# Eiropas Savienības L 89/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 89 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 1. aprīlis |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 89

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 1. aprīlis

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2015/506 (2014. gada 20. februāris) par Vācijas pasākumiem, kas veikti uzņēmumam Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH un dažādām aviosabiedrībām – SA.15376 (C 27/07) (ex NN 29/07)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 868)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2015/507 (2014. gada 16. septembris) par pasākumu SA.23129 – (12/C) (ex 12/NN) (ex CP 141/07), ko īstenojusi Vācija
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6411)

   (
  1
  ) | 37 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2015/508 (2014. gada 1. oktobris) par iespējamu infrastruktūras atbalstu, ko sniegusi Vācija uzņēmumam Propapier PM2 GmbH – Valsts atbalsts SA.36147 (C 30/10) (ex NN 45/10; ex CP 327/08)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6847)

   (
  1
  ) | 72 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2015/506 (2014. gada 20. februāris) par Vācijas pasākumiem, kas veikti uzņēmumam Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH un dažādām aviosabiedrībām – SA.15376 (C 27/07) (ex NN 29/07)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 868)

   (
  1
  )

Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 868)

1

1

*

Komisijas Lēmums (ES) 2015/507 (2014. gada 16. septembris) par pasākumu SA.23129 – (12/C) (ex 12/NN) (ex CP 141/07), ko īstenojusi Vācija
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6411)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6411)

1

37

*

Komisijas Lēmums (ES) 2015/508 (2014. gada 1. oktobris) par iespējamu infrastruktūras atbalstu, ko sniegusi Vācija uzņēmumam Propapier PM2 GmbH – Valsts atbalsts SA.36147 (C 30/10) (ex NN 45/10; ex CP 327/08)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6847)

   (
  1
  )

Propapier PM2 GmbH

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6847)

1

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 1.4.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 89/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/506

(2014. gada 20. februāris)

par Vācijas pasākumiem, kas veikti uzņēmumam Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH un dažādām aviosabiedrībām – SA.15376 (C 27/07) (ex NN 29/07)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 868)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

aicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar minētajiem pantiem (2) un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Laikā no 2003. līdz 2006. gadam Komisija saņēma dažādu ieinteresēto personu sūdzības, kurās tika norādīts, ka konkrētas aviosabiedrības un Berlīnes-Šēnefeldes lidostas (turpmāk “Šēnefelde”) operators ir saņēmuši, iespējams, nelikumīgu valsts atbalstu savai darbībai šajā lidostā. |
| --- | --- |

(1)

Laikā no 2003. līdz 2006. gadam Komisija saņēma dažādu ieinteresēto personu sūdzības, kurās tika norādīts, ka konkrētas aviosabiedrības un Berlīnes-Šēnefeldes lidostas (turpmāk “Šēnefelde”) operators ir saņēmuši, iespējams, nelikumīgu valsts atbalstu savai darbībai šajā lidostā.

| (2) | 2006. gada 17. augusta vēstulē Komisija lūdza Vācijai iesniegt attiecīgu informāciju. Vācija izpildīja šo lūgumu ar 2006. gada 20. decembra vēstuli. |
| --- | --- |

(2)

2006. gada 17. augusta vēstulē Komisija lūdza Vācijai iesniegt attiecīgu informāciju. Vācija izpildīja šo lūgumu ar 2006. gada 20. decembra vēstuli.

| (3) | 2007. gada 10. jūlija vēstulē Komisija paziņoja Vācijai savu lēmumu par iepriekš minētajiem pasākumiem sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru. Vienlaikus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 (3) 10. panta 3. punktu Komisija izdeva rīkojumu sniegt informāciju par visiem dokumentiem, datiem un informāciju, ko Komisija var izmantot, lai izvērtētu, vai attiecīgie pasākumi ir valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(3)

2007. gada 10. jūlija vēstulē Komisija paziņoja Vācijai savu lēmumu par iepriekš minētajiem pasākumiem sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru. Vienlaikus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 (3) 10. panta 3. punktu Komisija izdeva rīkojumu sniegt informāciju par visiem dokumentiem, datiem un informāciju, ko Komisija var izmantot, lai izvērtētu, vai attiecīgie pasākumi ir valsts atbalsts.

| (4) | Vācija 2007. gada 4. oktobrī nosūtīja Komisijai savas piezīmes, un 2008. gada 3. martā tām tika pievienoti papildu dokumenti. |
| --- | --- |

(4)

Vācija 2007. gada 4. oktobrī nosūtīja Komisijai savas piezīmes, un 2008. gada 3. martā tām tika pievienoti papildu dokumenti.

| (5) | Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2007. gada 30. oktobrī (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par attiecīgajiem pasākumiem mēneša laikā no šīs publikācijas dienas. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2007. gada 30. oktobrī (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par attiecīgajiem pasākumiem mēneša laikā no šīs publikācijas dienas.

| (6) | Komisija saņēma vairāku ieinteresēto personu piezīmes. 2008. gada 16. janvārī un 2008. gada 20. februārī Komisija nosūtīja šīs piezīmes Vācijai. 2008. gada 15. maijā Vācija iesniedza komentārus par ieinteresēto personu piezīmēm. 2009. gada 31. augusta vēstulē Komisija lūdza papildu informāciju. Vācija izpildīja šo lūgumu, nosūtot trīs vēstules (2009. gada 28. septembrī, 2009. gada 12. oktobrī un 2009. gada 28. oktobrī). 2011. gada 4. aprīlī Komisija vēlreiz lūdza Vācijai iesniegt informāciju. Atbildot uz šo lūgumu, 2011. gada 19. maijā Vācija iesniedza jaunas piezīmes un papildu dokumentus. 2011. gada 10. oktobrī Komisija nosūtīja Vācijai ieinteresēto personu papildu piezīmes. 2011. gada 7. novembrī Vācija iesniedza komentārus par šīm piezīmēm. Pēc tam, kad 2012. gada 17. janvārī Komisija vēlreiz lūdza sniegt informāciju, Vācija vēlreiz iesniedza piezīmes 2012. gada 14. februārī. |
| --- | --- |

(6)

Komisija saņēma vairāku ieinteresēto personu piezīmes. 2008. gada 16. janvārī un 2008. gada 20. februārī Komisija nosūtīja šīs piezīmes Vācijai. 2008. gada 15. maijā Vācija iesniedza komentārus par ieinteresēto personu piezīmēm. 2009. gada 31. augusta vēstulē Komisija lūdza papildu informāciju. Vācija izpildīja šo lūgumu, nosūtot trīs vēstules (2009. gada 28. septembrī, 2009. gada 12. oktobrī un 2009. gada 28. oktobrī). 2011. gada 4. aprīlī Komisija vēlreiz lūdza Vācijai iesniegt informāciju. Atbildot uz šo lūgumu, 2011. gada 19. maijā Vācija iesniedza jaunas piezīmes un papildu dokumentus. 2011. gada 10. oktobrī Komisija nosūtīja Vācijai ieinteresēto personu papildu piezīmes. 2011. gada 7. novembrī Vācija iesniedza komentārus par šīm piezīmēm. Pēc tam, kad 2012. gada 17. janvārī Komisija vēlreiz lūdza sniegt informāciju, Vācija vēlreiz iesniedza piezīmes 2012. gada 14. februārī.

2.   VISPĀRĪGAIS KONTEKSTS

| (7) | Pēc Vācijas atkalapvienošanās 1990. gadā, ņemot vērā gadu desmitiem ilgo pilsētas sadalījumu austrumu un rietumu daļā, gaisa pārvadājumu ziņā Berlīne atradās pavisam īpašā situācijā. Pilsētā izvietotās Berlīnes-Tēgeles lidosta (turpmāk “Tēgele”) un Berlīnes-Tempelhofas lidosta (turpmāk “Tempelhofa”) atrodas kādreizējās Rietumberlīnes teritorijā. Šēnefeldes lidosta atrodas kādreizējās Austrumberlīnes teritorijā pie pilsētas robežas starp Berlīnes federālo zemi un Brandenburgas federālo zemi. |
| --- | --- |

(7)

Pēc Vācijas atkalapvienošanās 1990. gadā, ņemot vērā gadu desmitiem ilgo pilsētas sadalījumu austrumu un rietumu daļā, gaisa pārvadājumu ziņā Berlīne atradās pavisam īpašā situācijā. Pilsētā izvietotās Berlīnes-Tēgeles lidosta (turpmāk “Tēgele”) un Berlīnes-Tempelhofas lidosta (turpmāk “Tempelhofa”) atrodas kādreizējās Rietumberlīnes teritorijā. Šēnefeldes lidosta atrodas kādreizējās Austrumberlīnes teritorijā pie pilsētas robežas starp Berlīnes federālo zemi un Brandenburgas federālo zemi.

| (8) | Tempelhofa tika atklāta 1923. gadā, un īso skrejceļu dēļ to varēja izmantot tikai mazās lidmašīnas. Šīs lidostas atrašanās vietas dēļ vienkārši modernizēt lidostu nebija iespējams, jo paplašināties neļāva vēsturiskas vietas tuvums un apkārtējie dzīvojamie rajoni. Tempelhofas lidostas darbība tika izbeigta 2008. gada 30. oktobrī. |
| --- | --- |

(8)

Tempelhofa tika atklāta 1923. gadā, un īso skrejceļu dēļ to varēja izmantot tikai mazās lidmašīnas. Šīs lidostas atrašanās vietas dēļ vienkārši modernizēt lidostu nebija iespējams, jo paplašināties neļāva vēsturiskas vietas tuvums un apkārtējie dzīvojamie rajoni. Tempelhofas lidostas darbība tika izbeigta 2008. gada 30. oktobrī.

| (9) | Tēgele tika atklāta 1948. gadā, lai būtu iespējams “gaisa tilts” pilsētas apgādei laikā, kad PSRS veica Rietumberlīnes blokādi. Sākot no 1968. gada daudzas aviosabiedrības pārcēla savu darbību no Tempelhofas uz Tēgeli, jo Tempelhofas lidosta nebija piemērota reaktīvajām lidmašīnām. Kopš 1975. gada Tēgele ir attīstījusies, kļūstot par Berlīnes svarīgāko pasažieru lidostu. 90. gadu sākumā, kad Tēgelē bija vislielākā slodze, tā strādāja ar savu maksimālo jaudu. Vienīgā iespēja izvairīties no ilgtermiņā būtiskiem jaudas ierobežojumiem bija skrejceļu paplašināšana un lielāka termināla būvniecība. Tomēr tas nebija iespējams, jo, tāpat kā Tempelhofa, Tēgele bija pilsētā izvietota lidosta, kuru ieskauj dzīvojamie rajoni un piebraucamie ceļi. Turklāt gaisa pārvadājumu turpmāks pieaugums izraisītu lielāku trokšņa piesārņojumu iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(9)

Tēgele tika atklāta 1948. gadā, lai būtu iespējams “gaisa tilts” pilsētas apgādei laikā, kad PSRS veica Rietumberlīnes blokādi. Sākot no 1968. gada daudzas aviosabiedrības pārcēla savu darbību no Tempelhofas uz Tēgeli, jo Tempelhofas lidosta nebija piemērota reaktīvajām lidmašīnām. Kopš 1975. gada Tēgele ir attīstījusies, kļūstot par Berlīnes svarīgāko pasažieru lidostu. 90. gadu sākumā, kad Tēgelē bija vislielākā slodze, tā strādāja ar savu maksimālo jaudu. Vienīgā iespēja izvairīties no ilgtermiņā būtiskiem jaudas ierobežojumiem bija skrejceļu paplašināšana un lielāka termināla būvniecība. Tomēr tas nebija iespējams, jo, tāpat kā Tempelhofa, Tēgele bija pilsētā izvietota lidosta, kuru ieskauj dzīvojamie rajoni un piebraucamie ceļi. Turklāt gaisa pārvadājumu turpmāks pieaugums izraisītu lielāku trokšņa piesārņojumu iedzīvotājiem.

| (10) | Šēnefelde tika atklāta 1946. gadā pēc Vācijā izvietotās PSRS militārās administrācijas rīkojuma. Sākotnēji lidosta galvenokārt bija paredzēta kā militārā lidosta, kuru izmantoja arī komerciālās aviosabiedrības, piemēram, Aeroflot un vēlāk Austrumvācijas uzņēmums Interflug. Līdz Vācijas politiskajām pārmaiņām 1990. gadā Šēnefeldes lidosta tika vairākkārt paplašināta. Projektēta kā militārā lidosta, tā vairs neatbilda mūsdienu gaisa komercpārvadājumu prasībām. Turklāt pēc politiskās situācijas izmaiņām lidosta vairs nebija labā stāvoklī. Tādēļ 90. gados bija nepieciešami plaši ieguldījumi, lai pielāgotu lidostu Rietumeiropas drošības standartiem. Turklāt Šēnefelde atrodas tālāk no pilsētas centra nekā Tempelhofa un Tēgele. Līdz ar to vismaz noteiktām pasažieru un aviosabiedrību kategorijām šī lidosta nešķita tik pievilcīga. |
| --- | --- |

(10)

Šēnefelde tika atklāta 1946. gadā pēc Vācijā izvietotās PSRS militārās administrācijas rīkojuma. Sākotnēji lidosta galvenokārt bija paredzēta kā militārā lidosta, kuru izmantoja arī komerciālās aviosabiedrības, piemēram, Aeroflot un vēlāk Austrumvācijas uzņēmums Interflug. Līdz Vācijas politiskajām pārmaiņām 1990. gadā Šēnefeldes lidosta tika vairākkārt paplašināta. Projektēta kā militārā lidosta, tā vairs neatbilda mūsdienu gaisa komercpārvadājumu prasībām. Turklāt pēc politiskās situācijas izmaiņām lidosta vairs nebija labā stāvoklī. Tādēļ 90. gados bija nepieciešami plaši ieguldījumi, lai pielāgotu lidostu Rietumeiropas drošības standartiem. Turklāt Šēnefelde atrodas tālāk no pilsētas centra nekā Tempelhofa un Tēgele. Līdz ar to vismaz noteiktām pasažieru un aviosabiedrību kategorijām šī lidosta nešķita tik pievilcīga.

| (11) | Ņemot vērā vēsturiskus apstākļus, trīs Berlīnes lidostas apsaimniekoja dažādi uzņēmumi. Pēc Vācijas atkalapvienošanās tie tika apvienoti vienā kontrolakciju sabiedrībā Berlin Brandenburg Flughafen Holding GmbH (turpmāk BBF), kura piederēja Berlīnes federālajai zemei un Brandenburgas federālajai zemei (katrai 37 %), kā arī Vācijas valdībai (26 %). Līdz 2003. gadam šai kontrolakciju sabiedrībai bija divi meitasuzņēmumi: Tēgeles lidostas un Tempelhofas lidostas operators Berliner Flughafen-Gesellschaft mbH (turpmāk BFG) un Šēnefeldes lidostas operators Berlin-Schönefeld GmbH (turpmāk FBS). 2003. gada oktobrī BBF un FBS apvienojās. Turklāt BFG kļuva par FBS meitasuzņēmumu. No 2012. gada 1. janvāraFBS mainīja nosaukumu uz Flughafen Berlin Brandenburg GmbH (turpmāk FBB). |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā vēsturiskus apstākļus, trīs Berlīnes lidostas apsaimniekoja dažādi uzņēmumi. Pēc Vācijas atkalapvienošanās tie tika apvienoti vienā kontrolakciju sabiedrībā Berlin Brandenburg Flughafen Holding GmbH (turpmāk BBF), kura piederēja Berlīnes federālajai zemei un Brandenburgas federālajai zemei (katrai 37 %), kā arī Vācijas valdībai (26 %). Līdz 2003. gadam šai kontrolakciju sabiedrībai bija divi meitasuzņēmumi: Tēgeles lidostas un Tempelhofas lidostas operators Berliner Flughafen-Gesellschaft mbH (turpmāk BFG) un Šēnefeldes lidostas operators Berlin-Schönefeld GmbH (turpmāk FBS). 2003. gada oktobrī BBF un FBS apvienojās. Turklāt BFG kļuva par FBS meitasuzņēmumu. No 2012. gada 1. janvāraFBS mainīja nosaukumu uz Flughafen Berlin Brandenburg GmbH (turpmāk FBB).

| (12) | Pagājušā gadsimta 90. gados ātri kļuva skaidrs, ka ir ļoti būtiski efektīvāk izmantot pašreizējo lidostas jaudu, kuru toreiz līdz šim politiski motivētā pilsētas sadalījuma dēļ izmantoja visa Berlīnes aglomerācija. Tas ir tādēļ, ka – daļēji saistībā ar faktu, ka Berlīnei atkal bija jākļūst par Vācijas galvaspilsētu – tika ņemts vērā vispārējs gaisa pārvadājumu pieaugums no Berlīnes un uz to (sk. 1. tabulu).

  1.   tabula


  Pārvadājumu apjoms Berlīnes lidostās (miljonos pasažieru)









  Gads | Šēnefelde | Tēgele | Tempelhofa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1991 | 1,1 | 6,7 | nav datu |
| 1992 | 1,4 | 6,6 | nav datu |
| 1993 | 1,6 | 7 | 1,1 |
| 1994 | 1,8 | 7,2 | nav datu |
| 1995 | 1,9 | 8,2 | nav datu |
| 1996 | 1,8 | 8,3 | nav datu |
| 1997 | 1,9 | 8,6 | nav datu |
| 1998 | 1,9 | 8,8 | 0,9 |
| 1999 | 1,9 | 9,5 | nav datu |
| 2000 | 2,1 | 10,3 | nav datu |
| 2001 | 1,9 | 9,9 | nav datu |
| 2002 | 1,6 | 9,1 | nav datu |
| 2003 | 1,7 | 11,1 | 0,5 |
| 2004 | 3,3 | 11 | 0,4 |
| 2005 | 5 | 11,5 | 0,5 |
| 2006 | 6 | 11,8 | 0,6 |
| 2007 | 6,3 | 13,5 | 0,4 |
| 2008 | 6,6 | 14,5 | 0,4 |
| 2009 | 6,8 | 14,2 | slēgta |
| 2010 | 7,3 | 15,0 | slēgta |
| 2011 | 7,1 | 16,9 | slēgta |
| 2012 | 7,1 | 18,2 | slēgta |
| Avots: | dati no Komisijas lēmuma par valsts atbalstu Nr. NN 25/09 (ex N 167/09) – Vācija – Berlīnes Brandenburgas starptautiskās lidostas finansēšana (OV C 179, 1.8.2009., 5. lpp.), atjaunināti ar datiem no FBB gada pārskatiem. |

(12)

Pagājušā gadsimta 90. gados ātri kļuva skaidrs, ka ir ļoti būtiski efektīvāk izmantot pašreizējo lidostas jaudu, kuru toreiz līdz šim politiski motivētā pilsētas sadalījuma dēļ izmantoja visa Berlīnes aglomerācija. Tas ir tādēļ, ka – daļēji saistībā ar faktu, ka Berlīnei atkal bija jākļūst par Vācijas galvaspilsētu – tika ņemts vērā vispārējs gaisa pārvadājumu pieaugums no Berlīnes un uz to (sk. 1. tabulu).

1.   tabula

Pārvadājumu apjoms Berlīnes lidostās (miljonos pasažieru)

Gads

Šēnefelde

Tēgele

Tempelhofa

1991

1,1

6,7

nav datu

1992

1,4

6,6

nav datu

1993

1,6

7

1,1

1994

1,8

7,2

nav datu

1995

1,9

8,2

nav datu

1996

1,8

8,3

nav datu

1997

1,9

8,6

nav datu

1998

1,9

8,8

0,9

1999

1,9

9,5

nav datu

2000

2,1

10,3

nav datu

2001

1,9

9,9

nav datu

2002

1,6

9,1

nav datu

2003

1,7

11,1

0,5

2004

3,3

11

0,4

2005

5

11,5

0,5

2006

6

11,8

0,6

2007

6,3

13,5

0,4

2008

6,6

14,5

0,4

2009

6,8

14,2

slēgta

2010

7,3

15,0

slēgta

2011

7,1

16,9

slēgta

2012

7,1

18,2

slēgta

Avots:

dati no Komisijas lēmuma par valsts atbalstu Nr. NN 25/09 (ex N 167/09) – Vācija – Berlīnes Brandenburgas starptautiskās lidostas finansēšana (OV C 179, 1.8.2009., 5. lpp.), atjaunināti ar datiem no FBB gada pārskatiem.

| (13) | Ņemot to vērā, uzreiz pēc Vācijas atkalapvienošanās tika apspriesta iespēja ierīkot vienu lidostu visam Berlīnes-Brandenburgas reģionam. Pamatojoties uz prognozēto pasažieru skaitu Berlīnes lidostās, tika uzskatīts, ka gaisa pārvadājumu pieaugumu varētu efektīvi risināt tikai, izmantojot vienu modernu piemērota lieluma lidostu. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot to vērā, uzreiz pēc Vācijas atkalapvienošanās tika apspriesta iespēja ierīkot vienu lidostu visam Berlīnes-Brandenburgas reģionam. Pamatojoties uz prognozēto pasažieru skaitu Berlīnes lidostās, tika uzskatīts, ka gaisa pārvadājumu pieaugumu varētu efektīvi risināt tikai, izmantojot vienu modernu piemērota lieluma lidostu.

| (14) | Berlīnes vienīgās lidostas izbūves plānošana tika sākta 1992. gada janvārī. Šajā saistībā 1993. gada 20. jūnijā tika paziņots, ka iespējamās vietas jaunās lidostas būvniecībai ir teritorija Šēnefeldes dienvidos un abi lidlauki Špērenbergā (Sperenberg) un Jiterbogā (Jüterbog). Tēgele un Tempelhofa nebija piemērotas divu iemeslu dēļ: pirmkārt, šīm pilsētā izvietotajām lidostām ir negatīva ietekme uz iedzīvotājiem (jo īpaši lidmašīnu radītā trokšņa dēļ) un, otrkārt, tās principā nebija iespējams izbūvēt līdz jaunajai vienīgajai Berlīnes lidostai vajadzīgajam apjomam. Galu galā lēmums par labu Šēnefeldei pamatojās uz relatīvo tuvumu pilsētas centram (kaut arī lidosta atrodas ārpus tās) un labajai piekļuvei pa ceļiem un dzelzceļu. Rezultātā tika nolemts izbūvēt un modernizēt pašreizējo Šēnefeldes lidostu, padarot to par Berlīnes galveno lidostu ar nosaukumu Berlin-Brandenburg Willy Brandt (turpmāk BER), un pēc tam slēgt Tēgeles lidostu un Tempelhofas lidostu. Šo lēmumu 1996. gada 28. maijā vienprātīgi pieņēma Vācijas valdība, Berlīnes federālā zeme un Brandenburgas federālā zeme. |
| --- | --- |

(14)

Berlīnes vienīgās lidostas izbūves plānošana tika sākta 1992. gada janvārī. Šajā saistībā 1993. gada 20. jūnijā tika paziņots, ka iespējamās vietas jaunās lidostas būvniecībai ir teritorija Šēnefeldes dienvidos un abi lidlauki Špērenbergā (Sperenberg) un Jiterbogā (Jüterbog). Tēgele un Tempelhofa nebija piemērotas divu iemeslu dēļ: pirmkārt, šīm pilsētā izvietotajām lidostām ir negatīva ietekme uz iedzīvotājiem (jo īpaši lidmašīnu radītā trokšņa dēļ) un, otrkārt, tās principā nebija iespējams izbūvēt līdz jaunajai vienīgajai Berlīnes lidostai vajadzīgajam apjomam. Galu galā lēmums par labu Šēnefeldei pamatojās uz relatīvo tuvumu pilsētas centram (kaut arī lidosta atrodas ārpus tās) un labajai piekļuvei pa ceļiem un dzelzceļu. Rezultātā tika nolemts izbūvēt un modernizēt pašreizējo Šēnefeldes lidostu, padarot to par Berlīnes galveno lidostu ar nosaukumu Berlin-Brandenburg Willy Brandt (turpmāk BER), un pēc tam slēgt Tēgeles lidostu un Tempelhofas lidostu. Šo lēmumu 1996. gada 28. maijā vienprātīgi pieņēma Vācijas valdība, Berlīnes federālā zeme un Brandenburgas federālā zeme.

| (15) | BBF īpašnieki plānoja īstenot BER projektu, piesaistot privātu lidostas īpašnieku un operatoru. 1997. gadā tika pieņemts lēmums par privatizāciju, saskaņā ar kuru privātam ieguldītājam bija jāpārdod visas BBF kapitāldaļas un nākamajam pircējam bija jāpiešķir lidostas koncesija. |
| --- | --- |

(15)

BBF īpašnieki plānoja īstenot BER projektu, piesaistot privātu lidostas īpašnieku un operatoru. 1997. gadā tika pieņemts lēmums par privatizāciju, saskaņā ar kuru privātam ieguldītājam bija jāpārdod visas BBF kapitāldaļas un nākamajam pircējam bija jāpiešķir lidostas koncesija.

| (16) | Tomēr BBF īpašnieki un pretendenti nespēja panākt vienošanos. Rezultātā 2003. gadā publiskie īpašnieki paziņoja, ka privatizācija ir bijusi neveiksmīga un ka tagad lidosta esot jābūvē valsts iestāžu kontrolē (5). |
| --- | --- |

(16)

Tomēr BBF īpašnieki un pretendenti nespēja panākt vienošanos. Rezultātā 2003. gadā publiskie īpašnieki paziņoja, ka privatizācija ir bijusi neveiksmīga un ka tagad lidosta esot jābūvē valsts iestāžu kontrolē (5).

3.   PASĀKUMU APRAKSTS UN KONTEKSTS

3.1.   Līgums par kontroli un peļņas nodošanu

| (17) | BBF un BFG1992. gada 6. augustā parakstīja līgumu par kontroli un peļņas nodošanu. Bija paredzēts, ka sākotnēji šis līgums būs spēkā piecus gadus ar iespēju to automātiski pagarināt divus gadus, kā arī tika noteikts viena gada termiņš paziņojumam par līguma izbeigšanu. Līdzīgu līgumu noslēdza BBF un FBS. Saskaņā ar Vācijas tiesībām uzņēmuma un meitasuzņēmuma līgums par kontroli un peļņas nodošanu ir līgums, ar kuru meitasuzņēmuma vadība atskaitās mātesuzņēmumam. Turklāt meitasuzņēmumam ir jānodod sava peļņa mātesuzņēmumam vai jākompensē tā zaudējumi. Praksē šāda līguma rezultātā mātesuzņēmuma un meitasuzņēmuma peļņu un zaudējumus saskaita kopā un attiecīgi apliek ar nodokli. Pamatojoties uz BBF un tās meitasuzņēmumu noslēgtajiem līgumiem par kontroli un peļņas nodošanu, attiecībā uz uzņēmumu ienākuma nodokli dažādie uzņēmumi tika uzskatīti par vienu nodokļa maksātāju. |
| --- | --- |

(17)

BBF un BFG1992. gada 6. augustā parakstīja līgumu par kontroli un peļņas nodošanu. Bija paredzēts, ka sākotnēji šis līgums būs spēkā piecus gadus ar iespēju to automātiski pagarināt divus gadus, kā arī tika noteikts viena gada termiņš paziņojumam par līguma izbeigšanu. Līdzīgu līgumu noslēdza BBF un FBS. Saskaņā ar Vācijas tiesībām uzņēmuma un meitasuzņēmuma līgums par kontroli un peļņas nodošanu ir līgums, ar kuru meitasuzņēmuma vadība atskaitās mātesuzņēmumam. Turklāt meitasuzņēmumam ir jānodod sava peļņa mātesuzņēmumam vai jākompensē tā zaudējumi. Praksē šāda līguma rezultātā mātesuzņēmuma un meitasuzņēmuma peļņu un zaudējumus saskaita kopā un attiecīgi apliek ar nodokli. Pamatojoties uz BBF un tās meitasuzņēmumu noslēgtajiem līgumiem par kontroli un peļņas nodošanu, attiecībā uz uzņēmumu ienākuma nodokli dažādie uzņēmumi tika uzskatīti par vienu nodokļa maksātāju.

| (18) | Pēc BBF un FBS apvienošanās 2003. gadā uz FBS pārgāja BBF tiesības un pienākumi, kas bija noteikti ar BFG noslēgtajā 1992. gada 6. augusta līgumā par kontroli un peļņas nodošanu. Turklāt saistībā ar apvienošanos vairs nebija nozīmes BBF un FBS noslēgtajam līgumam par kontroli un peļņas nodošanu. Tādēļ minētais līgums šajā lēmumā vairs netiks ņemts vērā. |
| --- | --- |

(18)

Pēc BBF un FBS apvienošanās 2003. gadā uz FBS pārgāja BBF tiesības un pienākumi, kas bija noteikti ar BFG noslēgtajā 1992. gada 6. augusta līgumā par kontroli un peļņas nodošanu. Turklāt saistībā ar apvienošanos vairs nebija nozīmes BBF un FBS noslēgtajam līgumam par kontroli un peļņas nodošanu. Tādēļ minētais līgums šajā lēmumā vairs netiks ņemts vērā.

| (19) | Praksē BBF un BFG noslēgtais 1992. gada 6. augusta līgums par kontroli un peļņas nodošanu (turpmāk “līgums par kontroli un peļņas nodošanu”) – vismaz konkrētos gados – nozīmēja, ka Šēnefeldes lidostas darbības radītie zaudējumi tiek kompensēti ar peļņu, kas gūta Tēgeles lidostas darbības rezultātā. |
| --- | --- |

(19)

Praksē BBF un BFG noslēgtais 1992. gada 6. augusta līgums par kontroli un peļņas nodošanu (turpmāk “līgums par kontroli un peļņas nodošanu”) – vismaz konkrētos gados – nozīmēja, ka Šēnefeldes lidostas darbības radītie zaudējumi tiek kompensēti ar peļņu, kas gūta Tēgeles lidostas darbības rezultātā.

| (20) | Vismaz līdz 2006. gadam Šēnefeldes lidosta faktiski darbojās ar zaudējumiem. Tas redzams turpmāk sniegtajā tabulā, kas atspoguļo lidostas EBITDA
   (6) un EBIT
   (7) laikā no 2003. līdz 2006. gadam, pamatojoties uz izdevumiem un ieņēmumiem, kas bija tieši saistīti ar lidostas darbību.

  2.   tabula


  Šēnefeldes lidostas EBITDA un EBIT laikā no 2003. līdz 2006. gadam










  EBITDA/EBIT
  (miljoni euro) | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EBITDA | [..] (8) | [..] | [..] | [..] |
| EBIT | [..] | [..] | [..] | [..] |

(20)

Vismaz līdz 2006. gadam Šēnefeldes lidosta faktiski darbojās ar zaudējumiem. Tas redzams turpmāk sniegtajā tabulā, kas atspoguļo lidostas EBITDA
   (6) un EBIT
   (7) laikā no 2003. līdz 2006. gadam, pamatojoties uz izdevumiem un ieņēmumiem, kas bija tieši saistīti ar lidostas darbību.

2.   tabula

Šēnefeldes lidostas EBITDA un EBIT laikā no 2003. līdz 2006. gadam

EBITDA/EBIT

(miljoni euro)

2003

2004

2005

2006

EBITDA

[..] (8)

[..]

[..]

[..]

EBIT

[..]

[..]

[..]

[..]

| (21) | Tomēr Šēnefeldes lidostas darbības sliktie rezultāti neapdraudēja FBS, BFG un – līdz 2003. gadam – kontrolakciju sabiedrības BBF veidotās uzņēmumu grupas (turpmāk “FBS grupa”) rentabilitāti. FBS grupa pastāvīgi spēja nodrošināt pietiekamus pašu finanšu līdzekļus vai iegūt vajadzīgo finansējumu tirgū. Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju valsts finansējumu no ārējiem avotiem FBS grupa ir saņēmusi tikai saistībā ar BER projekta finansēšanu un tādējādi ar Komisijas atļauju (9). |
| --- | --- |

(21)

Tomēr Šēnefeldes lidostas darbības sliktie rezultāti neapdraudēja FBS, BFG un – līdz 2003. gadam – kontrolakciju sabiedrības BBF veidotās uzņēmumu grupas (turpmāk “FBS grupa”) rentabilitāti. FBS grupa pastāvīgi spēja nodrošināt pietiekamus pašu finanšu līdzekļus vai iegūt vajadzīgo finansējumu tirgū. Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju valsts finansējumu no ārējiem avotiem FBS grupa ir saņēmusi tikai saistībā ar BER projekta finansēšanu un tādējādi ar Komisijas atļauju (9).

| (22) | Šis apstāklis jo īpaši izriet no relatīvi labā Tēgeles darbības rezultāta, kurš mazināja Šēnefeldes darbības zaudējumu negatīvo ietekmi uz FBS grupu. Atšķirībā no Šēnefeldes un Tempelhofas laikā no 1990. līdz 2005. gadam Tēgele bija moderna lidosta, kuru izmantoja visi galvenie starptautiskie pilna servisa pārvadātāji (aviosabiedrības ar plašu pakalpojumu piedāvājumu), kuri lidoja uz Berlīni. Arī noteiktām pasažieru un aviosabiedrību kategorijām tā šķita pievilcīgākā lidosta Berlīnes aglomerācijā. Turklāt laikā no 1990. līdz 2005. gadam pasažieru gaisa pārvadājumu jomā Berlīnē bija vērojama vispārēja augšupejoša tendence, kas kopumā nāca par labu FBS grupai. |
| --- | --- |

(22)

Šis apstāklis jo īpaši izriet no relatīvi labā Tēgeles darbības rezultāta, kurš mazināja Šēnefeldes darbības zaudējumu negatīvo ietekmi uz FBS grupu. Atšķirībā no Šēnefeldes un Tempelhofas laikā no 1990. līdz 2005. gadam Tēgele bija moderna lidosta, kuru izmantoja visi galvenie starptautiskie pilna servisa pārvadātāji (aviosabiedrības ar plašu pakalpojumu piedāvājumu), kuri lidoja uz Berlīni. Arī noteiktām pasažieru un aviosabiedrību kategorijām tā šķita pievilcīgākā lidosta Berlīnes aglomerācijā. Turklāt laikā no 1990. līdz 2005. gadam pasažieru gaisa pārvadājumu jomā Berlīnē bija vērojama vispārēja augšupejoša tendence, kas kopumā nāca par labu FBS grupai.

| (23) | Iepriekš attēlotajā 1. tabulā redzams, ka 90. gados un kopš 2004. gada pasažieru plūsma gadā Tēgelē nemitīgi pieauga. Šēnefeldē pasažieru skaits gadā būtiski palielinājās 90. gadu pirmajā pusē (no 1,1 miljona līdz 1,9 miljoniem pasažieru laikā no 1991. gada līdz 1995. gadam), 90. gadu otrajā pusē tas bija nemainīgs un laikā no 2000. līdz 2003. gadam – samazinājās (no 2,1 miljona līdz 1,7 miljoniem pasažieru gadā). Laikā no 1991. gada līdz 2003. gadam lielākais pārvadājumu pieaugums Berlīnē – absolūtos skaitļos – tika novērots Tēgelē, nevis Šēnefeldē. Minētajā laikposmā pasažieru skaits Šēnefeldē palielinājās par 600 000 pasažieru gadā, bet Tēgelē tas pieauga pat par 4,4 miljoniem pasažieru. Kā redzams 1. tabulā, laikā no 2003. gada līdz 2012. gadam abās lidostās pārvadājumu apjoms nepārtraukti pieauga: par 417 % Šēnefeldē (no 1,7 miljoniem līdz 7,1 miljonam pasažieru gadā) un par 63 % Tēgelē (no 11,1 miljona līdz 18,2 miljoniem pasažieru gadā). Pretēji laikposmam no 1991. gada līdz 2003. gadam pārvadājumu izaugsme absolūtos skaitļos abās lidostās bija gandrīz vienāda, kas nozīmē, ka Šēnefeldē tā bija procentuāli daudz straujāka nekā Tēgelē. |
| --- | --- |

(23)

Iepriekš attēlotajā 1. tabulā redzams, ka 90. gados un kopš 2004. gada pasažieru plūsma gadā Tēgelē nemitīgi pieauga. Šēnefeldē pasažieru skaits gadā būtiski palielinājās 90. gadu pirmajā pusē (no 1,1 miljona līdz 1,9 miljoniem pasažieru laikā no 1991. gada līdz 1995. gadam), 90. gadu otrajā pusē tas bija nemainīgs un laikā no 2000. līdz 2003. gadam – samazinājās (no 2,1 miljona līdz 1,7 miljoniem pasažieru gadā). Laikā no 1991. gada līdz 2003. gadam lielākais pārvadājumu pieaugums Berlīnē – absolūtos skaitļos – tika novērots Tēgelē, nevis Šēnefeldē. Minētajā laikposmā pasažieru skaits Šēnefeldē palielinājās par 600 000 pasažieru gadā, bet Tēgelē tas pieauga pat par 4,4 miljoniem pasažieru. Kā redzams 1. tabulā, laikā no 2003. gada līdz 2012. gadam abās lidostās pārvadājumu apjoms nepārtraukti pieauga: par 417 % Šēnefeldē (no 1,7 miljoniem līdz 7,1 miljonam pasažieru gadā) un par 63 % Tēgelē (no 11,1 miljona līdz 18,2 miljoniem pasažieru gadā). Pretēji laikposmam no 1991. gada līdz 2003. gadam pārvadājumu izaugsme absolūtos skaitļos abās lidostās bija gandrīz vienāda, kas nozīmē, ka Šēnefeldē tā bija procentuāli daudz straujāka nekā Tēgelē.

3.2.   Berlīnes-Šēnefeldes lidostas cenrāži

| (24) | Pagājušā gadsimta 90. gados FBS grupa mēģināja mudināt aviosabiedrības pārcelt savus lidojumus no gandrīz pilnībā noslogotās Tēgeles uz Šēnefeldes lidostu, kurai vēl bija brīva jauda (10). Šo centienu mērķis bija pārvarēt Tēgeles ierobežoto jaudu, vienlaikus optimizējot Šēnefeldes jaudu. Tādēļ tika uzrunātas gan aviosabiedrības, kuras par savām adresēm jau uzskatīja Tēgeli un Tempelhofu, gan aviosabiedrības, kuras vēl neveica lidojumus no kādas Berlīnes lidostas vai uz to. Vairākas aviosabiedrības bija ieinteresētas, tomēr galu galā, ņemot vērā mārketinga apsvērumus, neviena no tām nepārcēla savu darbību uz Šēnefeldi. Tā iemesls jo īpaši bija fakts, ka Šēnefeldē nebija tā dēvētā “pamatoperatora” (11) un ka Šēnefeldes infrastruktūra nebija tik moderna kā Tēgelē. Turklāt šo trūkumu nekompensēja pievilcīgas lidostas maksas vai citi finansiāli stimuli. Līdz ar to tolaik mēģinājums daļu gaisa pārvadājumu pārcelt no Tēgeles uz Šēnefeldi un panākt, lai Šēnefeldē sāktu darboties aviosabiedrības, kuras līdz šim nepiedāvāja maršrutus no Berlīnes un uz to, lielākoties izrādījās neveiksmīgs. To apliecina jau minētais fakts, ka pasažieru skaits Šēnefeldē laikā no 1991. gada līdz 2003. gadam palielinājās tikai par 600 000 pasažieru, bet šajā pašā laikposmā Tēgelē – par 4,4 miljoniem pasažieru. |
| --- | --- |

(24)

Pagājušā gadsimta 90. gados FBS grupa mēģināja mudināt aviosabiedrības pārcelt savus lidojumus no gandrīz pilnībā noslogotās Tēgeles uz Šēnefeldes lidostu, kurai vēl bija brīva jauda (10). Šo centienu mērķis bija pārvarēt Tēgeles ierobežoto jaudu, vienlaikus optimizējot Šēnefeldes jaudu. Tādēļ tika uzrunātas gan aviosabiedrības, kuras par savām adresēm jau uzskatīja Tēgeli un Tempelhofu, gan aviosabiedrības, kuras vēl neveica lidojumus no kādas Berlīnes lidostas vai uz to. Vairākas aviosabiedrības bija ieinteresētas, tomēr galu galā, ņemot vērā mārketinga apsvērumus, neviena no tām nepārcēla savu darbību uz Šēnefeldi. Tā iemesls jo īpaši bija fakts, ka Šēnefeldē nebija tā dēvētā “pamatoperatora” (11) un ka Šēnefeldes infrastruktūra nebija tik moderna kā Tēgelē. Turklāt šo trūkumu nekompensēja pievilcīgas lidostas maksas vai citi finansiāli stimuli. Līdz ar to tolaik mēģinājums daļu gaisa pārvadājumu pārcelt no Tēgeles uz Šēnefeldi un panākt, lai Šēnefeldē sāktu darboties aviosabiedrības, kuras līdz šim nepiedāvāja maršrutus no Berlīnes un uz to, lielākoties izrādījās neveiksmīgs. To apliecina jau minētais fakts, ka pasažieru skaits Šēnefeldē laikā no 1991. gada līdz 2003. gadam palielinājās tikai par 600 000 pasažieru, bet šajā pašā laikposmā Tēgelē – par 4,4 miljoniem pasažieru.

| (25) | Tas lika apsvērt, kā stratēģiski varētu uzlabot Šēnefeldes ekonomisko situāciju pirms BER lidostas atklāšanas. Netika izskatīta iespēja īslaicīgi slēgt lidostu. Tomēr stratēģiskie apsvērumi cita starpā bija par lidostas maksu apmēru, kā arī to noteikšanu, ņemot vērā pārvadājumu apjoma pieaugumu. |
| --- | --- |

(25)

Tas lika apsvērt, kā stratēģiski varētu uzlabot Šēnefeldes ekonomisko situāciju pirms BER lidostas atklāšanas. Netika izskatīta iespēja īslaicīgi slēgt lidostu. Tomēr stratēģiskie apsvērumi cita starpā bija par lidostas maksu apmēru, kā arī to noteikšanu, ņemot vērā pārvadājumu apjoma pieaugumu.

| (26) | Vācijā maksas, ko lidostas prasa no aviosabiedrībām par sniegtajiem lidostas infrastruktūras pakalpojumiem, aprēķina, pamatojoties uz attiecīgās lidostas cenrādi. Cenrāžus publicē Vācijas aviācijas oficiālajā vēstnesī Nachrichten für Luftfahrer. Katra lidosta izstrādā savu cenrādi, par to informējot attiecīgās federālās zemes atbildīgās civilās aviācijas iestādes. |
| --- | --- |

(26)

Vācijā maksas, ko lidostas prasa no aviosabiedrībām par sniegtajiem lidostas infrastruktūras pakalpojumiem, aprēķina, pamatojoties uz attiecīgās lidostas cenrādi. Cenrāžus publicē Vācijas aviācijas oficiālajā vēstnesī Nachrichten für Luftfahrer. Katra lidosta izstrādā savu cenrādi, par to informējot attiecīgās federālās zemes atbildīgās civilās aviācijas iestādes.

| (27) | Kopš 2003. gada Šēnefeldē bija spēkā dažādi cenrāži. Laikā no 2003. gada 1. augusta līdz 2004. gada 30. aprīlim Tēgelei, Tempelhofai un Šēnefeldei bija kopīgs cenrādis (turpmāk “2003. gada cenrādis”). Šis cenrādis nebija pietiekami pievilcīgs, jo tas nestimulēja aviosabiedrības atklāt jaunus maršrutus no Berlīnes un uz to vai palielināt lidojumu biežumu. |
| --- | --- |

(27)

Kopš 2003. gada Šēnefeldē bija spēkā dažādi cenrāži. Laikā no 2003. gada 1. augusta līdz 2004. gada 30. aprīlim Tēgelei, Tempelhofai un Šēnefeldei bija kopīgs cenrādis (turpmāk “2003. gada cenrādis”). Šis cenrādis nebija pietiekami pievilcīgs, jo tas nestimulēja aviosabiedrības atklāt jaunus maršrutus no Berlīnes un uz to vai palielināt lidojumu biežumu.

| (28) | Ņemot to vērā, 2003. gadā FBS īpašnieki vadības konsultantam ([..] – turpmāk “vadības konsultāciju uzņēmums”) uzticēja izstrādāt ātri īstenojamu stratēģiju Šēnefeldes finanšu stāvokļa uzlabošanai līdz BER atklāšanai. |
| --- | --- |

(28)

Ņemot to vērā, 2003. gadā FBS īpašnieki vadības konsultantam ([..] – turpmāk “vadības konsultāciju uzņēmums”) uzticēja izstrādāt ātri īstenojamu stratēģiju Šēnefeldes finanšu stāvokļa uzlabošanai līdz BER atklāšanai.

| (29) | Saskaņā ar vadības konsultanta veikto analīzi, ņemot vērā dažādus apsvērumus, Berlīnē bija iespējams būtiski palielināt gaisa pārvadājumu apjomu. Vadības konsultanta aplēses liecināja, ka Berlīnes apkalpošanas rajonā (catchment area) ir iespējams apkalpot līdz 10 miljoniem pasažieru gadā. Vadības konsultāciju uzņēmums noteica vairākus strukturālus faktorus, kas veicinātu gaisa pārvadājumu apjoma palielināšanu. Galvenie faktori bija daudzu lielu starptautisku uzņēmumu piesaistīšana, fakts, ka Berlīne ir Vācijas lielākā universitāšu pilsēta un “etnisko lidojumu” (12) centrs, kā arī apstāklis, ka gadsimtu mijas sākumā Berlīne tika uzskatīta par attīstības posmā esošu galvaspilsētu un tūrisma magnētu (13). Vadības konsultants norādīja, ka salīdzinājumā ar citu galvaspilsētu lidostām Berlīnei 2003. gadā vēl bija ievērojamas iespējas zemo izmaksu pārvadātāju lidojumu (ZIP lidojumu) uzsākšanai un izaugsmei. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar vadības konsultanta veikto analīzi, ņemot vērā dažādus apsvērumus, Berlīnē bija iespējams būtiski palielināt gaisa pārvadājumu apjomu. Vadības konsultanta aplēses liecināja, ka Berlīnes apkalpošanas rajonā (catchment area) ir iespējams apkalpot līdz 10 miljoniem pasažieru gadā. Vadības konsultāciju uzņēmums noteica vairākus strukturālus faktorus, kas veicinātu gaisa pārvadājumu apjoma palielināšanu. Galvenie faktori bija daudzu lielu starptautisku uzņēmumu piesaistīšana, fakts, ka Berlīne ir Vācijas lielākā universitāšu pilsēta un “etnisko lidojumu” (12) centrs, kā arī apstāklis, ka gadsimtu mijas sākumā Berlīne tika uzskatīta par attīstības posmā esošu galvaspilsētu un tūrisma magnētu (13). Vadības konsultants norādīja, ka salīdzinājumā ar citu galvaspilsētu lidostām Berlīnei 2003. gadā vēl bija ievērojamas iespējas zemo izmaksu pārvadātāju lidojumu (ZIP lidojumu) uzsākšanai un izaugsmei.

| (30) | Tolaik ZIP lidojumiem bija vērojama būtiska izaugsme visā Eiropā (14). Dažādas analīzes liecināja, ka ZIP lidojumus galvenokārt izmantoja jauni pasažieri, līdz ar to varēja sagaidīt attiecīgu pasažieru pieplūdumu papildus tradicionālajiem pārvadājumiem. Saskaņā ar vadības konsultāciju uzņēmuma prognozi ZIP papildu lidojumu rezultātā īstermiņā, proti, laikā no 2003. gada līdz 2005. gadam, pārvadājumu apjoms Šēnefeldē varēja palielināties par 600 000 līdz 900 000 papildu pasažieriem gadā, bet vidējā termiņā, proti, laikā no 2005. līdz 2010. gadam – par 300 000 papildu pasažieriem gadā. |
| --- | --- |

(30)

Tolaik ZIP lidojumiem bija vērojama būtiska izaugsme visā Eiropā (14). Dažādas analīzes liecināja, ka ZIP lidojumus galvenokārt izmantoja jauni pasažieri, līdz ar to varēja sagaidīt attiecīgu pasažieru pieplūdumu papildus tradicionālajiem pārvadājumiem. Saskaņā ar vadības konsultāciju uzņēmuma prognozi ZIP papildu lidojumu rezultātā īstermiņā, proti, laikā no 2003. gada līdz 2005. gadam, pārvadājumu apjoms Šēnefeldē varēja palielināties par 600 000 līdz 900 000 papildu pasažieriem gadā, bet vidējā termiņā, proti, laikā no 2005. līdz 2010. gadam – par 300 000 papildu pasažieriem gadā.

| (31) | Turklāt vadības konsultāciju uzņēmums konstatēja, ka, lai īstenotu stratēģiju ZIP piesaistīšanai Šēnefeldei, būtu nepieciešami tikai nelieli pielāgojumi, nevis plaši ieguldījumi infrastruktūrā vai esošās infrastruktūras būtiskas izmaiņas. |
| --- | --- |

(31)

Turklāt vadības konsultāciju uzņēmums konstatēja, ka, lai īstenotu stratēģiju ZIP piesaistīšanai Šēnefeldei, būtu nepieciešami tikai nelieli pielāgojumi, nevis plaši ieguldījumi infrastruktūrā vai esošās infrastruktūras būtiskas izmaiņas.

| (32) | Tādēļ vadības konsultāciju uzņēmums ieteica šādu stratēģiju (turpmāk “ZIP stratēģija”). Tās īstenošanai tika ieteiktas lidostas maksu apjoma atlaides kombinācijā ar finansiāliem stimuliem (15). |
| --- | --- |

(32)

Tādēļ vadības konsultāciju uzņēmums ieteica šādu stratēģiju (turpmāk “ZIP stratēģija”). Tās īstenošanai tika ieteiktas lidostas maksu apjoma atlaides kombinācijā ar finansiāliem stimuliem (15).

| (33) | FBS nolēma īstenot ZIP stratēģiju un tādēļ pieņēma jaunu cenrādi (turpmāk “2004. gada cenrādis”). Šis cenrādis – pretēji 2003. gada cenrādim – bija individuāli izstrādāts Šēnefeldei. Jaunais cenrādis tika pieņemts 2004. gada 30. aprīlī un stājās spēkā 2004. gada 1. maijā. Tajā bija paredzētas šādu veidu maksas:






  a) | maksas par pacelšanos un nolaišanos, jo īpaši ņemot vērā lidmašīnas maksimālo pacelšanās svaru; |
| --- | --- | --- |

(33)

FBS nolēma īstenot ZIP stratēģiju un tādēļ pieņēma jaunu cenrādi (turpmāk “2004. gada cenrādis”). Šis cenrādis – pretēji 2003. gada cenrādim – bija individuāli izstrādāts Šēnefeldei. Jaunais cenrādis tika pieņemts 2004. gada 30. aprīlī un stājās spēkā 2004. gada 1. maijā. Tajā bija paredzētas šādu veidu maksas:

a)

maksas par pacelšanos un nolaišanos, jo īpaši ņemot vērā lidmašīnas maksimālo pacelšanās svaru;

| b) | pasažieru maksas, pamatojoties uz izlidojošo pasažieru skaitu un lidojuma galamērķi; |
| --- | --- |

b)

pasažieru maksas, pamatojoties uz izlidojošo pasažieru skaitu un lidojuma galamērķi;

| c) | lidmašīnu stāvvietas maksas, ņemot vērā lidmašīnas maksimālo pacelšanās svaru un stāvlaukumu lietošanas ilgumu. |
| --- | --- |

c)

lidmašīnu stāvvietas maksas, ņemot vērā lidmašīnas maksimālo pacelšanās svaru un stāvlaukumu lietošanas ilgumu.

| (34) | Cenrādī bija ietverti dažādi finansiālas stimulēšanas mehānismi:






  a) | “apjoma atlaide par pasažieriem”, saskaņā ar kuru pasažieru maksas, pamatojoties uz pārvadāto pasažieru skaitu, proporcionāli tika atlīdzinātas šādi:

  3.   tabula


  Apjoma atlaide par pasažieriem saskaņā ar 2004. gada cenrādi







  Pasažieru skaits gadā | Atlīdzības apmērs
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vairāk par 50 000 | 5 |
| Vairāk par 100 000 | 10 |
| Vairāk par 150 000 | 15 |
| Vairāk par 250 000 | 20 |

(34)

Cenrādī bija ietverti dažādi finansiālas stimulēšanas mehānismi:

a)

“apjoma atlaide par pasažieriem”, saskaņā ar kuru pasažieru maksas, pamatojoties uz pārvadāto pasažieru skaitu, proporcionāli tika atlīdzinātas šādi:

3.   tabula

Apjoma atlaide par pasažieriem saskaņā ar 2004. gada cenrādi

Pasažieru skaits gadā

Atlīdzības apmērs

(%)

Vairāk par 50 000

5

Vairāk par 100 000

10

Vairāk par 150 000

15

Vairāk par 250 000

20

| b) | “izaugsmes stimuls galamērķa vai biežuma atlaides veidā”, ko piešķīra par jaunu maršrutu atklāšanu no Šēnefeldes un papildu biežumu esošajos maršrutos no Šēnefeldes. Galamērķa atlaides apmērs pirmajā gadā bija 80 %, otrajā gadā – 60 %, trešajā gadā – 40 % un ceturtajā gadā – 20 % no nolaišanās pamattarifa (definēts kā piemērojamo pacelšanās un nolaišanās maksu, kā arī pasažieru maksu summa attiecīgajiem lidmašīnu reisiem). Biežuma atlaides apmērs pirmajā gadā bija 60 % un otrajā gadā 40 % no nolaišanās pamattarifa. Lai noteiktu precīzus noteikumus, FBS un aviosabiedrībai bija jānoslēdz divpusējs līgums. |
| --- | --- |

b)

“izaugsmes stimuls galamērķa vai biežuma atlaides veidā”, ko piešķīra par jaunu maršrutu atklāšanu no Šēnefeldes un papildu biežumu esošajos maršrutos no Šēnefeldes. Galamērķa atlaides apmērs pirmajā gadā bija 80 %, otrajā gadā – 60 %, trešajā gadā – 40 % un ceturtajā gadā – 20 % no nolaišanās pamattarifa (definēts kā piemērojamo pacelšanās un nolaišanās maksu, kā arī pasažieru maksu summa attiecīgajiem lidmašīnu reisiem). Biežuma atlaides apmērs pirmajā gadā bija 60 % un otrajā gadā 40 % no nolaišanās pamattarifa. Lai noteiktu precīzus noteikumus, FBS un aviosabiedrībai bija jānoslēdz divpusējs līgums.

| (35) | Cenrādis par 2004. gadu vēlreiz tika grozīts 2005. gada jūlijā. Saskaņā ar šiem grozījumiem aviosabiedrības varēja saņemt galamērķa atlaidi, ja tās atklāja jaunus maršrutus no Berlīnes lidostu sistēmas, proti, maršrutus uz galamērķiem, uz kuriem līdz šim nebija tiešu lidojumu no Berlīnes. Turpretim pirms grozījumiem galamērķa atlaide tika piemērota jauniem maršrutiem no Šēnefeldes arī tad, ja šajā maršrutā jau notika tiešie lidojumi no citām Berlīnes lidostām. |
| --- | --- |

(35)

Cenrādis par 2004. gadu vēlreiz tika grozīts 2005. gada jūlijā. Saskaņā ar šiem grozījumiem aviosabiedrības varēja saņemt galamērķa atlaidi, ja tās atklāja jaunus maršrutus no Berlīnes lidostu sistēmas, proti, maršrutus uz galamērķiem, uz kuriem līdz šim nebija tiešu lidojumu no Berlīnes. Turpretim pirms grozījumiem galamērķa atlaide tika piemērota jauniem maršrutiem no Šēnefeldes arī tad, ja šajā maršrutā jau notika tiešie lidojumi no citām Berlīnes lidostām.

| (36) | 2006. gada 19. janvārī tika pieņemts jauns cenrādis (“2006. gada cenrādis”), kurš ar atpakaļejošu spēku stājās spēkā 2006. gada 1. janvārī. Salīdzinājumā ar 2004. gada cenrādi tagad vairs netika piemērota biežuma atlaide. 2006. gada cenrādī būtībā bija paredzēti trīs dažādi finansiāli stimuli: “izaugsmes atbalsts” (16), proti, stimuls saistībā ar tonnāžas apjoma vai pasažieru plūsmas pieaugumu katrā reisā, “galamērķa atbalsts” par jauna tiešā maršruta atklāšanu no Berlīnes uz jaunu galamērķa lidostu, kā arī “pasažieru apjoma atlaide”. |
| --- | --- |

(36)

2006. gada 19. janvārī tika pieņemts jauns cenrādis (“2006. gada cenrādis”), kurš ar atpakaļejošu spēku stājās spēkā 2006. gada 1. janvārī. Salīdzinājumā ar 2004. gada cenrādi tagad vairs netika piemērota biežuma atlaide. 2006. gada cenrādī būtībā bija paredzēti trīs dažādi finansiāli stimuli: “izaugsmes atbalsts” (16), proti, stimuls saistībā ar tonnāžas apjoma vai pasažieru plūsmas pieaugumu katrā reisā, “galamērķa atbalsts” par jauna tiešā maršruta atklāšanu no Berlīnes uz jaunu galamērķa lidostu, kā arī “pasažieru apjoma atlaide”.

| (37) | Saskaņā ar 2006. gada cenrādi aviosabiedrībai, atklājot jaunu maršrutu no Berlīnes, bija jāizvēlas galamērķa atbalsts vai izaugsmes atbalsts. Šī izvēle bija jāizdara pirms jauna maršruta atklāšanas, un šis vienreiz iespējamais lēmums bija juridiski saistošs. |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar 2006. gada cenrādi aviosabiedrībai, atklājot jaunu maršrutu no Berlīnes, bija jāizvēlas galamērķa atbalsts vai izaugsmes atbalsts. Šī izvēle bija jāizdara pirms jauna maršruta atklāšanas, un šis vienreiz iespējamais lēmums bija juridiski saistošs.

| (38) | Galamērķa atbalsts pirmajā lidojumu sezonā pēc jauna maršruta atklāšanas bija 80 %, otrajā lidojumu sezonā – 60 %, trešajā lidojumu sezonā – 40 %, ceturtajā lidojumu sezonā – 20 % un piektajā lidojumu sezonā – 10 % no nolaišanās pamattarifa. Turklāt aviosabiedrības apņēmās atmaksāt galamērķa atbalstu, ja tās atteicās no jaunā maršruta jau pirms piektās lidojumu sezonas beigām: pirmajā lidojumu sezonā 60 % no maksājamā nolaišanās pamattarifa, otrajā lidojumu sezonā – 40 %, trešajā lidojumu sezonā – 20 %, ceturtajā lidojumu sezonā – 10 % un piektajā lidojumu sezonā – 0 %. |
| --- | --- |

(38)

Galamērķa atbalsts pirmajā lidojumu sezonā pēc jauna maršruta atklāšanas bija 80 %, otrajā lidojumu sezonā – 60 %, trešajā lidojumu sezonā – 40 %, ceturtajā lidojumu sezonā – 20 % un piektajā lidojumu sezonā – 10 % no nolaišanās pamattarifa. Turklāt aviosabiedrības apņēmās atmaksāt galamērķa atbalstu, ja tās atteicās no jaunā maršruta jau pirms piektās lidojumu sezonas beigām: pirmajā lidojumu sezonā 60 % no maksājamā nolaišanās pamattarifa, otrajā lidojumu sezonā – 40 %, trešajā lidojumu sezonā – 20 %, ceturtajā lidojumu sezonā – 10 % un piektajā lidojumu sezonā – 0 %.

| (39) | Izaugsmes atbalstu aviosabiedrības varēja izmantot, ja salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu tās bija sasniegušas lielāku tonnāžas apjomu vai pasažieru plūsmu katrā reisā. Izaugsmes atbalsts tika aprēķināts, pamatojoties uz cenrādī norādīto skalu atkarībā no sasniegtās izaugsmes apmēra; no tā izrietēja pakāpeniski mazākas lidostas maksu atlaides. Izaugsmes atbalsta maksimālais termiņš bija pieci gadi. |
| --- | --- |

(39)

Izaugsmes atbalstu aviosabiedrības varēja izmantot, ja salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu tās bija sasniegušas lielāku tonnāžas apjomu vai pasažieru plūsmu katrā reisā. Izaugsmes atbalsts tika aprēķināts, pamatojoties uz cenrādī norādīto skalu atkarībā no sasniegtās izaugsmes apmēra; no tā izrietēja pakāpeniski mazākas lidostas maksu atlaides. Izaugsmes atbalsta maksimālais termiņš bija pieci gadi.

| (40) | Turpretim “pasažieru apjoma atlaide” salīdzinājumā ar 2004. gada cenrādi tika grozīta un papildināta tikai mazliet. Saskaņā ar 2006. gada cenrādi pasažieru apjoma atlaide, tagad dēvēta par “apjoma atbalstu”, tika piešķirta, proporcionāli atmaksājot pacelšanās un nolaišanās maksas, kā arī pasažieru maksas atkarībā no pārvadāto pasažieru skaita. Tika noteikti šādi atlaižu līmeņi:

  4.   tabula


  Apjoma atbalsts: atlaides saskaņā ar 2006. gada cenrādi







  Pasažieru skaits gadā | Atlīdzības apmērs
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Vairāk par 50 000 | 5 |
| Vairāk par 100 000 | 10 |
| Vairāk par 250 000 | 15 |
| Vairāk par 500 000 | 20 |
| Vairāk par 1 miljonu | 30 |
| Vairāk par 2 miljoniem | 40 |

(40)

Turpretim “pasažieru apjoma atlaide” salīdzinājumā ar 2004. gada cenrādi tika grozīta un papildināta tikai mazliet. Saskaņā ar 2006. gada cenrādi pasažieru apjoma atlaide, tagad dēvēta par “apjoma atbalstu”, tika piešķirta, proporcionāli atmaksājot pacelšanās un nolaišanās maksas, kā arī pasažieru maksas atkarībā no pārvadāto pasažieru skaita. Tika noteikti šādi atlaižu līmeņi:

4.   tabula

Apjoma atbalsts: atlaides saskaņā ar 2006. gada cenrādi

Pasažieru skaits gadā

Atlīdzības apmērs

(%)

Vairāk par 50 000

5

Vairāk par 100 000

10

Vairāk par 250 000

15

Vairāk par 500 000

20

Vairāk par 1 miljonu

30

Vairāk par 2 miljoniem

40

3.3.   
  FBS un konkrēto aviosabiedrību noslēgtie individuālie līgumi

3.3.1.   EasyJet kā Šēnefeldes pamatoperatora piesaistīšana

| (41) | FBS, īstenojot ZIP stratēģiju Šēnefeldē, 2003. gadā sāka sarunas ar easyJet Airline Company Ltd. (turpmāk easyJet), jo šis uzņēmums meklēja vietu jaunas bāzes veidošanai kontinentālajā Eiropā. Apmaiņā pret pievilcīgām lidostas maksām un citiem finansiāliem stimuliem easyJet piedāvāja pirmajā darbības gadā (2004. gadā) šajā lidostā izvietot četras lidmašīnas, otrajā gadā – sešas lidmašīnas un laikā no 2006. līdz 2009. gadam – katru gadu pa vienai papildu lidmašīnai. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju FBS uzskatīja to par iespēju piesaistīt Šēnefeldei pamatoperatoru, kas ir jau tirgū nostabilizējies ZIP. |
| --- | --- |

(41)

FBS, īstenojot ZIP stratēģiju Šēnefeldē, 2003. gadā sāka sarunas ar easyJet Airline Company Ltd. (turpmāk easyJet), jo šis uzņēmums meklēja vietu jaunas bāzes veidošanai kontinentālajā Eiropā. Apmaiņā pret pievilcīgām lidostas maksām un citiem finansiāliem stimuliem easyJet piedāvāja pirmajā darbības gadā (2004. gadā) šajā lidostā izvietot četras lidmašīnas, otrajā gadā – sešas lidmašīnas un laikā no 2006. līdz 2009. gadam – katru gadu pa vienai papildu lidmašīnai. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju FBS uzskatīja to par iespēju piesaistīt Šēnefeldei pamatoperatoru, kas ir jau tirgū nostabilizējies ZIP.

| (42) | 2003. gada 19. decembrīFBS un easyJet noslēdza līgumu (turpmāk “2003. gada līgums ar easyJet”) ar iepriekš minētajiem noteikumiem. Šajā līgumā easyJet tika noteikta īpaša maksu struktūra, kas atšķīrās no piemērojamā cenrāža. Tajā maksas ir noteiktas tikai, pamatojoties uz izlidojošo pasažieru skaitu. Neņemot to vērā, ar līgumu tika ieviesta atlaižu sistēma, kas pamatojās uz to papildu pasažieru skaitu, kurus easyJet bija pārvadājusi attiecīgajā gadā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Šī īpašā atlaižu sistēma ar nosaukumu “Izaugsmes atbalsts” vēlāk tika iekļauta 2006. gada cenrādī (sk. 36.–39. apsvērumu). Turklāt FBS un easyJet vienojās par galamērķa atbalstu vienreizēja maksājuma veidā EUR [..] apmērā par katru jaunu ikdienas apļa maršrutu (biežumu), ko uzsāka easyJet. Tomēr maksājumi, kas pamatojās uz šo sistēmu, 2004. gadā tika izbeigti. Kopumā šīs sistēmas piemērošanas laikā tika sniegts atbalsts 19 jauniem ikdienas apļa maršrutiem, ko uzsāka easyJet. |
| --- | --- |

(42)

2003. gada 19. decembrīFBS un easyJet noslēdza līgumu (turpmāk “2003. gada līgums ar easyJet”) ar iepriekš minētajiem noteikumiem. Šajā līgumā easyJet tika noteikta īpaša maksu struktūra, kas atšķīrās no piemērojamā cenrāža. Tajā maksas ir noteiktas tikai, pamatojoties uz izlidojošo pasažieru skaitu. Neņemot to vērā, ar līgumu tika ieviesta atlaižu sistēma, kas pamatojās uz to papildu pasažieru skaitu, kurus easyJet bija pārvadājusi attiecīgajā gadā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Šī īpašā atlaižu sistēma ar nosaukumu “Izaugsmes atbalsts” vēlāk tika iekļauta 2006. gada cenrādī (sk. 36.–39. apsvērumu). Turklāt FBS un easyJet vienojās par galamērķa atbalstu vienreizēja maksājuma veidā EUR [..] apmērā par katru jaunu ikdienas apļa maršrutu (biežumu), ko uzsāka easyJet. Tomēr maksājumi, kas pamatojās uz šo sistēmu, 2004. gadā tika izbeigti. Kopumā šīs sistēmas piemērošanas laikā tika sniegts atbalsts 19 jauniem ikdienas apļa maršrutiem, ko uzsāka easyJet.

| (43) | FBS un easyJet noslēgtā līguma darbības laiks sākotnēji bija 10 gadi ar iespēju easyJet to pagarināt vēl uz 10 gadiem. 2007. gada 11. septembrīFBS un easyJet noslēdza līgumu par grozījumiem (turpmāk “2007. gada līgums par grozījumiem ar easyJet”), ar kuru tika grozīts sākotnējā līguma darbības laiks un citi noteikumi. Ar šo līgumu par grozījumiem 2003. gada līguma ar easyJet grozītās redakcijas darbības laiks tika ierobežots līdz BER lidostas atklāšanai (toreiz tā bija paredzēta 2011. gadā). Attiecībā uz lidostas maksām 2007. gada līgumā par grozījumiem ar easyJet bija iekļauta “dinamiska” norāde uz lidostas vispārējo cenrādi (17). Saskaņā ar to Šēnefeldē piemērotais cenrādis jebkurā brīdī bija piemērojams arī easyJet, pat ja pēc līguma noslēgšanas FBS grozītu cenrādi. |
| --- | --- |

(43)

FBS un easyJet noslēgtā līguma darbības laiks sākotnēji bija 10 gadi ar iespēju easyJet to pagarināt vēl uz 10 gadiem. 2007. gada 11. septembrīFBS un easyJet noslēdza līgumu par grozījumiem (turpmāk “2007. gada līgums par grozījumiem ar easyJet”), ar kuru tika grozīts sākotnējā līguma darbības laiks un citi noteikumi. Ar šo līgumu par grozījumiem 2003. gada līguma ar easyJet grozītās redakcijas darbības laiks tika ierobežots līdz BER lidostas atklāšanai (toreiz tā bija paredzēta 2011. gadā). Attiecībā uz lidostas maksām 2007. gada līgumā par grozījumiem ar easyJet bija iekļauta “dinamiska” norāde uz lidostas vispārējo cenrādi (17). Saskaņā ar to Šēnefeldē piemērotais cenrādis jebkurā brīdī bija piemērojams arī easyJet, pat ja pēc līguma noslēgšanas FBS grozītu cenrādi.

| (44) | Laikā no 2003. līdz 2006. gadam easyJet būtiski palielināja pārvadājumu apjomu Šēnefeldē. EasyJet pat spēja palielināt Šēnefeldē izvietoto lidmašīnu skaitu ātrāk, nekā bija noteikts līgumā ar FBS. Rezultātā 2006. gadā Šēnefelde kļuva par lielāko easyJet bāzi ārpus Apvienotās Karalistes. |
| --- | --- |

(44)

Laikā no 2003. līdz 2006. gadam easyJet būtiski palielināja pārvadājumu apjomu Šēnefeldē. EasyJet pat spēja palielināt Šēnefeldē izvietoto lidmašīnu skaitu ātrāk, nekā bija noteikts līgumā ar FBS. Rezultātā 2006. gadā Šēnefelde kļuva par lielāko easyJet bāzi ārpus Apvienotās Karalistes.

| (45) | Šo faktu atspoguļo 5. tabula, kurā redzama easyJet pārvadājumu attīstība Šēnefeldē (absolūtos skaitļos un procentos no Šēnefeldes pasažieru kopskaita laikā no 2004. līdz 2010. gadam).

  5.   tabula



  EasyJet pārvadājumu attīstība Šēnefeldē laikā no 2004. līdz 2010. gadam














  EasyJet pasažieru skaita attīstība |
| --- | --- |
| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| EasyJet | 1 003 387 | 2 355 251 | 2 811 568 | 2 921 241 | 3 218 851 | 2 887 114 | 2 971 263 |
| EasyJet pasažieru īpatsvars Šēnefeldes kopējā pasažieru plūsmā | 30 % | 46 % | 46 % | 46 % | 48 % | 42 % | 41 % |

(45)

Šo faktu atspoguļo 5. tabula, kurā redzama easyJet pārvadājumu attīstība Šēnefeldē (absolūtos skaitļos un procentos no Šēnefeldes pasažieru kopskaita laikā no 2004. līdz 2010. gadam).

5.   tabula

EasyJet pārvadājumu attīstība Šēnefeldē laikā no 2004. līdz 2010. gadam

EasyJet pasažieru skaita attīstība

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

EasyJet

1 003 387

2 355 251

2 811 568

2 921 241

3 218 851

2 887 114

2 971 263

EasyJet pasažieru īpatsvars Šēnefeldes kopējā pasažieru plūsmā

30 %

46 %

46 %

46 %

48 %

42 %

41 %

3.3.2.   Citu aviosabiedrību piesaistīšana Šēnefeldei

| (46) | Līdztekus easyJet kā pamatoperatora piesaistīšanai FBS centās piesaistīt arī citus ZIP. Rezultātā tika noslēgti individuāli līgumi ar šādiem ZIP: Germanwings GmbH (turpmāk Germanwings), Ryanair Limited (turpmāk Ryanair), Volare Airlines S.p.A. (turpmāk Volare), V-Bird Airlines B.V. (turpmāk V-Bird), Norwegian Air Shuttle AS (turpmāk Norwegian Air Shuttle), Icelandair Reykjavik Airport (turpmāk Icelandair) un aviosabiedrību Aer Lingus Limited (turpmāk Aer Lingus), kura šajā lēmumā tiek uzskatīta par ZIP (18). |
| --- | --- |

(46)

Līdztekus easyJet kā pamatoperatora piesaistīšanai FBS centās piesaistīt arī citus ZIP. Rezultātā tika noslēgti individuāli līgumi ar šādiem ZIP: Germanwings GmbH (turpmāk Germanwings), Ryanair Limited (turpmāk Ryanair), Volare Airlines S.p.A. (turpmāk Volare), V-Bird Airlines B.V. (turpmāk V-Bird), Norwegian Air Shuttle AS (turpmāk Norwegian Air Shuttle), Icelandair Reykjavik Airport (turpmāk Icelandair) un aviosabiedrību Aer Lingus Limited (turpmāk Aer Lingus), kura šajā lēmumā tiek uzskatīta par ZIP (18).

| (47) | Ar Ryanair un Germanwings secīgi tika noslēgti divi līgumi – viens 2003. gadā un otrs 2004. gadā. |
| --- | --- |

(47)

Ar Ryanair un Germanwings secīgi tika noslēgti divi līgumi – viens 2003. gadā un otrs 2004. gadā.

| (48) | Līgumi ar Ryanair, Volare un V-Bird, kā arī pirmais līgums ar Germanwings tika noslēgti pirms 2004. gada cenrāža pieņemšanas un stāšanās spēkā (sk. (33). apsvērumu). Šajos līgumos tika raksturoti Šēnefeldē apkalpotie maršruti un to biežums. Līgumos bija paredzēti finansiāli stimuli kā pārrunu laikā saskaņoti maksājumi atsevišķām aviosabiedrībām, lai pārliecinātu šīs aviosabiedrības sākt vai paplašināt darbību Šēnefeldē, negaidot, kad tiks pieņemts jauns cenrādis ar finansiāliem stimuliem. Šie maksājumi bija saistīti ar nosacījumu, ka aviosabiedrībai bija jāveic vismaz noteikta daļa lidojumu, kas plānoti saskaņā ar līgumā paredzēto darbību (19). Pirmajā līgumā ar Ryanair bija paredzēts maksājums [..] miljonu euro apmērā gadā (līguma darbības laikā). Līgumos ar V-Bird un Volare bija ietverti maksājumi pa [..] miljoniem euro trijos gados, gada maksājumiem pakāpeniski samazinoties. Pirmajā līgumā ar Germanwings bija noteikts maksājums pakāpeniski mazākas atlaides veidā par maksājamām lidostas maksām trīs gadu periodā. Turklāt puses vienojās, ka FBS jāsedz mārketinga darbību izmaksas EUR [..] apmērā gadā. |
| --- | --- |

(48)

Līgumi ar Ryanair, Volare un V-Bird, kā arī pirmais līgums ar Germanwings tika noslēgti pirms 2004. gada cenrāža pieņemšanas un stāšanās spēkā (sk. (33). apsvērumu). Šajos līgumos tika raksturoti Šēnefeldē apkalpotie maršruti un to biežums. Līgumos bija paredzēti finansiāli stimuli kā pārrunu laikā saskaņoti maksājumi atsevišķām aviosabiedrībām, lai pārliecinātu šīs aviosabiedrības sākt vai paplašināt darbību Šēnefeldē, negaidot, kad tiks pieņemts jauns cenrādis ar finansiāliem stimuliem. Šie maksājumi bija saistīti ar nosacījumu, ka aviosabiedrībai bija jāveic vismaz noteikta daļa lidojumu, kas plānoti saskaņā ar līgumā paredzēto darbību (19). Pirmajā līgumā ar Ryanair bija paredzēts maksājums [..] miljonu euro apmērā gadā (līguma darbības laikā). Līgumos ar V-Bird un Volare bija ietverti maksājumi pa [..] miljoniem euro trijos gados, gada maksājumiem pakāpeniski samazinoties. Pirmajā līgumā ar Germanwings bija noteikts maksājums pakāpeniski mazākas atlaides veidā par maksājamām lidostas maksām trīs gadu periodā. Turklāt puses vienojās, ka FBS jāsedz mārketinga darbību izmaksas EUR [..] apmērā gadā.

| (49) | Pārējie līgumi, kuri tika noslēgti līdz ar 2004. gada cenrāža pieņemšanu vai vēlāk, būtībā pamatojās uz šiem pašiem principiem. Arī šajos līgumos tika raksturoti no Šēnefeldes apkalpotie maršruti un to biežums. Šādi attiecīgās aviosabiedrības varēja izmantot dažādus finansiālos stimulus. Tomēr līgumos bija ietverta “dinamiska” norāde uz lidostas vispārējo cenrādi. Saskaņā ar to Šēnefeldē piemērotais cenrādis jebkurā brīdī bija piemērojams arī attiecīgajai aviosabiedrībai, pat ja pēc līguma noslēgšanas FBS grozītu cenrādi (20). Līgumos bija ietverti noteikumi, saskaņā ar kuriem konkrētu cenrādī paredzēto stimulu piešķiršana bija saistīta ar nosacījumu, ka aviosabiedrībai bija jāveic vismaz noteikta daļa lidojumu, kas plānoti saskaņā ar līgumā paredzēto darbību. Turklāt dažos līgumos bija noteikts, ka FBS maksās dotācijas, lai proporcionāli finansētu attiecīgo aviosabiedrību mārketinga izmaksas. Piemēram, līgumā ar Norwegian Air Shuttle bija paredzēta vienreizēja dotācija EUR [..] apmērā, ko FBS maksā, lai segtu aviosabiedrības pierādāmās mārketinga izmaksas. Arī Aer Lingus un Icelandair tika piedāvāti vienreizēji maksājumi EUR [..] vai EUR [..] apmērā to mārketinga izmaksu daļējai finansēšanai. |
| --- | --- |

(49)

Pārējie līgumi, kuri tika noslēgti līdz ar 2004. gada cenrāža pieņemšanu vai vēlāk, būtībā pamatojās uz šiem pašiem principiem. Arī šajos līgumos tika raksturoti no Šēnefeldes apkalpotie maršruti un to biežums. Šādi attiecīgās aviosabiedrības varēja izmantot dažādus finansiālos stimulus. Tomēr līgumos bija ietverta “dinamiska” norāde uz lidostas vispārējo cenrādi. Saskaņā ar to Šēnefeldē piemērotais cenrādis jebkurā brīdī bija piemērojams arī attiecīgajai aviosabiedrībai, pat ja pēc līguma noslēgšanas FBS grozītu cenrādi (20). Līgumos bija ietverti noteikumi, saskaņā ar kuriem konkrētu cenrādī paredzēto stimulu piešķiršana bija saistīta ar nosacījumu, ka aviosabiedrībai bija jāveic vismaz noteikta daļa lidojumu, kas plānoti saskaņā ar līgumā paredzēto darbību. Turklāt dažos līgumos bija noteikts, ka FBS maksās dotācijas, lai proporcionāli finansētu attiecīgo aviosabiedrību mārketinga izmaksas. Piemēram, līgumā ar Norwegian Air Shuttle bija paredzēta vienreizēja dotācija EUR [..] apmērā, ko FBS maksā, lai segtu aviosabiedrības pierādāmās mārketinga izmaksas. Arī Aer Lingus un Icelandair tika piedāvāti vienreizēji maksājumi EUR [..] vai EUR [..] apmērā to mārketinga izmaksu daļējai finansēšanai.

| (50) | Turpmāk redzamajā tabulā ir sniegts dažādu līgumu darbības laiku pārskats.

  6.   tabula



  FBS un dažādu ZIP līgumu darbības laiki








  Aviosabiedrība/līgums | Līguma datums | Paredzētais līguma darbības laiks (21) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ryanair (pirmais līgums) | 2003. gada 31. marts | 2003. gada 1. maijs – 2004. gada 30. aprīlis |
| Ryanair (otrais līgums) | 2004. gada 28. aprīlis | 2003. gada 1. maijs – 2008. gada 30. aprīlis |
| Germanwings (pirmais līgums) | 2003. gada 14. oktobris (22) | 2003. gada 26. oktobris – 2006. gada 31. oktobris |
| Germanwings (otrais līgums) | 2004. gada 23. decembris | 2004. gada 1. maijs – 2008. gada 30. aprīlis |
| Volare | 2003. gada 22. oktobris (23) | 2003. gada 26. oktobris – 2007. gada 31. marts (24) |
| V-Bird | 2003. gada 3. novembris (25) | 2003. gada 3. novembris – 2007. gada 3. novembris (26) |
| Icelandair | 2004. gada 6. jūnijs | 2004. gada 6. jūnijs – 2009. gada 31. marts |
| Norwegian Air Shuttle | 2004. gada 17. maijs | 2004. gada 29. marts – 2009. gada 31. marts |
| Aer Lingus | 2004. gada 13. maijs | 2004. gada 30. marts – 2009. gada 31. marts |

(50)

Turpmāk redzamajā tabulā ir sniegts dažādu līgumu darbības laiku pārskats.

6.   tabula

FBS un dažādu ZIP līgumu darbības laiki

Aviosabiedrība/līgums

Līguma datums

Paredzētais līguma darbības laiks (21)

Ryanair (pirmais līgums)

2003. gada 31. marts

2003. gada 1. maijs – 2004. gada 30. aprīlis

Ryanair (otrais līgums)

2004. gada 28. aprīlis

2003. gada 1. maijs – 2008. gada 30. aprīlis

Germanwings (pirmais līgums)

2003. gada 14. oktobris (22)

2003. gada 26. oktobris – 2006. gada 31. oktobris

Germanwings (otrais līgums)

2004. gada 23. decembris

2004. gada 1. maijs – 2008. gada 30. aprīlis

Volare

2003. gada 22. oktobris (23)

2003. gada 26. oktobris – 2007. gada 31. marts (24)

V-Bird

2003. gada 3. novembris (25)

2003. gada 3. novembris – 2007. gada 3. novembris (26)

Icelandair

2004. gada 6. jūnijs

2004. gada 6. jūnijs – 2009. gada 31. marts

Norwegian Air Shuttle

2004. gada 17. maijs

2004. gada 29. marts – 2009. gada 31. marts

Aer Lingus

2004. gada 13. maijs

2004. gada 30. marts – 2009. gada 31. marts

| (51) | 7. tabulā ir sniegta attiecīgo aviosabiedrību pārvadājumu attīstība Šēnefeldē laikā no 2003. līdz 2010. gadam.

  7.   tabula


  To ZIP pasažieru skaita attīstība, par kuriem notika izmeklēšana laikā no 2003. līdz 2010. gadam














  Aviosabiedrību ar individuāliem līgumiem pasažieru skaita attīstība laikā no 2003. līdz 2010. gadam |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| Germanwings | 71 925 | 341 980 | 826 842 | 1 249 903 | 1 393 362 | 1 284 424 | 1 255 248 | 1 197 054 |
| Ryanair | 190 635 | 239 025 | 227 168 | 358 340 | 444 956 | 756 731 | 1 193 959 | 1 386 332 |
| Norwegian Air Shuttle | — | 35 381 | 59 035 | 102 682 | 169 376 | 191 742 | 204 508 | 221 237 |
| Aer Lingus | — | 31 992 | 96 991 | 119 750 | 133 014 | 142 728 | 133 670 | 123 269 |
| Icelandair | — | 7 000 | 12 937 | 15 395 | 20 027 | 21 582 | 9 655 | 8 609 |
| Volare | 19 240 | 138 828 | — | — | — | — | — | — |
| V-Bird | 10 978 | 95 925 | — | — | — | — | — | — |
| Šo aviosabiedrību pārvadājumu Šēnefeldē kopējais īpatsvars | 17 % | 26 % | 24 % | 30 % | 34 % | 36 % | 41 % | 40 % |

(51)

7. tabulā ir sniegta attiecīgo aviosabiedrību pārvadājumu attīstība Šēnefeldē laikā no 2003. līdz 2010. gadam.

7.   tabula

To ZIP pasažieru skaita attīstība, par kuriem notika izmeklēšana laikā no 2003. līdz 2010. gadam

Aviosabiedrību ar individuāliem līgumiem pasažieru skaita attīstība laikā no 2003. līdz 2010. gadam

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Germanwings

71 925

341 980

826 842

1 249 903

1 393 362

1 284 424

1 255 248

1 197 054

Ryanair

190 635

239 025

227 168

358 340

444 956

756 731

1 193 959

1 386 332

Norwegian Air Shuttle

—

35 381

59 035

102 682

169 376

191 742

204 508

221 237

Aer Lingus

—

31 992

96 991

119 750

133 014

142 728

133 670

123 269

Icelandair

—

7 000

12 937

15 395

20 027

21 582

9 655

8 609

Volare

19 240

138 828

—

—

—

—

—

—

V-Bird

10 978

95 925

—

—

—

—

—

—

Šo aviosabiedrību pārvadājumu Šēnefeldē kopējais īpatsvars

17 %

26 %

24 %

30 %

34 %

36 %

41 %

40 %

| (52) | Kopumā ZIP stratēģijas īstenošana izraisīja ļoti strauju pārvadājumu apjoma pieaugumu Šēnefeldē. Kā izriet no 1. tabulas, 2003. un 2004. gadā pasažieru skaits gandrīz divkāršojās (no 1,7 miljoniem palielinājās līdz 3,3 miljoniem). Arī turpmāk pasažieru skaits ievērojami palielinājās, 2005. gadā sasniedzot 5 miljonus un 2006. gadā – 6 miljonus pasažieru. Laikā no 2003. līdz 2009. gadam pasažieru skaits palielinājās četras reizes. |
| --- | --- |

(52)

Kopumā ZIP stratēģijas īstenošana izraisīja ļoti strauju pārvadājumu apjoma pieaugumu Šēnefeldē. Kā izriet no 1. tabulas, 2003. un 2004. gadā pasažieru skaits gandrīz divkāršojās (no 1,7 miljoniem palielinājās līdz 3,3 miljoniem). Arī turpmāk pasažieru skaits ievērojami palielinājās, 2005. gadā sasniedzot 5 miljonus un 2006. gadā – 6 miljonus pasažieru. Laikā no 2003. līdz 2009. gadam pasažieru skaits palielinājās četras reizes.

3.4.   B terminālis un telpu iznomāšana easyJet šajā terminālī

| (53) | Šēnefeldes lidostā B terminālis ir konstruktīvi savienots ar A termināli, kopā veidojot Ziemeļu termināli (Nordterminal). Jaudas ziņā B terminālis ir viens no mazākajiem Šēnefeldes termināļiem. Lielākā daļa pasažieru un aviosabiedrību izmanto ievērojami lielāko A termināli. B terminālī notiek tikai pasažieru un bagāžas reģistrācija, kā arī pasažieru drošības kontrole. Visi pārējie pasažieru apkalpošanas posmi notiek blakus esošajā A terminālī. Tie ir gaidīšana pirms izlidošanas, sagatavošanās iekāpšanai lidmašīnā un pati iekāpšana. Turklāt A terminālī ierodas visi ielidojušie pasažieri un saņem savu bagāžu. |
| --- | --- |

(53)

Šēnefeldes lidostā B terminālis ir konstruktīvi savienots ar A termināli, kopā veidojot Ziemeļu termināli (Nordterminal). Jaudas ziņā B terminālis ir viens no mazākajiem Šēnefeldes termināļiem. Lielākā daļa pasažieru un aviosabiedrību izmanto ievērojami lielāko A termināli. B terminālī notiek tikai pasažieru un bagāžas reģistrācija, kā arī pasažieru drošības kontrole. Visi pārējie pasažieru apkalpošanas posmi notiek blakus esošajā A terminālī. Tie ir gaidīšana pirms izlidošanas, sagatavošanās iekāpšanai lidmašīnā un pati iekāpšana. Turklāt A terminālī ierodas visi ielidojušie pasažieri un saņem savu bagāžu.

| (54) | Lai sagatavotos būtiskam papildu pārvadājumu apjomam, kas Šēnefeldē bija paredzams 2003. gada līguma ar easyJet rezultātā, 2004. gada martā FBS noslēdza papildu līgumu ar šo aviosabiedrību. Ar šo papildu līgumu (“2004. gada nomas līgums ar easyJet”) FBS piešķīra easyJet ekskluzīvas tiesības lietot reģistrācijas galdus un apkalpes telpas Šēnefeldes B terminālī. Saskaņotās nomas maksas bija jāmaksā atsevišķi no lidostas maksām. Turklāt līgums ļāva easyJet veikt tā dēvēto “zīmološanu”, proti, noteiktas platības noformēt aviosabiedrības zīmola stilā. |
| --- | --- |

(54)

Lai sagatavotos būtiskam papildu pārvadājumu apjomam, kas Šēnefeldē bija paredzams 2003. gada līguma ar easyJet rezultātā, 2004. gada martā FBS noslēdza papildu līgumu ar šo aviosabiedrību. Ar šo papildu līgumu (“2004. gada nomas līgums ar easyJet”) FBS piešķīra easyJet ekskluzīvas tiesības lietot reģistrācijas galdus un apkalpes telpas Šēnefeldes B terminālī. Saskaņotās nomas maksas bija jāmaksā atsevišķi no lidostas maksām. Turklāt līgums ļāva easyJet veikt tā dēvēto “zīmološanu”, proti, noteiktas platības noformēt aviosabiedrības zīmola stilā.

| (55) | Laikā no 2004. līdz 2007. gadam easyJet nomāja biroju telpas un reģistrācijas galdus aptuveni [..] m2 platībā, kas atbilst aptuveni [..] % no B termināļa kopējās platības. 2008. gada februārī easyJet pārcēlās uz atsevišķām biroju telpām, līdz ar to B terminālī izmantoto biroju platība samazinājās līdz [..] m2. |
| --- | --- |

(55)

Laikā no 2004. līdz 2007. gadam easyJet nomāja biroju telpas un reģistrācijas galdus aptuveni [..] m2 platībā, kas atbilst aptuveni [..] % no B termināļa kopējās platības. 2008. gada februārī easyJet pārcēlās uz atsevišķām biroju telpām, līdz ar to B terminālī izmantoto biroju platība samazinājās līdz [..] m2.

| (56) | B termināļa brīvās platības, tostarp zāles un gaiteņus, kā arī tajos esošās kafejnīcas, var izmantot arī citu aviosabiedrību pasažieri, jo A terminālis nav telpiski nodalīts no B termināļa. |
| --- | --- |

(56)

B termināļa brīvās platības, tostarp zāles un gaiteņus, kā arī tajos esošās kafejnīcas, var izmantot arī citu aviosabiedrību pasažieri, jo A terminālis nav telpiski nodalīts no B termināļa.

| (57) | Pasažieru apkalpošana B terminālī atšķiras no apkalpošanas citos termināļos tehniski citādā bagāžas sistēmas drošības aprīkojuma dēļ. B terminālī izmantotajai sistēmai ir iebūvēta rentgena iekārta bagāžas pārbaudei. A terminālī pārbaude ar rentgenu notiek uzreiz pēc pasažieru ienākšanas reģistrācijas zonā. Vācija uzskata, ka bagāžas sistēmas iekārta B terminālī tehniski ir tikpat efektīva kā attiecīgā iekārta A terminālī. |
| --- | --- |

(57)

Pasažieru apkalpošana B terminālī atšķiras no apkalpošanas citos termināļos tehniski citādā bagāžas sistēmas drošības aprīkojuma dēļ. B terminālī izmantotajai sistēmai ir iebūvēta rentgena iekārta bagāžas pārbaudei. A terminālī pārbaude ar rentgenu notiek uzreiz pēc pasažieru ienākšanas reģistrācijas zonā. Vācija uzskata, ka bagāžas sistēmas iekārta B terminālī tehniski ir tikpat efektīva kā attiecīgā iekārta A terminālī.

3.5.   Oficiālajā izmeklēšanas procedūrā izvērtējamie pasākumi

| (58) | Oficiālā izmeklēšanas procedūra attiecas uz šādiem pasākumiem:






  — | līgums par kontroli un peļņas nodošanu (turpmāk “1. pasākums”) tiktāl, ciktāl par no šā līguma izrietošā atbalsta iespējamo saņēmēju lēmumā sākt procedūru tika atzīts uzņēmums FBS, |
| --- | --- | --- |

(58)

Oficiālā izmeklēšanas procedūra attiecas uz šādiem pasākumiem:

—

līgums par kontroli un peļņas nodošanu (turpmāk “1. pasākums”) tiktāl, ciktāl par no šā līguma izrietošā atbalsta iespējamo saņēmēju lēmumā sākt procedūru tika atzīts uzņēmums FBS,

| — | 2003. gada līguma ar easyJet noteikumi par maksām (turpmāk “2. pasākums”) tiktāl, ciktāl par no šiem noteikumiem izrietošā atbalsta saņēmēju tika atzīta aviosabiedrība easyJet, |
| --- | --- |

—

2003. gada līguma ar easyJet noteikumi par maksām (turpmāk “2. pasākums”) tiktāl, ciktāl par no šiem noteikumiem izrietošā atbalsta saņēmēju tika atzīta aviosabiedrība easyJet,

| — | 6. tabulā minētajos līgumos vairākiem citiem ZIP piedāvātie noteikumi, tostarp lidostas maksu atlaides un dažādi finansiāli stimuli (turpmāk kopā “3. pasākums”), tiktāl, ciktāl par no šiem noteikumiem izrietošā atbalsta iespējamiem saņēmējiem tika atzītas aviosabiedrības Ryanair, Volare, Germanwings, V-Bird, Norwegian Air Shuttle, Aer Lingus un Icelandair, |
| --- | --- |

—

6. tabulā minētajos līgumos vairākiem citiem ZIP piedāvātie noteikumi, tostarp lidostas maksu atlaides un dažādi finansiāli stimuli (turpmāk kopā “3. pasākums”), tiktāl, ciktāl par no šiem noteikumiem izrietošā atbalsta iespējamiem saņēmējiem tika atzītas aviosabiedrības Ryanair, Volare, Germanwings, V-Bird, Norwegian Air Shuttle, Aer Lingus un Icelandair,

| — | 2004. gada nomas līgums ar easyJet (turpmāk “4. pasākums”) tiktāl, ciktāl par no šā līguma izrietošā atbalsta saņēmēju tika atzīta aviosabiedrība easyJet. |
| --- | --- |

—

2004. gada nomas līgums ar easyJet (turpmāk “4. pasākums”) tiktāl, ciktāl par no šā līguma izrietošā atbalsta saņēmēju tika atzīta aviosabiedrība easyJet.

4.   PAMATOJUMS OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAI

4.1.   1. pasākums – līgums par kontroli un peļņas nodošanu

| (59) | Lēmumā sākt procedūru Komisija norādīja, ka noteiktu laiku Šēnefelde ir grāmatojusi zaudējumus un arī pašlaik tā strādā ar zaudējumiem. Turklāt Komisija konstatēja, ka viens no galvenajiem instrumentiem FBS izdzīvošanai ir šo zaudējumu kompensēšana ar BFG gūto peļņu. Sākotnēji Komisija secināja, ka šī šķērssubsidēšana, kas pamatojas uz līgumu par kontroli un peļņas nodošanu, FBS sniedza ekonomiskas priekšrocības, ko uzņēmums, iespējams, nebūtu guvis normālos tirgus apstākļos. Komisija uzskatīja, ka šīs priekšrocības ir īpašas, jo sniedz labumu tikai vienam uzņēmumam. Turklāt tās kropļo konkurenci un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(59)

Lēmumā sākt procedūru Komisija norādīja, ka noteiktu laiku Šēnefelde ir grāmatojusi zaudējumus un arī pašlaik tā strādā ar zaudējumiem. Turklāt Komisija konstatēja, ka viens no galvenajiem instrumentiem FBS izdzīvošanai ir šo zaudējumu kompensēšana ar BFG gūto peļņu. Sākotnēji Komisija secināja, ka šī šķērssubsidēšana, kas pamatojas uz līgumu par kontroli un peļņas nodošanu, FBS sniedza ekonomiskas priekšrocības, ko uzņēmums, iespējams, nebūtu guvis normālos tirgus apstākļos. Komisija uzskatīja, ka šīs priekšrocības ir īpašas, jo sniedz labumu tikai vienam uzņēmumam. Turklāt tās kropļo konkurenci un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (60) | Tāpat sākotnēji Komisija secināja, ka šīs ekonomiskās priekšrocības ir finansētas no valsts līdzekļiem un līdz ar to tās ir piešķīrusi valsts. Par valsts līdzekļiem Komisija uzsvēra, ka FBS ir valsts uzņēmums, kas pieder Vācijas valdībai un divām federālajām zemēm. Turklāt astoņi no desmit Uzraudzības padomes locekļiem pārstāv Vācijas valsts iestādes. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka FBS līdzekļi jāatzīst par valsts līdzekļiem. Par 1. pasākuma attiecināmību uz valsti Komisija īpaši uzsvēra FBS darbības veidu un norādīja, ka lidostām ir būtiska nozīme dažādās politikas jomās un ka valsts iestādes principā “nav klātneesošas”, ja lidostas operators pieņem lēmumus par attiecīgās infrastruktūras ilgtermiņa attīstību. |
| --- | --- |

(60)

Tāpat sākotnēji Komisija secināja, ka šīs ekonomiskās priekšrocības ir finansētas no valsts līdzekļiem un līdz ar to tās ir piešķīrusi valsts. Par valsts līdzekļiem Komisija uzsvēra, ka FBS ir valsts uzņēmums, kas pieder Vācijas valdībai un divām federālajām zemēm. Turklāt astoņi no desmit Uzraudzības padomes locekļiem pārstāv Vācijas valsts iestādes. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka FBS līdzekļi jāatzīst par valsts līdzekļiem. Par 1. pasākuma attiecināmību uz valsti Komisija īpaši uzsvēra FBS darbības veidu un norādīja, ka lidostām ir būtiska nozīme dažādās politikas jomās un ka valsts iestādes principā “nav klātneesošas”, ja lidostas operators pieņem lēmumus par attiecīgās infrastruktūras ilgtermiņa attīstību.

| (61) | Tādēļ Komisija uzskatīja, ka attiecīgais pasākums var būt valsts atbalsts. Tā apšaubīja šā iespējamā atbalsta saderību ar iekšējo tirgu, jo īpaši pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā minēto izņēmumu. Šajā ziņā Komisija konstatēja, ka, ja attiecīgo atbalstu var uzskatīt par valsts atbalstu, tas ir darbības atbalsts un ka tas, šķiet, nav nepieciešams un samērīgs vispārējas nozīmes mērķa sasniegšanai, kā arī nav saistīts ar pārstrukturēšanas procesu. Komisija apšaubīja arī pasākuma saderību ar LESD 106. panta 2. punkta noteikumiem, norādot, ka Vācijas iestādes nav pierādījušas, ka FBS bija uzticēts sniegt vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus. Turklāt Komisija norādīja uz Kopienas vadlīniju par lidostu finansēšanu un valsts atbalstu darbības sākšanai aviosabiedrībām, kas veic lidojumus no reģionālām lidostām (turpmāk “Aviācijas vadlīnijas”) (27) 34. un 35. punktu, saskaņā ar kuriem lidostas darbību kopumā tikai izņēmuma gadījumā var uzskatīt par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu. |
| --- | --- |

(61)

Tādēļ Komisija uzskatīja, ka attiecīgais pasākums var būt valsts atbalsts. Tā apšaubīja šā iespējamā atbalsta saderību ar iekšējo tirgu, jo īpaši pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā minēto izņēmumu. Šajā ziņā Komisija konstatēja, ka, ja attiecīgo atbalstu var uzskatīt par valsts atbalstu, tas ir darbības atbalsts un ka tas, šķiet, nav nepieciešams un samērīgs vispārējas nozīmes mērķa sasniegšanai, kā arī nav saistīts ar pārstrukturēšanas procesu. Komisija apšaubīja arī pasākuma saderību ar LESD 106. panta 2. punkta noteikumiem, norādot, ka Vācijas iestādes nav pierādījušas, ka FBS bija uzticēts sniegt vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus. Turklāt Komisija norādīja uz Kopienas vadlīniju par lidostu finansēšanu un valsts atbalstu darbības sākšanai aviosabiedrībām, kas veic lidojumus no reģionālām lidostām (turpmāk “Aviācijas vadlīnijas”) (27) 34. un 35. punktu, saskaņā ar kuriem lidostas darbību kopumā tikai izņēmuma gadījumā var uzskatīt par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu.

4.2.   2. pasākums – 2003. gada līgums ar easyJet

| (62) | Lēmumā sākt procedūru Komisija norādīja, ka easyJet maksātās lidostas maksas bija ievērojami mazākas nekā piemērojamā cenrādī paredzētās maksas. Komisija arī uzsvēra, ka, lai gan citiem ZIP Šēnefeldē piešķirtās atlaides pamatojās uz attiecīgi piemērojamo cenrādi, tomēr 2003. gada līgumā ar easyJet šī “dinamiskā” norāde uz cenrādi nebija paredzēta. Tāpēc sākotnēji Komisija uzskatīja, ka 2003. gada līgums ar easyJet sniedza easyJet īpašas priekšrocības, iespējams, kropļojot konkurenci un iespaidojot tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(62)

Lēmumā sākt procedūru Komisija norādīja, ka easyJet maksātās lidostas maksas bija ievērojami mazākas nekā piemērojamā cenrādī paredzētās maksas. Komisija arī uzsvēra, ka, lai gan citiem ZIP Šēnefeldē piešķirtās atlaides pamatojās uz attiecīgi piemērojamo cenrādi, tomēr 2003. gada līgumā ar easyJet šī “dinamiskā” norāde uz cenrādi nebija paredzēta. Tāpēc sākotnēji Komisija uzskatīja, ka 2003. gada līgums ar easyJet sniedza easyJet īpašas priekšrocības, iespējams, kropļojot konkurenci un iespaidojot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (63) | Turklāt sākotnēji Komisija secināja, ka šis pasākums ir finansēts no valsts līdzekļiem un attiecas uz valsti, tostarp pamatojoties uz argumentiem, kas minēti saistībā ar 1. pasākumu un kuri attiecas arī uz 2. pasākumu. Komisija arī norādīja, ka, lai noslēgtu tādus līgumus kā ar easyJet un pārējiem ZIP, visticamāk, ir nepieciešama Uzraudzības padomes atļauja, bet tās locekļu vairākums pārstāv valsts iestādes. Turklāt Komisija atzīmēja, ka FBS publicētais cenrādis ir jāapstiprina Brandenburgas federālās zemes Pilsētattīstības, mājokļu un satiksmes ministrijai. Šie aspekti tika uzskatīti par papildu norādēm, ka 2. pasākums (un 3. pasākums) arī attiecas uz valsti. Papildus Komisija norādīja, ka Brandenburgas federālās zemes premjerministrs bija FBS Uzraudzības padomes loceklis un viņa pakļautībā bija arī Pilsētattīstības, mājokļu un satiksmes ministrija. |
| --- | --- |

(63)

Turklāt sākotnēji Komisija secināja, ka šis pasākums ir finansēts no valsts līdzekļiem un attiecas uz valsti, tostarp pamatojoties uz argumentiem, kas minēti saistībā ar 1. pasākumu un kuri attiecas arī uz 2. pasākumu. Komisija arī norādīja, ka, lai noslēgtu tādus līgumus kā ar easyJet un pārējiem ZIP, visticamāk, ir nepieciešama Uzraudzības padomes atļauja, bet tās locekļu vairākums pārstāv valsts iestādes. Turklāt Komisija atzīmēja, ka FBS publicētais cenrādis ir jāapstiprina Brandenburgas federālās zemes Pilsētattīstības, mājokļu un satiksmes ministrijai. Šie aspekti tika uzskatīti par papildu norādēm, ka 2. pasākums (un 3. pasākums) arī attiecas uz valsti. Papildus Komisija norādīja, ka Brandenburgas federālās zemes premjerministrs bija FBS Uzraudzības padomes loceklis un viņa pakļautībā bija arī Pilsētattīstības, mājokļu un satiksmes ministrija.

| (64) | Ja pasākumu var uzskatīt par valsts atbalstu, Komisija apšaubīja arī šā pasākuma saderību ar iekšējo tirgu, jo īpaši ņemot vērā Aviācijas vadlīniju noteikumus. |
| --- | --- |

(64)

Ja pasākumu var uzskatīt par valsts atbalstu, Komisija apšaubīja arī šā pasākuma saderību ar iekšējo tirgu, jo īpaši ņemot vērā Aviācijas vadlīniju noteikumus.

4.3.   3. pasākums – līgumi ar dažādiem citiem ZIP

| (65) | Lēmumā sākt procedūru Komisija paskaidroja, ka pārvadājumu apjoma palielināšanai Šēnefeldē ieviestie atlaižu noteikumi deva labumu tikai konkrētām aviosabiedrībām, un uzsvēra šīs atlaižu sistēmas nepietiekamo pārredzamību. Komisija norādīja, ka daži no izvērtētajiem noteikumiem par maksām tika saskaņoti laikā, kad piemērojamā cenrādī nebija nekādu noteikumu par atvieglojumiem, un ka 2004. gada cenrādis tika izstrādāts tieši tāpēc, lai ar atpakaļejošu spēku izveidotu šo noteikumu juridisko pamatojumu. Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju 2004. gada cenrādī paredzētie atlaižu noteikumi nevarēja likumīgi stāties spēkā, jo 2004. gada cenrādi atbildīgā iestāde bija apstiprinājusi tikai ar nosacījumu, ka Eiropas Komisijai tiek paziņots par attiecīgajiem atlaižu noteikumiem, bet šāds paziņojums netika sniegts (28). Ņemot vērā šo informāciju, sākotnēji Komisija secināja, ka izvērtējamie noteikumi attiecīgajām aviosabiedrībām sniedza īpašas priekšrocības. Turklāt Komisija uzskatīja, ka šīs ekonomiskās priekšrocības, iespējams, kropļo konkurenci un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(65)

Lēmumā sākt procedūru Komisija paskaidroja, ka pārvadājumu apjoma palielināšanai Šēnefeldē ieviestie atlaižu noteikumi deva labumu tikai konkrētām aviosabiedrībām, un uzsvēra šīs atlaižu sistēmas nepietiekamo pārredzamību. Komisija norādīja, ka daži no izvērtētajiem noteikumiem par maksām tika saskaņoti laikā, kad piemērojamā cenrādī nebija nekādu noteikumu par atvieglojumiem, un ka 2004. gada cenrādis tika izstrādāts tieši tāpēc, lai ar atpakaļejošu spēku izveidotu šo noteikumu juridisko pamatojumu. Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju 2004. gada cenrādī paredzētie atlaižu noteikumi nevarēja likumīgi stāties spēkā, jo 2004. gada cenrādi atbildīgā iestāde bija apstiprinājusi tikai ar nosacījumu, ka Eiropas Komisijai tiek paziņots par attiecīgajiem atlaižu noteikumiem, bet šāds paziņojums netika sniegts (28). Ņemot vērā šo informāciju, sākotnēji Komisija secināja, ka izvērtējamie noteikumi attiecīgajām aviosabiedrībām sniedza īpašas priekšrocības. Turklāt Komisija uzskatīja, ka šīs ekonomiskās priekšrocības, iespējams, kropļo konkurenci un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (66) | Par valsts līdzekļu izmantošanu 3. pasākumā un šā pasākuma attiecināmību uz valsti Komisija minēja tos pašus argumentus kā par 2003. gada līgumu ar easyJet. |
| --- | --- |

(66)

Par valsts līdzekļu izmantošanu 3. pasākumā un šā pasākuma attiecināmību uz valsti Komisija minēja tos pašus argumentus kā par 2003. gada līgumu ar easyJet.

| (67) | Visbeidzot, ja izvērtējamos noteikumus var uzskatīt par valsts atbalstu, Komisija apšaubīja to saderību ar iekšējo tirgu, jo īpaši ņemot vērā Aviācijas vadlīniju noteikumus. |
| --- | --- |

(67)

Visbeidzot, ja izvērtējamos noteikumus var uzskatīt par valsts atbalstu, Komisija apšaubīja to saderību ar iekšējo tirgu, jo īpaši ņemot vērā Aviācijas vadlīniju noteikumus.

4.4.   4. pasākums – 2004. gada nomas līgums ar easyJet

| (68) | Attiecībā uz FBS un easyJet līgumu par Šēnefeldes lidostas B termināļa lietošanu lēmumā sākt procedūru Komisija norādīja uz Potsdamas apgabaltiesas spriedumu (29). Apgabaltiesa bija konstatējusi, ka easyJet bija piešķirtas ekskluzīvas tiesības lietot visu lidostas termināli (B termināli) un ka no tā bija jāaiziet visām citām aviosabiedrībām, kuras agrāk bija nomājušas šo termināli. Šis terminālis sniedz dažādas priekšrocības, kādu nav Berlīnes-Šēnefeldes lidostas pārējos termināļos. Piemēram, terminālī ir vairāku līmeņu bagāžas lente, kas ļauj izsniegt bagāžu daudz ātrāk nekā viena līmeņa transportēšanas sistēmas. |
| --- | --- |

(68)

Attiecībā uz FBS un easyJet līgumu par Šēnefeldes lidostas B termināļa lietošanu lēmumā sākt procedūru Komisija norādīja uz Potsdamas apgabaltiesas spriedumu (29). Apgabaltiesa bija konstatējusi, ka easyJet bija piešķirtas ekskluzīvas tiesības lietot visu lidostas termināli (B termināli) un ka no tā bija jāaiziet visām citām aviosabiedrībām, kuras agrāk bija nomājušas šo termināli. Šis terminālis sniedz dažādas priekšrocības, kādu nav Berlīnes-Šēnefeldes lidostas pārējos termināļos. Piemēram, terminālī ir vairāku līmeņu bagāžas lente, kas ļauj izsniegt bagāžu daudz ātrāk nekā viena līmeņa transportēšanas sistēmas.

| (69) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju apgabaltiesa bija konstatējusi, ka nav iemesla piešķirt easyJet ekskluzīvas tiesības lietot B termināli. Citas aviosabiedrības, kuras arī strādāja Berlīnes-Šēnefeldes lidostā, Šēnefeldē apkalpoja tikpat pasažieru un piedāvāja līdzīgu maršrutu skaitu kā easyJet. Neņemot to vērā, Komisija uzskatīja, ka mēneša nomas maksa, ko FBS aprēķināja easyJet, EUR [..] apmērā ir zemāka par tirgū raksturīgo nomas maksu. |
| --- | --- |

(69)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju apgabaltiesa bija konstatējusi, ka nav iemesla piešķirt easyJet ekskluzīvas tiesības lietot B termināli. Citas aviosabiedrības, kuras arī strādāja Berlīnes-Šēnefeldes lidostā, Šēnefeldē apkalpoja tikpat pasažieru un piedāvāja līdzīgu maršrutu skaitu kā easyJet. Neņemot to vērā, Komisija uzskatīja, ka mēneša nomas maksa, ko FBS aprēķināja easyJet, EUR [..] apmērā ir zemāka par tirgū raksturīgo nomas maksu.

| (70) | Tādēļ sākotnēji Komisija secināja, ka 2004. gada nomas līgums ar easyJet sniedz easyJet īpašas priekšrocības. Turklāt Komisija uzskatīja, ka šīs ekonomiskās priekšrocības, iespējams, kropļo konkurenci un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(70)

Tādēļ sākotnēji Komisija secināja, ka 2004. gada nomas līgums ar easyJet sniedz easyJet īpašas priekšrocības. Turklāt Komisija uzskatīja, ka šīs ekonomiskās priekšrocības, iespējams, kropļo konkurenci un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (71) | Par valsts līdzekļu izmantošanu 4. pasākumā un šā pasākuma attiecināmību uz valsti Komisija minēja tos pašus argumentus kā par 2003. gada līgumu ar easyJet. |
| --- | --- |

(71)

Par valsts līdzekļu izmantošanu 4. pasākumā un šā pasākuma attiecināmību uz valsti Komisija minēja tos pašus argumentus kā par 2003. gada līgumu ar easyJet.

| (72) | Visbeidzot, ja pasākumu var uzskatīt par valsts atbalstu, Komisija apšaubīja šā pasākuma saderību ar iekšējo tirgu, jo īpaši ņemot vērā Aviācijas vadlīniju noteikumus. |
| --- | --- |

(72)

Visbeidzot, ja pasākumu var uzskatīt par valsts atbalstu, Komisija apšaubīja šā pasākuma saderību ar iekšējo tirgu, jo īpaši ņemot vērā Aviācijas vadlīniju noteikumus.

5.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

5.1.   Air France

| (73) | Saskaņā ar Air France sniegto informāciju samazinātās maksas, ko FBS iekasēja Šēnefeldē, nav vispārējs pasākums, jo šajā gadījumā netika sniegts nepieciešamais publiskais paziņojums. Turklāt 2003. gada līguma ar easyJet darbības laiks (20 gadi) ir pretrunā Komisijas lēmumu praksei. Ilgtermiņa finanšu atbalstam nav objektīva pamatojuma, un nav iespējams pierādīt nekādu stimulējošu iedarbību. |
| --- | --- |

(73)

Saskaņā ar Air France sniegto informāciju samazinātās maksas, ko FBS iekasēja Šēnefeldē, nav vispārējs pasākums, jo šajā gadījumā netika sniegts nepieciešamais publiskais paziņojums. Turklāt 2003. gada līguma ar easyJet darbības laiks (20 gadi) ir pretrunā Komisijas lēmumu praksei. Ilgtermiņa finanšu atbalstam nav objektīva pamatojuma, un nav iespējams pierādīt nekādu stimulējošu iedarbību.

| (74) | Par to, ka easyJet izmanto B termināli, Air France uzskatīja, ka tas ir vienīgais terminālis, kurš bija paredzēts vienas aviosabiedrības ekskluzīvai lietošanai. Par tiesībām slēgt 2004. gada nomas līgumu ar easyJet netika rīkots konkurss. EasyJet ir vienīgā aviosabiedrība, kura Šēnefeldē var piedāvāt ērtu un drošu bagāžas izsniegšanu. |
| --- | --- |

(74)

Par to, ka easyJet izmanto B termināli, Air France uzskatīja, ka tas ir vienīgais terminālis, kurš bija paredzēts vienas aviosabiedrības ekskluzīvai lietošanai. Par tiesībām slēgt 2004. gada nomas līgumu ar easyJet netika rīkots konkurss. EasyJet ir vienīgā aviosabiedrība, kura Šēnefeldē var piedāvāt ērtu un drošu bagāžas izsniegšanu.

5.2.   Lufthansa

| (75) | Aviosabiedrība Deutsche Lufthansa AG (turpmāk Lufthansa) savās piezīmēs norādīja, ka uzņēmējdarbība trijās Berlīnes lidostās (Tēgelē, Šēnefeldē un Tempelhofā) attīstījās ļoti pozitīvi un komerciālā rentabilitāte iepriekšējos trijos gados bija aptuveni [..] %. Lufthansa uzskatīja, ka Šēnefeldi subsidēja Tēgelē strādājošās aviosabiedrības. |
| --- | --- |

(75)

Aviosabiedrība Deutsche Lufthansa AG (turpmāk Lufthansa) savās piezīmēs norādīja, ka uzņēmējdarbība trijās Berlīnes lidostās (Tēgelē, Šēnefeldē un Tempelhofā) attīstījās ļoti pozitīvi un komerciālā rentabilitāte iepriekšējos trijos gados bija aptuveni [..] %. Lufthansa uzskatīja, ka Šēnefeldi subsidēja Tēgelē strādājošās aviosabiedrības.

5.3.   Germania

| (76) | Aviosabiedrība Germania Fluggesellschaft mbH (turpmāk Germania) uzskatīja, ka Šēnefeldē piedāvātās priekšrocības, pateicoties FBS un BFG līgumam par kontroli un peļņas nodošanu, finansēja Tēgeles lidostas pasažieri. Saskaņā ar Germania sniegto informāciju šķērssubsidēšana izriet no maksu aprēķina veida, kā arī no Šēnefeldes lidostas un Tēgeles lidostas saiknes, kas, pēc Germania domām, jāuzskata par slepenu vienošanos. Germania uzskata, ka uz zaudējumu kompensēšanu FBS nereaģēja kā tirgus ekonomikas ieguldītājs. Germania nešķiet ticams, ka FBS izdevumus Šēnefeldē bija iespējams segt ar darbības ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(76)

Aviosabiedrība Germania Fluggesellschaft mbH (turpmāk Germania) uzskatīja, ka Šēnefeldē piedāvātās priekšrocības, pateicoties FBS un BFG līgumam par kontroli un peļņas nodošanu, finansēja Tēgeles lidostas pasažieri. Saskaņā ar Germania sniegto informāciju šķērssubsidēšana izriet no maksu aprēķina veida, kā arī no Šēnefeldes lidostas un Tēgeles lidostas saiknes, kas, pēc Germania domām, jāuzskata par slepenu vienošanos. Germania uzskata, ka uz zaudējumu kompensēšanu FBS nereaģēja kā tirgus ekonomikas ieguldītājs. Germania nešķiet ticams, ka FBS izdevumus Šēnefeldē bija iespējams segt ar darbības ieņēmumiem.

| (77) | Germania apgalvoja, ka aviosabiedrības Šēnefeldē saņēma darbības atbalstu, pateicoties individuāliem līgumiem par lidostas maksām. Turklāt saskaņā ar Germania sniegto informāciju 2004. gada cenrādis nav ne apstiprināts, ne publicēts. |
| --- | --- |

(77)

Germania apgalvoja, ka aviosabiedrības Šēnefeldē saņēma darbības atbalstu, pateicoties individuāliem līgumiem par lidostas maksām. Turklāt saskaņā ar Germania sniegto informāciju 2004. gada cenrādis nav ne apstiprināts, ne publicēts.

| (78) | Germania norādīja, ka easyJet maksātā nomas maksa par B termināļa lietošanu nebija tirgus cena. Tas ir līdzvērtīgi priekšrocību piešķiršanai un valsts atbalstam. Visa termināļa ekskluzīva lietošana ļāva easyJet piedāvāt efektīvākus pakalpojumus, bet citām aviosabiedrībām šādas iespējas nebija. |
| --- | --- |

(78)

Germania norādīja, ka easyJet maksātā nomas maksa par B termināļa lietošanu nebija tirgus cena. Tas ir līdzvērtīgi priekšrocību piešķiršanai un valsts atbalstam. Visa termināļa ekskluzīva lietošana ļāva easyJet piedāvāt efektīvākus pakalpojumus, bet citām aviosabiedrībām šādas iespējas nebija.

5.4.   DBA

| (79) | Saskaņā ar zemo izmaksu pārvadātāja un Air Berlin (izbeidza darbību 2008. gadā) meitasuzņēmuma DBA Luftfahrtgesellschaft (turpmāk DBA) sniegto informāciju cenu konkurence Berlīnes gaisa pārvadājumu tirgū bija īpaši spēcīga. Līdz ar ZIP stratēģijas īstenošanu Šēnefeldē un jo īpaši ar Germanwings un easyJet ienākšanu tirgū konkurence pastiprinājās vēl vairāk. Šādi izjuta spriedzi Tēgelē strādājošās aviosabiedrības, tostarp galvenokārt citi ZIP, piemēram, Air Berlin/DBA. |
| --- | --- |

(79)

Saskaņā ar zemo izmaksu pārvadātāja un Air Berlin (izbeidza darbību 2008. gadā) meitasuzņēmuma DBA Luftfahrtgesellschaft (turpmāk DBA) sniegto informāciju cenu konkurence Berlīnes gaisa pārvadājumu tirgū bija īpaši spēcīga. Līdz ar ZIP stratēģijas īstenošanu Šēnefeldē un jo īpaši ar Germanwings un easyJet ienākšanu tirgū konkurence pastiprinājās vēl vairāk. Šādi izjuta spriedzi Tēgelē strādājošās aviosabiedrības, tostarp galvenokārt citi ZIP, piemēram, Air Berlin/DBA.

| (80) | Saskaņā ar DBA sniegto informāciju easyJet maksātā nomas maksa par B termināli nebija tirgus cena. Turklāt bagāžas lentes ekskluzīva lietošana B terminālī ir priekšrocību sniegšana, kurai ir nozīme saistībā ar valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(80)

Saskaņā ar DBA sniegto informāciju easyJet maksātā nomas maksa par B termināli nebija tirgus cena. Turklāt bagāžas lentes ekskluzīva lietošana B terminālī ir priekšrocību sniegšana, kurai ir nozīme saistībā ar valsts atbalsta noteikumiem.

5.5.   Eiropas Aviosabiedrību asociācija

| (81) | Eiropas Aviosabiedrību asociācija (Association of European Airlines, turpmāk AEA), kura pārstāv Eiropas aviosabiedrību intereses, uzskata, ka šķērssubsidēšana starp Tēgeli un Šēnefeldi, kā arī starp AEA biedriem, kuri galvenokārt strādā Tēgelē, un subsidētajām konkurējošām aviosabiedrībām ar juridisko adresi Šēnefeldē, ir diskriminējoša. Saskaņā ar AEA sniegto informāciju, ja netiktu veikta šī pret konkurenci vērstā šķērssubsidēšana, Šēnefeldē strādājošās aviosabiedrības ekonomiski nebūtu dzīvotspējīgas un maksas Tēgelē varētu būt ievērojami zemākas. Ņemot vērā Tēgeles ģeogrāfisko tuvumu līdz Šēnefeldei, no valsts viedokļa subsīdijas nebija vajadzīgas. |
| --- | --- |

(81)

Eiropas Aviosabiedrību asociācija (Association of European Airlines, turpmāk AEA), kura pārstāv Eiropas aviosabiedrību intereses, uzskata, ka šķērssubsidēšana starp Tēgeli un Šēnefeldi, kā arī starp AEA biedriem, kuri galvenokārt strādā Tēgelē, un subsidētajām konkurējošām aviosabiedrībām ar juridisko adresi Šēnefeldē, ir diskriminējoša. Saskaņā ar AEA sniegto informāciju, ja netiktu veikta šī pret konkurenci vērstā šķērssubsidēšana, Šēnefeldē strādājošās aviosabiedrības ekonomiski nebūtu dzīvotspējīgas un maksas Tēgelē varētu būt ievērojami zemākas. Ņemot vērā Tēgeles ģeogrāfisko tuvumu līdz Šēnefeldei, no valsts viedokļa subsīdijas nebija vajadzīgas.

| (82) | Turklāt, kā uzskata AEA, lēmumā sākt procedūru minētos pasākumus nav iespējams objektīvi pamatot, atlaides un stimuli ir patvaļīgi un diskriminējoši, un tādēļ šis atbalsts nav saderīgs ar Aviācijas vadlīnijām. |
| --- | --- |

(82)

Turklāt, kā uzskata AEA, lēmumā sākt procedūru minētos pasākumus nav iespējams objektīvi pamatot, atlaides un stimuli ir patvaļīgi un diskriminējoši, un tādēļ šis atbalsts nav saderīgs ar Aviācijas vadlīnijām.

5.6.   Germanwings

| (83) | Aviosabiedrība Germanwings norādīja, ka attiecībā pret uzņēmumu FBS vienmēr ir rīkojies kā privāts ieguldītājs. Neraugoties uz piešķirto atlaižu pakāpenisku samazinājumu, Germanwings ir izveidojusi savu maršrutu tīklu no Šēnefeldes. Uzņēmums paļāvās uz to, ka ar FBS noslēgtie finanšu līgumi ir atbilstīgi likumam, jo īpaši tādēļ, ka trīs Berlīnes lidostas veidoja vienotu lidostu sistēmu. |
| --- | --- |

(83)

Aviosabiedrība Germanwings norādīja, ka attiecībā pret uzņēmumu FBS vienmēr ir rīkojies kā privāts ieguldītājs. Neraugoties uz piešķirto atlaižu pakāpenisku samazinājumu, Germanwings ir izveidojusi savu maršrutu tīklu no Šēnefeldes. Uzņēmums paļāvās uz to, ka ar FBS noslēgtie finanšu līgumi ir atbilstīgi likumam, jo īpaši tādēļ, ka trīs Berlīnes lidostas veidoja vienotu lidostu sistēmu.

| (84) | Germanwings paskaidroja, ka nav izskatījusi Hamburgas, Drēzdenes, Leipcigas vai Lībekas lidostas (30) kā piemērotas un konkurētspējīgas alternatīvas Šēnefeldei, jo aviosabiedrība galvenokārt apkalpo maršrutus Vācijas teritorijā. Ņemot vērā īso lidojumu ilgumu Vācijas maršrutos, minētās lidostas atrodas pārāk tālu no Berlīnes, lai tās varētu vērtēt kā piemērotas alternatīvas Šēnefeldei. |
| --- | --- |

(84)

Germanwings paskaidroja, ka nav izskatījusi Hamburgas, Drēzdenes, Leipcigas vai Lībekas lidostas (30) kā piemērotas un konkurētspējīgas alternatīvas Šēnefeldei, jo aviosabiedrība galvenokārt apkalpo maršrutus Vācijas teritorijā. Ņemot vērā īso lidojumu ilgumu Vācijas maršrutos, minētās lidostas atrodas pārāk tālu no Berlīnes, lai tās varētu vērtēt kā piemērotas alternatīvas Šēnefeldei.

| (85) | Germanwings arī norādīja, ka B termināļa noma, kur nomnieks bija easyJet, ir konkurences noteikumu un valsts atbalsta noteikumu prasību pārkāpums, jo easyJet nepiedalījās B termināļa finansēšanā un nomas līgums tika noslēgts bez attiecīga konkursa. Turklāt nomas maksa esot pārāk zema, ņemot vērā, ka B terminālis – atšķirībā no A un C termināļa – ir aprīkots ar modernu bagāžas lenti. |
| --- | --- |

(85)

Germanwings arī norādīja, ka B termināļa noma, kur nomnieks bija easyJet, ir konkurences noteikumu un valsts atbalsta noteikumu prasību pārkāpums, jo easyJet nepiedalījās B termināļa finansēšanā un nomas līgums tika noslēgts bez attiecīga konkursa. Turklāt nomas maksa esot pārāk zema, ņemot vērā, ka B terminālis – atšķirībā no A un C termināļa – ir aprīkots ar modernu bagāžas lenti.

5.7.   Lībekas lidosta

| (86) | Lībekas lidosta norādīja, ka FBS uzņēmējdarbības stratēģija nav negatīvi ietekmējusi tirgu. |
| --- | --- |

(86)

Lībekas lidosta norādīja, ka FBS uzņēmējdarbības stratēģija nav negatīvi ietekmējusi tirgu.

5.8.   Ryanair

| (87) | Aviosabiedrība Ryanair uzskatīja, ka īsajos un vidēji garajos maršrutos Drēzdenes, Hamburgas un Lībekas lidostas, no vienas puses, nekonkurēja ar Šēnefeldi, no otras puses. Attālums no Šēnefeldes līdz Drēzdenei, Hamburgai vai Lībekai ir pārāk liels, lai rastos šāda konkurence. Tāpēc līgums ar Šēnefeldi nav ietekmējis citas minētās lidostas. |
| --- | --- |

(87)

Aviosabiedrība Ryanair uzskatīja, ka īsajos un vidēji garajos maršrutos Drēzdenes, Hamburgas un Lībekas lidostas, no vienas puses, nekonkurēja ar Šēnefeldi, no otras puses. Attālums no Šēnefeldes līdz Drēzdenei, Hamburgai vai Lībekai ir pārāk liels, lai rastos šāda konkurence. Tāpēc līgums ar Šēnefeldi nav ietekmējis citas minētās lidostas.

| (88) | Ryanair norādīja, ka maksas, ko tā maksāja Šēnefeldē, bija atbilstīgas cenrādī sniegtajai informācijai, kas nebija pretrunā nozarē ierastajai praksei. Līgums ar FBS ir līdzīgs ar daudzām privātām lidostām noslēgtiem līgumiem, un tāpat to būtu noslēdzis tirgus ekonomikas ieguldītājs. Ryanair iesniedza vadības konsultanta [..] pētījumu, kurā tika analizēti Ryanair un FBS līguma noteikumi. Ņemot vērā Šēnefeldes lidostas salīdzinošo analīzi ar Liverpūles un Lūtonas lidostām, vadības konsultants secināja, ka FBS attieksme pret Ryanair ir līdzīga attieksmei, kāda tiek gaidīta no privāta tirgus ekonomikas ieguldītāja. |
| --- | --- |

(88)

Ryanair norādīja, ka maksas, ko tā maksāja Šēnefeldē, bija atbilstīgas cenrādī sniegtajai informācijai, kas nebija pretrunā nozarē ierastajai praksei. Līgums ar FBS ir līdzīgs ar daudzām privātām lidostām noslēgtiem līgumiem, un tāpat to būtu noslēdzis tirgus ekonomikas ieguldītājs. Ryanair iesniedza vadības konsultanta [..] pētījumu, kurā tika analizēti Ryanair un FBS līguma noteikumi. Ņemot vērā Šēnefeldes lidostas salīdzinošo analīzi ar Liverpūles un Lūtonas lidostām, vadības konsultants secināja, ka FBS attieksme pret Ryanair ir līdzīga attieksmei, kāda tiek gaidīta no privāta tirgus ekonomikas ieguldītāja.

| (89) | Pēc Ryanair domām, Berlīne ir tikpat nozīmīgs Eiropas ekonomiskais un administratīvais centrs kā Londona vai Milāna, un tādēļ tā ir svarīgs lidojumu mērķis Eiropā. Līdz ar to Berlīnē reģistrētās aviosabiedrības var paļauties, ka būs pietiekami pasažieru, kuri vēlēsies turp doties. |
| --- | --- |

(89)

Pēc Ryanair domām, Berlīne ir tikpat nozīmīgs Eiropas ekonomiskais un administratīvais centrs kā Londona vai Milāna, un tādēļ tā ir svarīgs lidojumu mērķis Eiropā. Līdz ar to Berlīnē reģistrētās aviosabiedrības var paļauties, ka būs pietiekami pasažieru, kuri vēlēsies turp doties.

5.9.   EasyJet

| (90) | Par 2003. gada līgumu ar easyJet šī aviosabiedrība norāda, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs FBS vietā arī izmantotu šādu stratēģiju. Faktiski, pateicoties pasākumam, FBS spēja būtiski palielināt pasažieru skaitu un uzlabot gada rezultātus. |
| --- | --- |

(90)

Par 2003. gada līgumu ar easyJet šī aviosabiedrība norāda, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs FBS vietā arī izmantotu šādu stratēģiju. Faktiski, pateicoties pasākumam, FBS spēja būtiski palielināt pasažieru skaitu un uzlabot gada rezultātus.

| (91) | Tāpat easyJet norādīja, ka FBS un easyJet individuāls līgums par maksām automātiski nenozīmē, ka ir piešķirtas diskriminējošas atlaides. EasyJet uzskatīja, ka citām aviosabiedrībām ar līdzīgiem izaugsmes mērķiem tika piešķirti tieši tādi paši nosacījumi kā easyJet. Katrā ziņā, ņemot vērā easyJet piedāvātos apjomradītos ietaupījumus, atlaides ir bijušas pamatotas. Lielākā daļa Šēnefeldes pasažieru bija easyJet klienti, līdz ar to easyJet sniedza neproporcionāli lielu ieguldījumu FBS rezultātu uzlabošanā. |
| --- | --- |

(91)

Tāpat easyJet norādīja, ka FBS un easyJet individuāls līgums par maksām automātiski nenozīmē, ka ir piešķirtas diskriminējošas atlaides. EasyJet uzskatīja, ka citām aviosabiedrībām ar līdzīgiem izaugsmes mērķiem tika piešķirti tieši tādi paši nosacījumi kā easyJet. Katrā ziņā, ņemot vērā easyJet piedāvātos apjomradītos ietaupījumus, atlaides ir bijušas pamatotas. Lielākā daļa Šēnefeldes pasažieru bija easyJet klienti, līdz ar to easyJet sniedza neproporcionāli lielu ieguldījumu FBS rezultātu uzlabošanā.

| (92) | Par B termināļa lietošanu easyJet norādīja, ka tas ir nepabeigts lidostas terminālis. Faktiski easyJet nomāja atsevišķu reģistrācijas zonu un attiecīgās biroju telpas Šēnefeldes lidostas Ziemeļu terminālā. Šīs platības lielākā daļa bija publiski pieejama, un to izmantoja arī citu aviosabiedrību pasažieri. Brīdī, kad tika parakstīts līgums ar easyJet, B terminālī bija pieejama pietiekama brīvā jauda. Tādēļ citām aviosabiedrībām neradās neizdevīgāks stāvoklis. EasyJet uzsvēra, ka kopš 2004. gada, kad tika sākti lidojumi Šēnefeldē, uzņēmums ir aviosabiedrība ar vislielāko pasažieru plūsmu. Tāpēc noteiktu B termināļa zonu ekskluzīva lietošana ir objektīvi pamatota. |
| --- | --- |

(92)

Par B termināļa lietošanu easyJet norādīja, ka tas ir nepabeigts lidostas terminālis. Faktiski easyJet nomāja atsevišķu reģistrācijas zonu un attiecīgās biroju telpas Šēnefeldes lidostas Ziemeļu terminālā. Šīs platības lielākā daļa bija publiski pieejama, un to izmantoja arī citu aviosabiedrību pasažieri. Brīdī, kad tika parakstīts līgums ar easyJet, B terminālī bija pieejama pietiekama brīvā jauda. Tādēļ citām aviosabiedrībām neradās neizdevīgāks stāvoklis. EasyJet uzsvēra, ka kopš 2004. gada, kad tika sākti lidojumi Šēnefeldē, uzņēmums ir aviosabiedrība ar vislielāko pasažieru plūsmu. Tāpēc noteiktu B termināļa zonu ekskluzīva lietošana ir objektīvi pamatota.

| (93) | Turklāt, kā norāda easyJet, bagāžas sistēma B terminālī atbilst tikai parastajiem tehniskajiem standartiem, un šajā ziņā easyJet neguva nekādas priekšrocības salīdzinājumā ar citām aviosabiedrībām. |
| --- | --- |

(93)

Turklāt, kā norāda easyJet, bagāžas sistēma B terminālī atbilst tikai parastajiem tehniskajiem standartiem, un šajā ziņā easyJet neguva nekādas priekšrocības salīdzinājumā ar citām aviosabiedrībām.

| (94) | Par B termināļa tirgus vērtību easyJet norāda, ka maksātā nomas maksas bija lielāka nekā B termināļa tirgus vērtība, jo terminālis nebija pietiekams easyJet jaudas vajadzībām. Tādēļ nomas maksas var salīdzināt tikai ar līdzīgām Šēnefeldes lidostas platībām vai – attiecībā uz birojiem – ar lidostas tiešā tuvumā izvietotiem birojiem. |
| --- | --- |

(94)

Par B termināļa tirgus vērtību easyJet norāda, ka maksātā nomas maksas bija lielāka nekā B termināļa tirgus vērtība, jo terminālis nebija pietiekams easyJet jaudas vajadzībām. Tādēļ nomas maksas var salīdzināt tikai ar līdzīgām Šēnefeldes lidostas platībām vai – attiecībā uz birojiem – ar lidostas tiešā tuvumā izvietotiem birojiem.

5.10.   FBS

| (95) | FBS norādīja uz Berlīnes, proti, lidostu sistēmas (kuru sākotnēji veidoja trīs lidostas), īpašo situāciju un Berlīnes-Brandenburgas (BER) centrālās lidostas būvniecības plāniem. 2003. gadā bija izmantota tikai aptuveni puse Šēnefeldes jaudas, un lidostas darbība nesedza izmaksas. Saskaņā ar FBS sniegto informāciju Šēnefeldes slēgšana cita starpā nozīmētu Šēnefeldes darbības licences zaudēšanu, bet tā bija obligāti nepieciešama BER darbībai. |
| --- | --- |

(95)

FBS norādīja uz Berlīnes, proti, lidostu sistēmas (kuru sākotnēji veidoja trīs lidostas), īpašo situāciju un Berlīnes-Brandenburgas (BER) centrālās lidostas būvniecības plāniem. 2003. gadā bija izmantota tikai aptuveni puse Šēnefeldes jaudas, un lidostas darbība nesedza izmaksas. Saskaņā ar FBS sniegto informāciju Šēnefeldes slēgšana cita starpā nozīmētu Šēnefeldes darbības licences zaudēšanu, bet tā bija obligāti nepieciešama BER darbībai.

| (96) | FBS norādīja, ka lidostas, kuras kā iespējamās konkurentes Komisija minēja lēmumā sākt procedūru, patiesībā nekonkurēja ar Berlīnes lidostām, jo tās šķīra pārāk liels ģeogrāfiskais attālums. |
| --- | --- |

(96)

FBS norādīja, ka lidostas, kuras kā iespējamās konkurentes Komisija minēja lēmumā sākt procedūru, patiesībā nekonkurēja ar Berlīnes lidostām, jo tās šķīra pārāk liels ģeogrāfiskais attālums.

| (97) | Par līgumu par kontroli un peļņas nodošanu FBS apgalvoja, ka šādi līgumi starp grupas uzņēmumiem darījumu pasaulē ir parasta parādība. FBS uzskatīja, ka peļņas nodošana attiecībās starp trim Berlīnes lidostām ir tikai uzņēmuma iekšējā lieta. Pēc FBS domām, lidostu sistēma veido vienu uzņēmumu ar kopīgām interesēm un savstarpējām saiknēm, pamatojoties uz sabiedrību tiesībām. Lidostu sistēma ir viens ģeogrāfiskais un konkrēto pakalpojumu tirgus. Tādēļ runa ir par ierastu tirgus praksi, kas turklāt šajā gadījumā bija lietderīga no ekonomiskā viedokļa. |
| --- | --- |

(97)

Par līgumu par kontroli un peļņas nodošanu FBS apgalvoja, ka šādi līgumi starp grupas uzņēmumiem darījumu pasaulē ir parasta parādība. FBS uzskatīja, ka peļņas nodošana attiecībās starp trim Berlīnes lidostām ir tikai uzņēmuma iekšējā lieta. Pēc FBS domām, lidostu sistēma veido vienu uzņēmumu ar kopīgām interesēm un savstarpējām saiknēm, pamatojoties uz sabiedrību tiesībām. Lidostu sistēma ir viens ģeogrāfiskais un konkrēto pakalpojumu tirgus. Tādēļ runa ir par ierastu tirgus praksi, kas turklāt šajā gadījumā bija lietderīga no ekonomiskā viedokļa.

| (98) | FBS apstrīdēja dažus no lēmumā sākt procedūru sniegtajiem sākotnējiem secinājumiem par valsts līdzekļu izmantošanu. Saskaņā ar uzņēmuma sniegto informāciju fakts, ka cenrādis jāapstiprina valsts iestādei, nepamato secinājumu, ka FBS līdzekļus kontrolēja valsts. FBS apgalvoja, ka cenrāžu sistēma vienādi attiecās uz lidostu publiskajiem un privātajiem īpašniekiem un tajā tika ņemts vērā vispārējas nozīmes mērķis veikt gaisa pārvadājumus atbilstoši juridiskajiem standartiem. FBS norādīja, ka Brandenburgas federālās zemes premjerministram, kurš bija arī FBS Uzraudzības padomes loceklis, nebija nekādu tiesību sniegt norādījumus par cenrāžu apstiprināšanu atbildīgajai ministrijai. Turklāt, nosakot maksas, lidostas un aviosabiedrību tiesiskajām attiecībām piemēro tikai privāttiesības, un saskaņā ar civiltiesībām tās ir spēkā neatkarīgi no tā, vai tās apstiprina attiecīgā iestāde. |
| --- | --- |

(98)

FBS apstrīdēja dažus no lēmumā sākt procedūru sniegtajiem sākotnējiem secinājumiem par valsts līdzekļu izmantošanu. Saskaņā ar uzņēmuma sniegto informāciju fakts, ka cenrādis jāapstiprina valsts iestādei, nepamato secinājumu, ka FBS līdzekļus kontrolēja valsts. FBS apgalvoja, ka cenrāžu sistēma vienādi attiecās uz lidostu publiskajiem un privātajiem īpašniekiem un tajā tika ņemts vērā vispārējas nozīmes mērķis veikt gaisa pārvadājumus atbilstoši juridiskajiem standartiem. FBS norādīja, ka Brandenburgas federālās zemes premjerministram, kurš bija arī FBS Uzraudzības padomes loceklis, nebija nekādu tiesību sniegt norādījumus par cenrāžu apstiprināšanu atbildīgajai ministrijai. Turklāt, nosakot maksas, lidostas un aviosabiedrību tiesiskajām attiecībām piemēro tikai privāttiesības, un saskaņā ar civiltiesībām tās ir spēkā neatkarīgi no tā, vai tās apstiprina attiecīgā iestāde.

| (99) | FBS arī paskaidroja, ka cenrādim ir tāds pats spēks kā vispārējiem darījumu noteikumiem un neatkarīgi no oficiāla apstiprinājuma tas ir lidostas un aviosabiedrības līguma būtiska sastāvdaļa. Cenrādis ar tajā paredzēto atlaižu sistēmu no 2004. gada 1. maija tika piedāvāts visām aviosabiedrībām bez izņēmuma. Individuāli līguma noteikumi bija vajadzīgi tikai divpusēju saistību izpildes nosacījumu saskaņošanai un detalizētai mērķu noteikšanai. Ar šiem līgumiem nav piešķirtas nekādas īpašas priekšrocības. |
| --- | --- |

(99)

FBS arī paskaidroja, ka cenrādim ir tāds pats spēks kā vispārējiem darījumu noteikumiem un neatkarīgi no oficiāla apstiprinājuma tas ir lidostas un aviosabiedrības līguma būtiska sastāvdaļa. Cenrādis ar tajā paredzēto atlaižu sistēmu no 2004. gada 1. maija tika piedāvāts visām aviosabiedrībām bez izņēmuma. Individuāli līguma noteikumi bija vajadzīgi tikai divpusēju saistību izpildes nosacījumu saskaņošanai un detalizētai mērķu noteikšanai. Ar šiem līgumiem nav piešķirtas nekādas īpašas priekšrocības.

| (100) | FBS apgalvoja, ka 2003. gadā pēc neveiksmīgas privatizācijas abu svarīgāko Berlīnes lidostu atšķirīgā jaudas izmantojuma dēļ – kad Tēgele bija gandrīz pilnībā noslogota bez ievērojamām iespējām paplašināties, bet turpmākajā BER atrašanās vietā Šēnefeldē bija pieejama ievērojama brīvā jauda – FBS bija jāveic pasākumi, lai organizētu ilgtspējīgus un ekonomiski efektīvus gaisa pārvadājumus Berlīnes aglomerācijā. |
| --- | --- |

(100)

FBS apgalvoja, ka 2003. gadā pēc neveiksmīgas privatizācijas abu svarīgāko Berlīnes lidostu atšķirīgā jaudas izmantojuma dēļ – kad Tēgele bija gandrīz pilnībā noslogota bez ievērojamām iespējām paplašināties, bet turpmākajā BER atrašanās vietā Šēnefeldē bija pieejama ievērojama brīvā jauda – FBS bija jāveic pasākumi, lai organizētu ilgtspējīgus un ekonomiski efektīvus gaisa pārvadājumus Berlīnes aglomerācijā.

| (101) | Turklāt FBS paskaidroja, ka, ņemot vērā BER lidostas turpmāko darbību, FBS grupas interesēs bija jāsaglabā Šēnefeldes darbība. FBS norādīja, ka, pat īslaicīgi slēdzot Šēnefeldi, de facto kļūtu neiespējami sasniegt ilgtermiņa stratēģisko mērķi – Berlīnes galvenās lidostas darbību Šēnefeldes atrašanās vietā. |
| --- | --- |

(101)

Turklāt FBS paskaidroja, ka, ņemot vērā BER lidostas turpmāko darbību, FBS grupas interesēs bija jāsaglabā Šēnefeldes darbība. FBS norādīja, ka, pat īslaicīgi slēdzot Šēnefeldi, de facto kļūtu neiespējami sasniegt ilgtermiņa stratēģisko mērķi – Berlīnes galvenās lidostas darbību Šēnefeldes atrašanās vietā.

| (102) | Tādēļ saskaņā ar FBS sniegto informāciju no 2003. gada līdz BER lidostas atklāšanai Šēnefeldē bija jānodrošina pēc iespējas ekonomiski efektīva darbība. FBS piebilda, ka, lai labāk varētu izmantot Šēnefeldes pieejamo jaudu, pēc plaši pazīstama vadības konsultanta ierosinājuma tika nolemts īstenot ZIP stratēģiju. Šī ZIP stratēģija tika uzskatīta par FBS ekonomiski izdevīgāko risinājumu, jo šķita reāli, ka ieteiktais cenrādis ar tajā paredzēto mērķtiecīgu un pakāpeniski mazāku finansiālu stimulu sistēmu īstermiņā palielinās pārvadājumu apjomu Šēnefeldē. |
| --- | --- |

(102)

Tādēļ saskaņā ar FBS sniegto informāciju no 2003. gada līdz BER lidostas atklāšanai Šēnefeldē bija jānodrošina pēc iespējas ekonomiski efektīva darbība. FBS piebilda, ka, lai labāk varētu izmantot Šēnefeldes pieejamo jaudu, pēc plaši pazīstama vadības konsultanta ierosinājuma tika nolemts īstenot ZIP stratēģiju. Šī ZIP stratēģija tika uzskatīta par FBS ekonomiski izdevīgāko risinājumu, jo šķita reāli, ka ieteiktais cenrādis ar tajā paredzēto mērķtiecīgu un pakāpeniski mazāku finansiālu stimulu sistēmu īstermiņā palielinās pārvadājumu apjomu Šēnefeldē.

| (103) | FBS uzskatīja, ka ZIP stratēģija bija ļoti veiksmīga. Pasažieru skaits Šēnefeldē strauji pieauga, nemazinoties pasažieru plūsmai citās Berlīnes lidostās. FBS uzsvēra, ka palielinātais pārvadājumu apjoms nodrošināja lielāku peļņu un kļuva iespējams ātri pārvarēt ekonomiskās grūtības. Jau 2006. gadā FBS darbības rezultāts (EBIT) pirmoreiz bija pozitīvs. Saskaņā ar FBS sniegto informāciju bija jāņem vērā, ka šī pozitīvā tendence turpināsies, kam galvenokārt bija nozīme jaunās lidostas finansēšanā. |
| --- | --- |

(103)

FBS uzskatīja, ka ZIP stratēģija bija ļoti veiksmīga. Pasažieru skaits Šēnefeldē strauji pieauga, nemazinoties pasažieru plūsmai citās Berlīnes lidostās. FBS uzsvēra, ka palielinātais pārvadājumu apjoms nodrošināja lielāku peļņu un kļuva iespējams ātri pārvarēt ekonomiskās grūtības. Jau 2006. gadā FBS darbības rezultāts (EBIT) pirmoreiz bija pozitīvs. Saskaņā ar FBS sniegto informāciju bija jāņem vērā, ka šī pozitīvā tendence turpināsies, kam galvenokārt bija nozīme jaunās lidostas finansēšanā.

| (104) | FBS norādīja, ka 2003. gadā ierosinātās stratēģiskās pārmaiņas bija nepieciešamas ekonomisku apsvērumu dēļ, līdz ar to FBS rīkojās kā apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs. Uzņēmējdarbības plāns, uz kuru pamatojās ZIP stratēģija, ļāva FBS prognozēt, ka lidostas darbība vairs nebūs nerentabla. FBS norādīja uz pētījumu, kuru bija uzticēts veikt audita sabiedrībai [..] (turpmāk “pirmā eksperta pētījums”). Šis 2007. gadā veiktais pētījums apstiprināja, ka ZIP stratēģijas īstenošana un atbilstīga cenrāža ieviešana tirgus ekonomikas ieguldītāja skatījumā bija lietderīga. |
| --- | --- |

(104)

FBS norādīja, ka 2003. gadā ierosinātās stratēģiskās pārmaiņas bija nepieciešamas ekonomisku apsvērumu dēļ, līdz ar to FBS rīkojās kā apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs. Uzņēmējdarbības plāns, uz kuru pamatojās ZIP stratēģija, ļāva FBS prognozēt, ka lidostas darbība vairs nebūs nerentabla. FBS norādīja uz pētījumu, kuru bija uzticēts veikt audita sabiedrībai [..] (turpmāk “pirmā eksperta pētījums”). Šis 2007. gadā veiktais pētījums apstiprināja, ka ZIP stratēģijas īstenošana un atbilstīga cenrāža ieviešana tirgus ekonomikas ieguldītāja skatījumā bija lietderīga.

| (105) | FBS paskaidroja, ka pirms 2004. gada cenrāža stāšanās spēkā ar noteiktiem ZIP noslēgtie individuālie līgumi bija nepieciešami, lai īstenotu ZIP stratēģiju un stimulētu aviosabiedrības sākt darbību Šēnefeldē. FBS norādīja uz otru pētījumu, kurš arī tika sagatavots 2007. gadā un kuru bija uzticēts veikt audita sabiedrībai [..]. Šajā pētījumā [..] analizēja dažādo 3. pasākumā minēto līgumu rentabilitāti un secināja, ka, noslēdzot šos līgumus, FBS rīkojās kā apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs. Visi individuālie līgumi ar dažādām aviosabiedrībām tika noslēgti, pamatojoties tikai uz ekonomiskiem apsvērumiem, lai īstermiņā uzlabotu FBS ekonomisko situāciju. |
| --- | --- |

(105)

FBS paskaidroja, ka pirms 2004. gada cenrāža stāšanās spēkā ar noteiktiem ZIP noslēgtie individuālie līgumi bija nepieciešami, lai īstenotu ZIP stratēģiju un stimulētu aviosabiedrības sākt darbību Šēnefeldē. FBS norādīja uz otru pētījumu, kurš arī tika sagatavots 2007. gadā un kuru bija uzticēts veikt audita sabiedrībai [..]. Šajā pētījumā [..] analizēja dažādo 3. pasākumā minēto līgumu rentabilitāti un secināja, ka, noslēdzot šos līgumus, FBS rīkojās kā apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs. Visi individuālie līgumi ar dažādām aviosabiedrībām tika noslēgti, pamatojoties tikai uz ekonomiskiem apsvērumiem, lai īstermiņā uzlabotu FBS ekonomisko situāciju.

| (106) | Par 2003. gada līgumu ar easyJet FBS uzskatīja, ka tas ir ZIP stratēģijas īstenošanas būtiska daļa un līdz ar to nav valsts atbalsts. ZIP stratēģija stimulēja easyJet, vienu no galvenajiem ZIP Eiropā, sākt darbību Šēnefeldē. |
| --- | --- |

(106)

Par 2003. gada līgumu ar easyJet FBS uzskatīja, ka tas ir ZIP stratēģijas īstenošanas būtiska daļa un līdz ar to nav valsts atbalsts. ZIP stratēģija stimulēja easyJet, vienu no galvenajiem ZIP Eiropā, sākt darbību Šēnefeldē.

| (107) | Pamatojoties uz veiksmīgi noslēgto līgumu ar easyJet (kā “pamatoperatoru”), FBS spēja pārliecināt citas aviosabiedrības sākt darbību Šēnefeldē. Līgumattiecības ar easyJet (tostarp aviosabiedrības pienākums izvietot Šēnefeldē minimālo lidmašīnu skaitu) abām pusēm sniedza lielu drošību plānošanā un būtiski veicināja Šēnefeldes rentabilitātes pieaugumu. |
| --- | --- |

(107)

Pamatojoties uz veiksmīgi noslēgto līgumu ar easyJet (kā “pamatoperatoru”), FBS spēja pārliecināt citas aviosabiedrības sākt darbību Šēnefeldē. Līgumattiecības ar easyJet (tostarp aviosabiedrības pienākums izvietot Šēnefeldē minimālo lidmašīnu skaitu) abām pusēm sniedza lielu drošību plānošanā un būtiski veicināja Šēnefeldes rentabilitātes pieaugumu.

| (108) | FBS apgalvoja, ka 2003. gada līgums ar easyJet būtiski neatšķiras no 2004. gada cenrāža un nepiešķīra nekādas nepieļaujamas priekšrocības. Turklāt FBS norādīja, ka 2007. gada līgumā par grozījumiem ar easyJet bija nepārprotami norādīts uz toreiz piemērojamo 2006. gada cenrādi. |
| --- | --- |

(108)

FBS apgalvoja, ka 2003. gada līgums ar easyJet būtiski neatšķiras no 2004. gada cenrāža un nepiešķīra nekādas nepieļaujamas priekšrocības. Turklāt FBS norādīja, ka 2007. gada līgumā par grozījumiem ar easyJet bija nepārprotami norādīts uz toreiz piemērojamo 2006. gada cenrādi.

| (109) | FBS arī uzsvēra, ka individuālie līgumi ar ZIP tika noslēgti pirms Aviācijas vadlīniju pieņemšanas 2005. gadā. Daži līgumi tika parakstīti pat pirms Komisijas lēmuma Šarleruā lietā (31). |
| --- | --- |

(109)

FBS arī uzsvēra, ka individuālie līgumi ar ZIP tika noslēgti pirms Aviācijas vadlīniju pieņemšanas 2005. gadā. Daži līgumi tika parakstīti pat pirms Komisijas lēmuma Šarleruā lietā (31).

| (110) | Neņemot to vērā, FBS uzskatīja, ka B termināļa telpu noma easyJet neradīja īpašas priekšrocības. Viss terminālis easyJet tika piešķirts, pamatojoties uz ekonomiskiem un praktiskiem apsvērumiem saistībā ar aviosabiedrības lielo pasažieru plūsmu Šēnefeldē. EasyJet maksāja normālu tirgus cenu, kas bija saskaņota, pamatojoties uz Šēnefeldē jau iekasētajām nomas maksām. Termināļu zonu piešķiršana Vācijas un starptautiskajās lidostās ir ierasta prakse. Turklāt nebija nekādu reklāmas tiesību, kas sniegtu easyJet priekšrocības salīdzinājumā ar citām aviosabiedrībām, jo easyJet – tieši tāpat kā citas aviosabiedrības – ieguva tikai zīmološanas tiesības savā reģistrācijas zonā. |
| --- | --- |

(110)

Neņemot to vērā, FBS uzskatīja, ka B termināļa telpu noma easyJet neradīja īpašas priekšrocības. Viss terminālis easyJet tika piešķirts, pamatojoties uz ekonomiskiem un praktiskiem apsvērumiem saistībā ar aviosabiedrības lielo pasažieru plūsmu Šēnefeldē. EasyJet maksāja normālu tirgus cenu, kas bija saskaņota, pamatojoties uz Šēnefeldē jau iekasētajām nomas maksām. Termināļu zonu piešķiršana Vācijas un starptautiskajās lidostās ir ierasta prakse. Turklāt nebija nekādu reklāmas tiesību, kas sniegtu easyJet priekšrocības salīdzinājumā ar citām aviosabiedrībām, jo easyJet – tieši tāpat kā citas aviosabiedrības – ieguva tikai zīmološanas tiesības savā reģistrācijas zonā.

6.   VĀCIJAS PIEZĪMES

6.1.   Valsts iejaukšanās

| (111) | Vācija apgalvoja, ka valsts nekontrolēja FBS līdzekļus un to izlietošana neattiecas uz valsti. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju attiecīgie stimuli un atlaides netika finansētas no valsts līdzekļiem, bet bija uzņēmuma, kas darbojas saskaņā ar privāttiesībām, uzņēmējdarbības rezultāts. |
| --- | --- |

(111)

Vācija apgalvoja, ka valsts nekontrolēja FBS līdzekļus un to izlietošana neattiecas uz valsti. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju attiecīgie stimuli un atlaides netika finansētas no valsts līdzekļiem, bet bija uzņēmuma, kas darbojas saskaņā ar privāttiesībām, uzņēmējdarbības rezultāts.

| (112) | Šajā saistībā Vācija paskaidroja, ka FBS un tā meitasuzņēmumi, neraugoties uz publiskiem īpašniekiem, nebija iekļauti valsts pārvaldes sistēmā, bet uz tiem apzināti tika attiecināti konkurences un brīvā tirgus principi. Vācija piebilda, ka publiskie īpašnieki gaidīja, lai FBS darbotos ar peļņu. |
| --- | --- |

(112)

Šajā saistībā Vācija paskaidroja, ka FBS un tā meitasuzņēmumi, neraugoties uz publiskiem īpašniekiem, nebija iekļauti valsts pārvaldes sistēmā, bet uz tiem apzināti tika attiecināti konkurences un brīvā tirgus principi. Vācija piebilda, ka publiskie īpašnieki gaidīja, lai FBS darbotos ar peļņu.

6.2.   Līgums par kontroli un peļņas nodošanu (1. pasākums)

| (113) | Vācija uzskatīja, ka līgumā par kontroli un peļņas nodošanu nebija ietverta šķērssubsidēšana, kas varētu būt valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(113)

Vācija uzskatīja, ka līgumā par kontroli un peļņas nodošanu nebija ietverta šķērssubsidēšana, kas varētu būt valsts atbalsts.

| (114) | Vācija uzsvēra, ka, ņemot vērā publiskās tiesības un Savienības tiesību aktus (32), Berlīnes lidostas bija saistītas tā, ka tās veidoja vienotu “lidostu sistēmu”. Šādas lidostu sistēmas mērķis ir uzskatīt dažādās lidostas par vienu lidostu ar vairākiem skrejceļiem. Līdz ar to FBS un BFG jāuzskata par vienu uzņēmumu. Vācija norādīja, ka Komisija pati ir atzinusi līgumu par kontroli un peļņas nodošanu, kopēju informācijas tehnoloģiju struktūru, centralizētus galvenos uzdevumus un vienotus uzņēmējdarbības plānus par kritērijiem, lai atsevišķus grupas uzņēmumus neuzskatītu par autonomiem (33). |
| --- | --- |

(114)

Vācija uzsvēra, ka, ņemot vērā publiskās tiesības un Savienības tiesību aktus (32), Berlīnes lidostas bija saistītas tā, ka tās veidoja vienotu “lidostu sistēmu”. Šādas lidostu sistēmas mērķis ir uzskatīt dažādās lidostas par vienu lidostu ar vairākiem skrejceļiem. Līdz ar to FBS un BFG jāuzskata par vienu uzņēmumu. Vācija norādīja, ka Komisija pati ir atzinusi līgumu par kontroli un peļņas nodošanu, kopēju informācijas tehnoloģiju struktūru, centralizētus galvenos uzdevumus un vienotus uzņēmējdarbības plānus par kritērijiem, lai atsevišķus grupas uzņēmumus neuzskatītu par autonomiem (33).

| (115) | Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju peļņas nodošana nenozīmē Šēnefeldes izdevumu pārnesi uz Tēgeli un Tempelhofu. Tā neietekmē lidostas maksas Tēgelē. Visās trijās lidostās iekasētās maksas pamatojas uz katras lidostas izdevumiem. |
| --- | --- |

(115)

Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju peļņas nodošana nenozīmē Šēnefeldes izdevumu pārnesi uz Tēgeli un Tempelhofu. Tā neietekmē lidostas maksas Tēgelē. Visās trijās lidostās iekasētās maksas pamatojas uz katras lidostas izdevumiem.

| (116) | Turklāt Vācija apgalvoja, ka FBS kā jebkura privāta uzņēmuma stratēģiskais plāns ir ilgtermiņā gūt peļņu. Šā plāna galvenā iezīme ir Berlīnes vienīgās lidostas izveide Šēnefeldes atrašanās vietā. |
| --- | --- |

(116)

Turklāt Vācija apgalvoja, ka FBS kā jebkura privāta uzņēmuma stratēģiskais plāns ir ilgtermiņā gūt peļņu. Šā plāna galvenā iezīme ir Berlīnes vienīgās lidostas izveide Šēnefeldes atrašanās vietā.

6.3.   2004. gada cenrāža spēkā esamība

| (117) | Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju lēmumā sākt procedūru sniegtais Komisijas sākotnējais secinājums, saskaņā ar kuru nav spēkā cenrāži, kurus bez iebildumiem nav apstiprinājusi atbildīgā federālo zemju iestāde (34), pareizi neatspoguļo tiesisko situāciju Vācijā. Vācijas Noteikumu par gaisa pārvadājumu licencēm (Luftverkehrszulassungsordnung) 43.a pantā paredzētā licence, ko izsniedz atbildīgā federālo zemju iestāde (35), nav cenrāža spēkā esamības nosacījums. Atbilstoši Vācijas Federālās Augstākās tiesas (Bundesgerichtshof – BGH) un zemāku instanču tiesu pastāvīgajai judikatūrai lidostu publicētie cenrāži ir “vispārējie darījumu noteikumi” Vācijas civiltiesību izpratnē (36). Tas nozīmē, ka cenrāžiem – neatkarīgi no tā, vai ir saņemts atbildīgās iestādes apstiprinājums, – ir tāda pati funkcija kā līguma noteikumiem, kuri parasti tiek piedāvāti aviosabiedrībām, kuras izmanto lidostu (37). |
| --- | --- |

(117)

Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju lēmumā sākt procedūru sniegtais Komisijas sākotnējais secinājums, saskaņā ar kuru nav spēkā cenrāži, kurus bez iebildumiem nav apstiprinājusi atbildīgā federālo zemju iestāde (34), pareizi neatspoguļo tiesisko situāciju Vācijā. Vācijas Noteikumu par gaisa pārvadājumu licencēm (Luftverkehrszulassungsordnung) 43.a pantā paredzētā licence, ko izsniedz atbildīgā federālo zemju iestāde (35), nav cenrāža spēkā esamības nosacījums. Atbilstoši Vācijas Federālās Augstākās tiesas (Bundesgerichtshof – BGH) un zemāku instanču tiesu pastāvīgajai judikatūrai lidostu publicētie cenrāži ir “vispārējie darījumu noteikumi” Vācijas civiltiesību izpratnē (36). Tas nozīmē, ka cenrāžiem – neatkarīgi no tā, vai ir saņemts atbildīgās iestādes apstiprinājums, – ir tāda pati funkcija kā līguma noteikumiem, kuri parasti tiek piedāvāti aviosabiedrībām, kuras izmanto lidostu (37).

| (118) | Vācija uzskatīja, ka Potsdamas apgabaltiesa savā 2004. gada 20. oktobra spriedumā, uz kuru Komisija atsaucās lēmuma sākt procedūru 22. apsvērumā (38), nav ņēmusi vērā šos apstākļus. Turklāt šis spriedums tika pārsūdzēts. Šajā saistībā Brandenburgas federālās zemes Augstākā tiesa (Brandenburgisches Oberlandesgericht) ir sniegusi tiesas norādi, ka Potsdamas apgabaltiesas spriedums nav piemērojams. Vācija paskaidroja, ka pēc tam tika atsaukta prasība par izlīgumu pamatlietā starp lietas dalībniekiem. Līdz ar to Potsdamas apgabaltiesas spriedums nekad nav bijis galīgs, un pēc prasības atsaukšanas tas zaudēja spēku, pat ja tas netika nepārprotami atcelts. Vācija norādīja, ka Potsdamas apgabaltiesa pašlaik ir mainījusi savu juridisko viedokli un kādā vēlākā, lielā mērā identiskā lietā ir noraidījusi prasību par Šēnefeldes cenrādi. |
| --- | --- |

(118)

Vācija uzskatīja, ka Potsdamas apgabaltiesa savā 2004. gada 20. oktobra spriedumā, uz kuru Komisija atsaucās lēmuma sākt procedūru 22. apsvērumā (38), nav ņēmusi vērā šos apstākļus. Turklāt šis spriedums tika pārsūdzēts. Šajā saistībā Brandenburgas federālās zemes Augstākā tiesa (Brandenburgisches Oberlandesgericht) ir sniegusi tiesas norādi, ka Potsdamas apgabaltiesas spriedums nav piemērojams. Vācija paskaidroja, ka pēc tam tika atsaukta prasība par izlīgumu pamatlietā starp lietas dalībniekiem. Līdz ar to Potsdamas apgabaltiesas spriedums nekad nav bijis galīgs, un pēc prasības atsaukšanas tas zaudēja spēku, pat ja tas netika nepārprotami atcelts. Vācija norādīja, ka Potsdamas apgabaltiesa pašlaik ir mainījusi savu juridisko viedokli un kādā vēlākā, lielā mērā identiskā lietā ir noraidījusi prasību par Šēnefeldes cenrādi.

6.4.   
  FBS un konkrētu aviosabiedrību noslēgtie individuālie līgumi (2. un 3. pasākums)

| (119) | Vācija paskaidroja, ka maksu sistēma un individuālie līgumi ar dažādām aviosabiedrībām Šēnefeldes lidostā bija nepieciešami saistībā ar ZIP stratēģijas īstenošanu. |
| --- | --- |

(119)

Vācija paskaidroja, ka maksu sistēma un individuālie līgumi ar dažādām aviosabiedrībām Šēnefeldes lidostā bija nepieciešami saistībā ar ZIP stratēģijas īstenošanu.

| (120) | Vācija norādīja, ka šajā kontekstā Berlīnes lidostas kā vienota “lidostu sistēma” savā starpā nekonkurēja. Šēnefeldes papildu uzdevums bija atslogot Tēgeles lidostu, kura darbojās gandrīz ar visu savu jaudu. ZIP stratēģija bija likumīgs veids netieši kontrolēt pārvadājumu radīto slodzi. Šī stratēģija nesamazināja pasažieru skaitu Tēgelē. Gluži pretēji – gados pirms oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanas abas lidostas spēja būtiski palielināt savu pasažieru skaitu. Turklāt, ņemot vērā ģeogrāfisko attālumu, jo īpaši attiecībā uz taupīgajiem ZIP pasažieriem, Berlīnes lidostas nekonkurēja ar Leipcigas, Drēzdenes, Hamburgas vai Lībekas lidostām. |
| --- | --- |

(120)

Vācija norādīja, ka šajā kontekstā Berlīnes lidostas kā vienota “lidostu sistēma” savā starpā nekonkurēja. Šēnefeldes papildu uzdevums bija atslogot Tēgeles lidostu, kura darbojās gandrīz ar visu savu jaudu. ZIP stratēģija bija likumīgs veids netieši kontrolēt pārvadājumu radīto slodzi. Šī stratēģija nesamazināja pasažieru skaitu Tēgelē. Gluži pretēji – gados pirms oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanas abas lidostas spēja būtiski palielināt savu pasažieru skaitu. Turklāt, ņemot vērā ģeogrāfisko attālumu, jo īpaši attiecībā uz taupīgajiem ZIP pasažieriem, Berlīnes lidostas nekonkurēja ar Leipcigas, Drēzdenes, Hamburgas vai Lībekas lidostām.

| (121) | Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, lai īstenotu ZIP stratēģiju, bija būtiski piesaistīt kādu aviosabiedrību kā pamatoperatoru, kurš izmantos Šēnefeldi kā bāzi. Tas bija pirmais solis liela pārvadājumu apjoma panākšanai lidostā, padarot Šēnefeldi pievilcīgāku citām aviosabiedrībām. Ja Šēnefeldē tiktu piemēroti tādi paši noteikumi kā Tēgelē, šāda pamatoperatora piesaiste būtu neiespējama, kā to parādīja neveiksmīgie mēģinājumi 90. gados mudināt aviosabiedrības pārcelt darbību uz Šēnefeldi. Lai varētu novirzīt pārvadājumus un efektīvi izmantot Šēnefeldes jaudu, bija jārada stimuli gaisa pārvadājumiem Šēnefeldes lidostā. Pateicoties ZIP stratēģijas īstenošanai, aviosabiedrības saņēma attiecīgus stimulus, piemēram, cenrādi, kurā tika piedāvātas apjoma atlaides un citi finansiāli stimuli. |
| --- | --- |

(121)

Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, lai īstenotu ZIP stratēģiju, bija būtiski piesaistīt kādu aviosabiedrību kā pamatoperatoru, kurš izmantos Šēnefeldi kā bāzi. Tas bija pirmais solis liela pārvadājumu apjoma panākšanai lidostā, padarot Šēnefeldi pievilcīgāku citām aviosabiedrībām. Ja Šēnefeldē tiktu piemēroti tādi paši noteikumi kā Tēgelē, šāda pamatoperatora piesaiste būtu neiespējama, kā to parādīja neveiksmīgie mēģinājumi 90. gados mudināt aviosabiedrības pārcelt darbību uz Šēnefeldi. Lai varētu novirzīt pārvadājumus un efektīvi izmantot Šēnefeldes jaudu, bija jārada stimuli gaisa pārvadājumiem Šēnefeldes lidostā. Pateicoties ZIP stratēģijas īstenošanai, aviosabiedrības saņēma attiecīgus stimulus, piemēram, cenrādi, kurā tika piedāvātas apjoma atlaides un citi finansiāli stimuli.

| (122) | Noslēdzot individuālus līgumus ar vairākām aviosabiedrībām, ZIP stratēģija bija jāīsteno agrāk, nekā stājās spēkā 2004. gada cenrādis, lai pēc iespējas ātrāk ierobežotu Šēnefeldes radītos zaudējumus un iegūtu izdevīgu pozīciju toreiz strauji augošajā ZIP tirgū. Šajā saistībā Vācija norādīja, ka lidostas cenrāža oficiāli grozījumi bija saistīti ar ievērojamiem administratīvajiem izdevumiem un tos nebija iespējams pieņemt pietiekami ātri, lai pēc iespējas ātrāk, proti, 2003. gada beigās, sāktu īstenot ZIP stratēģiju. |
| --- | --- |

(122)

Noslēdzot individuālus līgumus ar vairākām aviosabiedrībām, ZIP stratēģija bija jāīsteno agrāk, nekā stājās spēkā 2004. gada cenrādis, lai pēc iespējas ātrāk ierobežotu Šēnefeldes radītos zaudējumus un iegūtu izdevīgu pozīciju toreiz strauji augošajā ZIP tirgū. Šajā saistībā Vācija norādīja, ka lidostas cenrāža oficiāli grozījumi bija saistīti ar ievērojamiem administratīvajiem izdevumiem un tos nebija iespējams pieņemt pietiekami ātri, lai pēc iespējas ātrāk, proti, 2003. gada beigās, sāktu īstenot ZIP stratēģiju.

| (123) | Vācija apgalvoja, ka, veicot attiecīgos pasākumus, FBS rīkojās kā tirgus ekonomikas ieguldītājs, jo FBS komerciālie lēmumi pamatojās uz ZIP stratēģiju un individuālie līgumi tika noslēgti saskaņā ar nopietnu uzņēmējdarbības plānu, kuru bija izstrādājis vadības konsultāciju uzņēmums. Turklāt Vācija norādīja uz divu audita sabiedrību, [..] un [..], FBS uzdevumā sagatavotiem vērtējumiem, lai pārbaudītu, vai ZIP stratēģijā un individuālajos līgumos ir ievērots tirgus ekonomikas ieguldītāja princips, kas šajā gadījumā tika apstiprināts. |
| --- | --- |

(123)

Vācija apgalvoja, ka, veicot attiecīgos pasākumus, FBS rīkojās kā tirgus ekonomikas ieguldītājs, jo FBS komerciālie lēmumi pamatojās uz ZIP stratēģiju un individuālie līgumi tika noslēgti saskaņā ar nopietnu uzņēmējdarbības plānu, kuru bija izstrādājis vadības konsultāciju uzņēmums. Turklāt Vācija norādīja uz divu audita sabiedrību, [..] un [..], FBS uzdevumā sagatavotiem vērtējumiem, lai pārbaudītu, vai ZIP stratēģijā un individuālajos līgumos ir ievērots tirgus ekonomikas ieguldītāja princips, kas šajā gadījumā tika apstiprināts.

| (124) | Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju auditori secināja, ka gan attiecībā uz vadības lēmumu par jaunu stratēģisko virzienu, gan par finansiālu stimulu shēmas ieviešanu bija iespējams pierādīt, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs līdzīgā situācijā pieņemtu tādus pašus lēmumus. Saistībā ar 2003. gada līgumu ar easyJet un 6. tabulā minētajiem individuālajiem līgumiem (izņemot līgumu ar V-Bird) [..] aprēķināja attiecīgās neto pašreizējās vērtības (net present values, turpmāk “NPV”), kas visas bija pozitīvas. Līdz ar to [..] secināja, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs rīkotos tieši tāpat kā FBS. Tomēr [..] pauda šaubas īpaši par pušu sākotnēji saskaņoto 2003. gada līguma ar easyJet darbības laiku. [..] pievērsa uzmanību tam, ka, ņemot vērā līguma darbības laiku (desmit gadi ar iespēju pagarināt līgumu vēl uz desmit gadiem), apdomīgs ieguldītājs, noslēdzot šādu līgumu, visticamāk, ņemtu vērā plānotā līguma ietekmi uz BER lidostas turpmāko darbību, jo šī lidosta bija jāatklāj pirms 2003. gada līguma ar easyJet darbības laika beigām (39). Saskaņā ar [..] sniegto informāciju 2003. gada līguma ar easyJet esamība noteiktos apstākļos negatīvi ietekmētu maksas, ko par BER lietošanu FBS izdotos saskaņot ar citām aviosabiedrībām, un tas ietekmētu topošās lidostas rentabilitāti. Tomēr Vācija paskaidroja, ka šīm šaubām par 2003. gadā ar easyJet noslēgtā līguma sākotnēji paredzēto darbības laiku vairs nebija nozīmes, jo šis līgums tika grozīts ar 2007. gada līgumu par grozījumiem ar easyJet. Līgumā par grozījumiem bija iekļauts noteikums, saskaņā ar kuru līgums beigtos tad, kad tiktu atklāta BER lidosta, kuras atklāšana toreiz bija ieplānota 2011. gadā. |
| --- | --- |

(124)

Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju auditori secināja, ka gan attiecībā uz vadības lēmumu par jaunu stratēģisko virzienu, gan par finansiālu stimulu shēmas ieviešanu bija iespējams pierādīt, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs līdzīgā situācijā pieņemtu tādus pašus lēmumus. Saistībā ar 2003. gada līgumu ar easyJet un 6. tabulā minētajiem individuālajiem līgumiem (izņemot līgumu ar V-Bird) [..] aprēķināja attiecīgās neto pašreizējās vērtības (net present values, turpmāk “NPV”), kas visas bija pozitīvas. Līdz ar to [..] secināja, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs rīkotos tieši tāpat kā FBS. Tomēr [..] pauda šaubas īpaši par pušu sākotnēji saskaņoto 2003. gada līguma ar easyJet darbības laiku. [..] pievērsa uzmanību tam, ka, ņemot vērā līguma darbības laiku (desmit gadi ar iespēju pagarināt līgumu vēl uz desmit gadiem), apdomīgs ieguldītājs, noslēdzot šādu līgumu, visticamāk, ņemtu vērā plānotā līguma ietekmi uz BER lidostas turpmāko darbību, jo šī lidosta bija jāatklāj pirms 2003. gada līguma ar easyJet darbības laika beigām (39). Saskaņā ar [..] sniegto informāciju 2003. gada līguma ar easyJet esamība noteiktos apstākļos negatīvi ietekmētu maksas, ko par BER lietošanu FBS izdotos saskaņot ar citām aviosabiedrībām, un tas ietekmētu topošās lidostas rentabilitāti. Tomēr Vācija paskaidroja, ka šīm šaubām par 2003. gadā ar easyJet noslēgtā līguma sākotnēji paredzēto darbības laiku vairs nebija nozīmes, jo šis līgums tika grozīts ar 2007. gada līgumu par grozījumiem ar easyJet. Līgumā par grozījumiem bija iekļauts noteikums, saskaņā ar kuru līgums beigtos tad, kad tiktu atklāta BER lidosta, kuras atklāšana toreiz bija ieplānota 2011. gadā.

| (125) | Turklāt komentāros par citu ieinteresēto personu piezīmēm Vācija uzskatīja, ka dažu ieinteresēto personu piezīmes par 2004. gada cenrādi un individuālajiem līgumiem ar ZIP daļēji neatbilst patiesībai un nesaskan ar kontekstu. Vācija uzsvēra, ka Šēnefeldes cenrādim bija jāstimulē jaunu galamērķu ieviešana, jo katra aviosabiedrība, kurai izdevās piesaistīt pietiekamu pasažieru skaitu vai kura Šēnefeldē uzsāka jaunus vai biežākus maršrutus, guva labumu no atlaidēm. |
| --- | --- |

(125)

Turklāt komentāros par citu ieinteresēto personu piezīmēm Vācija uzskatīja, ka dažu ieinteresēto personu piezīmes par 2004. gada cenrādi un individuālajiem līgumiem ar ZIP daļēji neatbilst patiesībai un nesaskan ar kontekstu. Vācija uzsvēra, ka Šēnefeldes cenrādim bija jāstimulē jaunu galamērķu ieviešana, jo katra aviosabiedrība, kurai izdevās piesaistīt pietiekamu pasažieru skaitu vai kura Šēnefeldē uzsāka jaunus vai biežākus maršrutus, guva labumu no atlaidēm.

6.5.   2004. gada nomas līgums ar easyJet (4. pasākums)

| (126) | Par to, ka easyJet lieto B termināli, Vācija norādīja, ka easyJet nomāja tikai daļu (24 %) no B termināļa lietderīgās platības. Tas, ka konkrētai aviosabiedrībai ir piešķirtas tiesības lietot biroju platības un reģistrācijas galdus noteiktā termināļa zonā, saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju bija ierasta prakse starptautiskās lidostās un nebija priekšrocību sniegšana. |
| --- | --- |

(126)

Par to, ka easyJet lieto B termināli, Vācija norādīja, ka easyJet nomāja tikai daļu (24 %) no B termināļa lietderīgās platības. Tas, ka konkrētai aviosabiedrībai ir piešķirtas tiesības lietot biroju platības un reģistrācijas galdus noteiktā termināļa zonā, saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju bija ierasta prakse starptautiskās lidostās un nebija priekšrocību sniegšana.

| (127) | Par easyJet piešķirtajām ekskluzīvajām tiesībām Vācija paskaidroja, ka, ņemot vērā easyJet pārvadāto lielo pasažieru skaitu, praktisku iemeslu dēļ citas aviosabiedrības nevarēja izmantot B termināli, jo termināļa jauda bija pārsniegta jau tāpēc vien, ka to lietoja easyJet. |
| --- | --- |

(127)

Par easyJet piešķirtajām ekskluzīvajām tiesībām Vācija paskaidroja, ka, ņemot vērā easyJet pārvadāto lielo pasažieru skaitu, praktisku iemeslu dēļ citas aviosabiedrības nevarēja izmantot B termināli, jo termināļa jauda bija pārsniegta jau tāpēc vien, ka to lietoja easyJet.

| (128) | Tāpat Vācija norādīja, ka arī citām aviosabiedrībām tika piešķirtas ekskluzīvas tiesības lietot noteiktas termināļu zonas Šēnefeldes lidostā. Jo īpaši Lufthansa grupa (Condor, SunExpress un Germanwings) sākotnēji guva labumu no D termināļa ekskluzīvas lietošanas, kad šis terminālis tika uzbūvēts laikā no 2004. līdz 2005. gadam. |
| --- | --- |

(128)

Tāpat Vācija norādīja, ka arī citām aviosabiedrībām tika piešķirtas ekskluzīvas tiesības lietot noteiktas termināļu zonas Šēnefeldes lidostā. Jo īpaši Lufthansa grupa (Condor, SunExpress un Germanwings) sākotnēji guva labumu no D termināļa ekskluzīvas lietošanas, kad šis terminālis tika uzbūvēts laikā no 2004. līdz 2005. gadam.

| (129) | Turklāt Vācija apšaubīja dažu ieinteresēto personu piezīmes par 4. pasākumu, apgalvojot, ka dažu šo ieinteresēto personu minētās nomas maksas ir nepatiesas un nepamatotas. EasyJet maksātā nomas maksa Šēnefeldei tika noteikta, ņemot vērā tirgū raksturīgo nomas maksu. Vācija uzskatīja, ka pretēji dažu ieinteresēto personu apgalvojumiem nomas maksas Šēnefeldē nav salīdzināmas ar nomas maksām Tēgelē. |
| --- | --- |

(129)

Turklāt Vācija apšaubīja dažu ieinteresēto personu piezīmes par 4. pasākumu, apgalvojot, ka dažu šo ieinteresēto personu minētās nomas maksas ir nepatiesas un nepamatotas. EasyJet maksātā nomas maksa Šēnefeldei tika noteikta, ņemot vērā tirgū raksturīgo nomas maksu. Vācija uzskatīja, ka pretēji dažu ieinteresēto personu apgalvojumiem nomas maksas Šēnefeldē nav salīdzināmas ar nomas maksām Tēgelē.

| (130) | Par easyJet iespējamām priekšrocībām saistībā ar īpašo bagāžas lenti B terminālī Vācija paskaidroja, ka šo iekārtu ir izgatavojis tas pats uzņēmums, kas izgatavoja bagāžas lenti A terminālī, un ka tā ir konstruēta atbilstoši tādiem pašiem tehniskajiem standartiem. Tomēr, pateicoties iebūvētai rentgena iekārtai, B termināļa sistēma ir sarežģītāka; no tā izriet mazāka tehniskā jauda, ilgāka bagāžas kustība un biežāki traucējumi. No šāda viedokļa salīdzinājumā ar aviosabiedrībām, kuras apkalpo gaisa pārvadājumus A terminālī, bagāžas lente B terminālī faktiski rada neērtības easyJet. Turklāt ēkas plānojuma dēļ bagāžu no A termināļa uz gaidošo lidmašīnu var transportēt daudz ātrāk nekā no B termināļa. Tā easyJet rodas papildu neērtības salīdzinājumā ar A terminālī izvietotajām aviosabiedrībām. |
| --- | --- |

(130)

Par easyJet iespējamām priekšrocībām saistībā ar īpašo bagāžas lenti B terminālī Vācija paskaidroja, ka šo iekārtu ir izgatavojis tas pats uzņēmums, kas izgatavoja bagāžas lenti A terminālī, un ka tā ir konstruēta atbilstoši tādiem pašiem tehniskajiem standartiem. Tomēr, pateicoties iebūvētai rentgena iekārtai, B termināļa sistēma ir sarežģītāka; no tā izriet mazāka tehniskā jauda, ilgāka bagāžas kustība un biežāki traucējumi. No šāda viedokļa salīdzinājumā ar aviosabiedrībām, kuras apkalpo gaisa pārvadājumus A terminālī, bagāžas lente B terminālī faktiski rada neērtības easyJet. Turklāt ēkas plānojuma dēļ bagāžu no A termināļa uz gaidošo lidmašīnu var transportēt daudz ātrāk nekā no B termināļa. Tā easyJet rodas papildu neērtības salīdzinājumā ar A terminālī izvietotajām aviosabiedrībām.

| (131) | Vācija apgalvoja ka pretēji dažu ieinteresēto personu piezīmēm easyJet paredzētā bagāžas lente nav modernizēta. Ņemot vērā drošības apsvērumus, 2003. gadā pašreizējā bagāžas sistēmā tika iebūvēta tikai rentgena iekārta. |
| --- | --- |

(131)

Vācija apgalvoja ka pretēji dažu ieinteresēto personu piezīmēm easyJet paredzētā bagāžas lente nav modernizēta. Ņemot vērā drošības apsvērumus, 2003. gadā pašreizējā bagāžas sistēmā tika iebūvēta tikai rentgena iekārta.

| (132) | Visbeidzot Vācija norādīja, ka easyJet apkalpoto pasažieru plūsmas novirzīšana uz B termināli notika, ievērojot nediskriminējošus un objektīvus kritērijus, kaut arī iepriekš netika rīkots konkurss, taču šādos gadījumos tas nemaz nebija jārīko ne saskaņā ar Vācijas, ne Savienības tiesībām. Kad 2004. gadā easyJet nolēma sākt lidojumus Šēnefeldē, saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju bija skaidrs, ka šai aviosabiedrībai jau no paša sākuma būs ievērojama daļa no visa pārvadājumu apjoma. Faktiski jau 2004. gadā easyJet pārvadājumi veidoja 30 % no kopējā pārvadājumu apjoma Šēnefeldē. EasyJet pārvadājumu apkopošana vienā terminālī bija atbilstīgs un saprātīgs solis, turklāt, ņemot vērā B termināļa brīvo jaudu, tas tika atzīts par vispiemērotāko. Kā norādīja Vācija, citām aviosabiedrībām netika liegta vai ierobežota piekļuve Šēnefeldei, jo lidosta piedāvāja pietiekamu jaudu visām potenciāli ieinteresētajām aviosabiedrībām. |
| --- | --- |

(132)

Visbeidzot Vācija norādīja, ka easyJet apkalpoto pasažieru plūsmas novirzīšana uz B termināli notika, ievērojot nediskriminējošus un objektīvus kritērijus, kaut arī iepriekš netika rīkots konkurss, taču šādos gadījumos tas nemaz nebija jārīko ne saskaņā ar Vācijas, ne Savienības tiesībām. Kad 2004. gadā easyJet nolēma sākt lidojumus Šēnefeldē, saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju bija skaidrs, ka šai aviosabiedrībai jau no paša sākuma būs ievērojama daļa no visa pārvadājumu apjoma. Faktiski jau 2004. gadā easyJet pārvadājumi veidoja 30 % no kopējā pārvadājumu apjoma Šēnefeldē. EasyJet pārvadājumu apkopošana vienā terminālī bija atbilstīgs un saprātīgs solis, turklāt, ņemot vērā B termināļa brīvo jaudu, tas tika atzīts par vispiemērotāko. Kā norādīja Vācija, citām aviosabiedrībām netika liegta vai ierobežota piekļuve Šēnefeldei, jo lidosta piedāvāja pietiekamu jaudu visām potenciāli ieinteresētajām aviosabiedrībām.

7.   PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

| (133) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(133)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (134) | Līguma 107. panta 1. punktā noteiktie kritēriji ir kumulatīvi. Tādēļ, lai varētu konstatēt, vai pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jābūt izpildītiem visiem četriem nosacījumiem. Finanšu atbalstam jāatbilst šādiem nosacījumiem:






  — | to piešķir valsts vai no valsts līdzekļiem, |
| --- | --- | --- |

(134)

Līguma 107. panta 1. punktā noteiktie kritēriji ir kumulatīvi. Tādēļ, lai varētu konstatēt, vai pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jābūt izpildītiem visiem četriem nosacījumiem. Finanšu atbalstam jāatbilst šādiem nosacījumiem:

—

to piešķir valsts vai no valsts līdzekļiem,

| — | tiek dota priekšroka konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, |
| --- | --- |

—

tiek dota priekšroka konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai,

| — | tiek radīti konkurences izkropļojumi vai pastāv draudi, ka tie tiks radīti, un |
| --- | --- |

—

tiek radīti konkurences izkropļojumi vai pastāv draudi, ka tie tiks radīti, un

| — | tas var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

tas var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (135) | Šajā lietā Vācija apgalvoja, ka FBS vienmēr ir rīkojies tā, kā līdzīgā situācijā rīkotos apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs, kura mērķis ir nodrošināt rentabilitāti, līdz ar to attiecīgie pasākumi neradīja tādas ekonomiskas priekšrocības, kādas uzņēmums nebūtu guvis normālos tirgus apstākļos. Ja šie argumenti ir patiesi, FBS veiktie pasākumi nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(135)

Šajā lietā Vācija apgalvoja, ka FBS vienmēr ir rīkojies tā, kā līdzīgā situācijā rīkotos apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs, kura mērķis ir nodrošināt rentabilitāti, līdz ar to attiecīgie pasākumi neradīja tādas ekonomiskas priekšrocības, kādas uzņēmums nebūtu guvis normālos tirgus apstākļos. Ja šie argumenti ir patiesi, FBS veiktie pasākumi nav valsts atbalsts.

7.1.   Tirgus ekonomikas ieguldītāja princips – vispārīgi apsvērumi

| (136) | Lai novērtētu, vai konkrēts līgums, ko valsts uzņēmums noslēdzis ar trešo personu par preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu, šai trešai personai sniedz ekonomiskas priekšrocības, Komisija izvērtē, vai apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs, kurš ņem vērā rentabilitātes izredzes, līdzīgā situācijā veiktu līdzīgus pasākumus. Valsts uzņēmuma, piemēram, FBS, rīcība ar teorētiska apdomīga tirgus ekonomikas ieguldītāja rīcību ir jāsalīdzina tādā ziņā, kā šis tirgus ekonomikas ieguldītājs rīkotos attiecīgā darījuma laikā, ņemot vērā tajā laikā pieejamo informāciju un paredzamo attīstību, kā arī neatkarīgi no turpmākajiem notikumiem. |
| --- | --- |

(136)

Lai novērtētu, vai konkrēts līgums, ko valsts uzņēmums noslēdzis ar trešo personu par preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu, šai trešai personai sniedz ekonomiskas priekšrocības, Komisija izvērtē, vai apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs, kurš ņem vērā rentabilitātes izredzes, līdzīgā situācijā veiktu līdzīgus pasākumus. Valsts uzņēmuma, piemēram, FBS, rīcība ar teorētiska apdomīga tirgus ekonomikas ieguldītāja rīcību ir jāsalīdzina tādā ziņā, kā šis tirgus ekonomikas ieguldītājs rīkotos attiecīgā darījuma laikā, ņemot vērā tajā laikā pieejamo informāciju un paredzamo attīstību, kā arī neatkarīgi no turpmākajiem notikumiem.

| (137) | Tādēļ galvenā nozīme ir attiecīgā valsts uzņēmuma gaidāmās rentabilitātes kritērijam. Tas automātiski nenozīmē, ka ieguldītājam jānoslēdz darījums tikai ar mērķi nodrošināt īstermiņa rentabilitāti, lai darījums neietvertu valsts atbalstu. Saskaņā ar Tiesas spriedumu valsts ieguldītāja rīcību var salīdzināt ar tāda privāta ieguldītāja rīcību, kurš ņem vērā ilgtermiņa rentabilitātes izredzes (40). |
| --- | --- |

(137)

Tādēļ galvenā nozīme ir attiecīgā valsts uzņēmuma gaidāmās rentabilitātes kritērijam. Tas automātiski nenozīmē, ka ieguldītājam jānoslēdz darījums tikai ar mērķi nodrošināt īstermiņa rentabilitāti, lai darījums neietvertu valsts atbalstu. Saskaņā ar Tiesas spriedumu valsts ieguldītāja rīcību var salīdzināt ar tāda privāta ieguldītāja rīcību, kurš ņem vērā ilgtermiņa rentabilitātes izredzes (40).

| (138) | Šajā lietā vispirms Komisija izvērtēja, vai ZIP stratēģija, ko FBS īstenoja no 2003. gada, varēja nodrošināt pozitīvus rezultātus vidējā termiņā un ilgtermiņā un vai, ņemot vērā rentabilitātes apsvērumus, būtu bijis lietderīgi slēgt Šēnefeldi. Pēc tam katru pasākumu, par ko bija sākta oficiālā izmeklēšanas procedūra, Komisija izvērtēja, piemērojot tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. Šīs izvērtēšanas rezultātā tika secināts, ka izvērtētie pasākumi nebija valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(138)

Šajā lietā vispirms Komisija izvērtēja, vai ZIP stratēģija, ko FBS īstenoja no 2003. gada, varēja nodrošināt pozitīvus rezultātus vidējā termiņā un ilgtermiņā un vai, ņemot vērā rentabilitātes apsvērumus, būtu bijis lietderīgi slēgt Šēnefeldi. Pēc tam katru pasākumu, par ko bija sākta oficiālā izmeklēšanas procedūra, Komisija izvērtēja, piemērojot tirgus ekonomikas ieguldītāja principu. Šīs izvērtēšanas rezultātā tika secināts, ka izvērtētie pasākumi nebija valsts atbalsts.

7.2.   Iepriekšējā analīze: FBS stratēģisko risinājumu novērtējums no tirgus ekonomikas ieguldītāja viedokļa

| (139) | Šā lēmuma 2., 3.1. un 3.2. punktā ir raksturoti ekonomiskie apstākļi, kādos FBS darbojās Šēnefeldes lidostā 90. gadu sākumā un 2003. gadā. |
| --- | --- |

(139)

Šā lēmuma 2., 3.1. un 3.2. punktā ir raksturoti ekonomiskie apstākļi, kādos FBS darbojās Šēnefeldes lidostā 90. gadu sākumā un 2003. gadā.

| (140) | Kā norādīts šajos punktos, FBS darbojās arī citās Berlīnes lidostās, proti, Tempelhofā un Tēgelē. Īpašo apstākļu un atrašanās pilsētā dēļ sākotnēji Tempelhofa netika uzskatīta par paplašināšanai piemērotu infrastruktūru. Tēgele bija moderna lidosta, kura aviosabiedrībām un pasažieriem kopumā šķita pievilcīgāka nekā Šēnefelde, jo tai bija modernāka infrastruktūra un tā atradās tuvāk pilsētas centram. 90. gados Tēgele jau bija gandrīz pilnībā noslogota, un, lai ilgtermiņā novērstu jaudas ierobežojumus, to nebija iespējams būtiski paplašināt. Turpretim Šēnefeldei vēl bija brīva jauda, un, ja nepieciešams, lidostu varēja paplašināt. |
| --- | --- |

(140)

Kā norādīts šajos punktos, FBS darbojās arī citās Berlīnes lidostās, proti, Tempelhofā un Tēgelē. Īpašo apstākļu un atrašanās pilsētā dēļ sākotnēji Tempelhofa netika uzskatīta par paplašināšanai piemērotu infrastruktūru. Tēgele bija moderna lidosta, kura aviosabiedrībām un pasažieriem kopumā šķita pievilcīgāka nekā Šēnefelde, jo tai bija modernāka infrastruktūra un tā atradās tuvāk pilsētas centram. 90. gados Tēgele jau bija gandrīz pilnībā noslogota, un, lai ilgtermiņā novērstu jaudas ierobežojumus, to nebija iespējams būtiski paplašināt. Turpretim Šēnefeldei vēl bija brīva jauda, un, ja nepieciešams, lidostu varēja paplašināt.

| (141) | Šajā saistībā otrs būtisks elements bija izredzes izveidot vienu Berlīnes lidostu, kurai jāaizstāj visas esošās Berlīnes lidostas un jāatrodas Šēnefeldē. Kā minēts 14. apsvērumā, lēmumu īstenot šādu projektu 1996. gada maijā vienprātīgi pieņēma Vācijas valdība, Berlīnes federālā zeme un Brandenburgas federālā zeme. |
| --- | --- |

(141)

Šajā saistībā otrs būtisks elements bija izredzes izveidot vienu Berlīnes lidostu, kurai jāaizstāj visas esošās Berlīnes lidostas un jāatrodas Šēnefeldē. Kā minēts 14. apsvērumā, lēmumu īstenot šādu projektu 1996. gada maijā vienprātīgi pieņēma Vācijas valdība, Berlīnes federālā zeme un Brandenburgas federālā zeme.

| (142) | Trešais būtiskais elements bija neveiksmīgais mēģinājums 90. gados pārcelt daļu gaisa pārvadājumu no Tēgeles uz Šēnefeldi, kā arī fakts, ka pēc stagnācijas 90. gadu otrajā pusē gaisa pārvadājumu apjoms Šēnefeldē laikā no 2000. līdz 2003. gadam nemitīgi samazinājās. 2003. gadā valsts iestādēm bija jāatzīst, ka Berlīnes lidostu privatizācija bija neveiksmīga. |
| --- | --- |

(142)

Trešais būtiskais elements bija neveiksmīgais mēģinājums 90. gados pārcelt daļu gaisa pārvadājumu no Tēgeles uz Šēnefeldi, kā arī fakts, ka pēc stagnācijas 90. gadu otrajā pusē gaisa pārvadājumu apjoms Šēnefeldē laikā no 2000. līdz 2003. gadam nemitīgi samazinājās. 2003. gadā valsts iestādēm bija jāatzīst, ka Berlīnes lidostu privatizācija bija neveiksmīga.

| (143) | Tādēļ 2003. gadā iestādes un FBS izvērtēja dažādus FBS pieejamos stratēģiskos risinājumus. Tolaik, kā minēts iepriekš, netika apšaubīts mērķis izveidot Berlīnē jaunu vienīgo lidostu Šēnefeldē, iesaistot daļu no Šēnefeldes esošās infrastruktūras (41). Līdz ar to FBS un valsts iestāžu mērķis bija atrast Šēnefeldei optimālu stratēģiju laikā no 2003. līdz 2011. gadam, kad tika plānota BER atklāšana. Šajā saistībā, kā jau minēts 28. apsvērumā, vadības konsultāciju uzņēmumam tika uzticēts veikt pētījumu (turpmāk “VKU pētījums”), kurā tika ieteikta stratēģija zemo izmaksu pārvadātāju (low cost carrier, ZIP) stimulēšanai (ZIP stratēģija). |
| --- | --- |

(143)

Tādēļ 2003. gadā iestādes un FBS izvērtēja dažādus FBS pieejamos stratēģiskos risinājumus. Tolaik, kā minēts iepriekš, netika apšaubīts mērķis izveidot Berlīnē jaunu vienīgo lidostu Šēnefeldē, iesaistot daļu no Šēnefeldes esošās infrastruktūras (41). Līdz ar to FBS un valsts iestāžu mērķis bija atrast Šēnefeldei optimālu stratēģiju laikā no 2003. līdz 2011. gadam, kad tika plānota BER atklāšana. Šajā saistībā, kā jau minēts 28. apsvērumā, vadības konsultāciju uzņēmumam tika uzticēts veikt pētījumu (turpmāk “VKU pētījums”), kurā tika ieteikta stratēģija zemo izmaksu pārvadātāju (low cost carrier, ZIP) stimulēšanai (ZIP stratēģija).

| (144) | Līdztekus ZIP stratēģijai (1. risinājums) FBS bija pieejami vēl divi risinājumi: turpināt tobrīd Šēnefeldē īstenoto stratēģiju (2. risinājums) vai īslaicīgi slēgt Šēnefeldi līdz jaunās BER lidostas atklāšanai (3. risinājums). |
| --- | --- |

(144)

Līdztekus ZIP stratēģijai (1. risinājums) FBS bija pieejami vēl divi risinājumi: turpināt tobrīd Šēnefeldē īstenoto stratēģiju (2. risinājums) vai īslaicīgi slēgt Šēnefeldi līdz jaunās BER lidostas atklāšanai (3. risinājums).

7.2.1.   1. un 2. risinājuma salīdzinājums

| (145) | Kā tiks norādīts turpmāk, tirgus ekonomikas ieguldītājam, kurš ņem vērā vidēja termiņa vai ilgtermiņa rentabilitātes izredzes, FBS vietā būtu lietderīgi izvēlēties 1. risinājumu, nevis 2. risinājumu. |
| --- | --- |

(145)

Kā tiks norādīts turpmāk, tirgus ekonomikas ieguldītājam, kurš ņem vērā vidēja termiņa vai ilgtermiņa rentabilitātes izredzes, FBS vietā būtu lietderīgi izvēlēties 1. risinājumu, nevis 2. risinājumu.

VKU pētījums

| (146) | Kā minēts (29). un (30). apsvērumā, vadības konsultāciju uzņēmums norādīja, ka, ņemot vērā daudzveidīgos strukturālos iemeslus, bija iespējams būtiski izvērst gaisa pārvadājumus Berlīnē un salīdzinājumā ar citu galvaspilsētu lidostām Berlīnei 2003. gadā vēl bija ievērojamas iespējas ZIP lidojumu uzsākšanai un izaugsmei. |
| --- | --- |

(146)

Kā minēts (29). un (30). apsvērumā, vadības konsultāciju uzņēmums norādīja, ka, ņemot vērā daudzveidīgos strukturālos iemeslus, bija iespējams būtiski izvērst gaisa pārvadājumus Berlīnē un salīdzinājumā ar citu galvaspilsētu lidostām Berlīnei 2003. gadā vēl bija ievērojamas iespējas ZIP lidojumu uzsākšanai un izaugsmei.

| (147) | Vadības konsultāciju uzņēmums sagatavoja ar ZIP lidojumiem saistītu Berlīnes un citu lielpilsētu salīdzinājumu. Noskaidrojās, ka ZIP lidojumu biežums uz vienu iedzīvotāju lielpilsētās Berlīnē bija ievērojami zemāks (0,011) nekā citās lielpilsētās, piemēram, Londonā (0,029), Briselē (0,040), Ķelnē (0,030) un Dublinā (0,051). Turklāt salīdzinājums parādīja, ka no kopējā lidojumu biežuma Berlīnē ZIP lidojumu biežums procentuālā izteiksmē bija daudz zemāks nekā citās nozīmīgās Eiropas pilsētās. Pamatojoties uz šiem rādītājiem, šo procentuālo daļu no aptuveni [..] var palielināt vismaz līdz [..] un, iespējams, pat līdz [..]. |
| --- | --- |

(147)

Vadības konsultāciju uzņēmums sagatavoja ar ZIP lidojumiem saistītu Berlīnes un citu lielpilsētu salīdzinājumu. Noskaidrojās, ka ZIP lidojumu biežums uz vienu iedzīvotāju lielpilsētās Berlīnē bija ievērojami zemāks (0,011) nekā citās lielpilsētās, piemēram, Londonā (0,029), Briselē (0,040), Ķelnē (0,030) un Dublinā (0,051). Turklāt salīdzinājums parādīja, ka no kopējā lidojumu biežuma Berlīnē ZIP lidojumu biežums procentuālā izteiksmē bija daudz zemāks nekā citās nozīmīgās Eiropas pilsētās. Pamatojoties uz šiem rādītājiem, šo procentuālo daļu no aptuveni [..] var palielināt vismaz līdz [..] un, iespējams, pat līdz [..].

| (148) | Pamatojoties uz pieredzi citās nozīmīgās pilsētās, vadības konsultāciju uzņēmums uzskatīja, ka ZIP lidojumu izvēršanas pasākumu rezultātā divas trešdaļas no ZIP papildu lidojumu apjoma veidotu “jauni pasažieri”, proti, pasažieri, kuri nelidotu no Berlīnes, ja ar attiecīgajiem pasākumiem netiktu nodrošināts ZIP papildu piedāvājums (42). Saskaņā ar vadības konsultāciju uzņēmuma sniegto informāciju bija paredzams, ka daļu šo “jauno pasažieru”“pārvilinātu” citu veidu transports, piemēram, vilcieni vai autobusi. |
| --- | --- |

(148)

Pamatojoties uz pieredzi citās nozīmīgās pilsētās, vadības konsultāciju uzņēmums uzskatīja, ka ZIP lidojumu izvēršanas pasākumu rezultātā divas trešdaļas no ZIP papildu lidojumu apjoma veidotu “jauni pasažieri”, proti, pasažieri, kuri nelidotu no Berlīnes, ja ar attiecīgajiem pasākumiem netiktu nodrošināts ZIP papildu piedāvājums (42). Saskaņā ar vadības konsultāciju uzņēmuma sniegto informāciju bija paredzams, ka daļu šo “jauno pasažieru”“pārvilinātu” citu veidu transports, piemēram, vilcieni vai autobusi.

| (149) | Pamatojoties uz šīm analīzēm, saskaņā ar vadības konsultāciju uzņēmuma prognozi Šēnefeldē ZIP papildu lidojumu rezultātā īstermiņā, proti, no 2003. līdz 2005. gadam, pārvadājumu apjoms varēja palielināties par 600 000 līdz 900 000 papildu pasažieriem gadā, bet vidējā termiņā, proti, no 2005. līdz 2010. gadam – par 300 000 papildu pasažieriem gadā. Šā lielā pieauguma rezultātā bija gaidāms, ka Šēnefeldē varēs apkalpot par 3-4,2 miljoniem vairāk pasažieru nekā 2003. gadā. Tas nozīmēja, ka FBS varēja cerēt, ka 2010. gadā Šēnefeldes pasažieru kopskaits būs no 4,7 līdz 5,9 miljoniem pasažieru (43). |
| --- | --- |

(149)

Pamatojoties uz šīm analīzēm, saskaņā ar vadības konsultāciju uzņēmuma prognozi Šēnefeldē ZIP papildu lidojumu rezultātā īstermiņā, proti, no 2003. līdz 2005. gadam, pārvadājumu apjoms varēja palielināties par 600 000 līdz 900 000 papildu pasažieriem gadā, bet vidējā termiņā, proti, no 2005. līdz 2010. gadam – par 300 000 papildu pasažieriem gadā. Šā lielā pieauguma rezultātā bija gaidāms, ka Šēnefeldē varēs apkalpot par 3-4,2 miljoniem vairāk pasažieru nekā 2003. gadā. Tas nozīmēja, ka FBS varēja cerēt, ka 2010. gadā Šēnefeldes pasažieru kopskaits būs no 4,7 līdz 5,9 miljoniem pasažieru (43).

| (150) | Pēc tam VKU pētījumā tika sīki izvērtētas uz ZIP orientētās stratēģijas īstenošanas iespējas Šēnefeldē, noskaidrojot iespējamos šķēršļus un faktorus, kuri varētu mazināt šādas stratēģijas panākumus. |
| --- | --- |

(150)

Pēc tam VKU pētījumā tika sīki izvērtētas uz ZIP orientētās stratēģijas īstenošanas iespējas Šēnefeldē, noskaidrojot iespējamos šķēršļus un faktorus, kuri varētu mazināt šādas stratēģijas panākumus.

| (151) | Vispirms tika veikta sīka ZIP darbības prasību analīze, jo dažādos aspektos tās atšķīrās no tradicionālo aviosabiedrību prasībām. Analīze pamatojās uz situāciju vairākās Eiropas lidostās, ko izmantoja ZIP. Tika noskaidrotas šādas ZIP iespējamās pamatprasības:






  — | īsi lidmašīnu stāvēšanas laiki (25–30 minūtes (44)) – svarīgākā prasība, |
| --- | --- | --- |

(151)

Vispirms tika veikta sīka ZIP darbības prasību analīze, jo dažādos aspektos tās atšķīrās no tradicionālo aviosabiedrību prasībām. Analīze pamatojās uz situāciju vairākās Eiropas lidostās, ko izmantoja ZIP. Tika noskaidrotas šādas ZIP iespējamās pamatprasības:

—

īsi lidmašīnu stāvēšanas laiki (25–30 minūtes (44)) – svarīgākā prasība,

| — | līdz minimumam samazināti lidostas pakalpojumi, apkalpojot pasažierus un bagāžu, tomēr nodrošinot augstus kvalitātes standartus vajadzīgajiem pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

līdz minimumam samazināti lidostas pakalpojumi, apkalpojot pasažierus un bagāžu, tomēr nodrošinot augstus kvalitātes standartus vajadzīgajiem pakalpojumiem,

| — | “walk boarding” (45) dārgās pasažieru tiltiņu izmantošanas vietā ar īsu attālumu no termināļa līdz lidmašīnas stāvlaukumam, |
| --- | --- |

—

“walk boarding” (45) dārgās pasažieru tiltiņu izmantošanas vietā ar īsu attālumu no termināļa līdz lidmašīnas stāvlaukumam,

| — | vienkārša un daudzfunkcionāla infrastruktūra bez dārgām informācijas tehnoloģiju sistēmām, intuitīva un vienkārša ceļa atrašana lidostā, |
| --- | --- |

—

vienkārša un daudzfunkcionāla infrastruktūra bez dārgām informācijas tehnoloģiju sistēmām, intuitīva un vienkārša ceļa atrašana lidostā,

| — | pietiekami attīstīta transporta sistēma līdz lidostai, |
| --- | --- |

—

pietiekami attīstīta transporta sistēma līdz lidostai,

| — | izlidošanas izeju, pārdošanas un reģistrācijas galdu ekskluzīva piešķiršana un pietiekamu biroju platību nodrošināšana ZIP. |
| --- | --- |

—

izlidošanas izeju, pārdošanas un reģistrācijas galdu ekskluzīva piešķiršana un pietiekamu biroju platību nodrošināšana ZIP.

| (152) | Saskaņā ar vadības konsultāciju uzņēmuma sniegto informāciju Šēnefelde kopumā varēja izpildīt šīs prasības. Attiecībā uz darbību Šēnefeldē jo īpaši bija iespējami īsi lidmašīnu stāvēšanas laiki. Turklāt vadības konsultāciju uzņēmums uzsvēra, ka pie lidostas ir pieejama optimāla transporta sistēma – autobusi, vilcieni un autoceļi. Tomēr pētījumā tika atklāti arī dažādi relatīvi nenozīmīgi trūkumi un vājās vietas saistībā ar walk boarding, termināļu zonu un biroju platību ekskluzīvu piešķiršanu, intuitīvu ceļa atrašanu lidostā un attālumiem no termināļa līdz lidmašīnu stāvlaukumiem. Daļēji ņemot vērā risinājumus, kuri tika izmantoti citās ZIP izmantotās lidostās, vadības konsultāciju uzņēmums ieteica vairākus relatīvi ierobežoti iespējamus pielāgojumus, lai pilnībā ievērotu to ZIP prasības, kurus interesēja lidojumu sākšana Šēnefeldē. Netika uzskatīts, ka ir nepieciešami plaši ieguldījumi infrastruktūrā vai esošās infrastruktūras būtiskas izmaiņas. Jo īpaši šķita iespējams dažu mēnešu laikā un ar minimālām izmaksām pievienot papildu walk boarding izejas esošās infrastruktūras walk boarding zonā. |
| --- | --- |

(152)

Saskaņā ar vadības konsultāciju uzņēmuma sniegto informāciju Šēnefelde kopumā varēja izpildīt šīs prasības. Attiecībā uz darbību Šēnefeldē jo īpaši bija iespējami īsi lidmašīnu stāvēšanas laiki. Turklāt vadības konsultāciju uzņēmums uzsvēra, ka pie lidostas ir pieejama optimāla transporta sistēma – autobusi, vilcieni un autoceļi. Tomēr pētījumā tika atklāti arī dažādi relatīvi nenozīmīgi trūkumi un vājās vietas saistībā ar walk boarding, termināļu zonu un biroju platību ekskluzīvu piešķiršanu, intuitīvu ceļa atrašanu lidostā un attālumiem no termināļa līdz lidmašīnu stāvlaukumiem. Daļēji ņemot vērā risinājumus, kuri tika izmantoti citās ZIP izmantotās lidostās, vadības konsultāciju uzņēmums ieteica vairākus relatīvi ierobežoti iespējamus pielāgojumus, lai pilnībā ievērotu to ZIP prasības, kurus interesēja lidojumu sākšana Šēnefeldē. Netika uzskatīts, ka ir nepieciešami plaši ieguldījumi infrastruktūrā vai esošās infrastruktūras būtiskas izmaiņas. Jo īpaši šķita iespējams dažu mēnešu laikā un ar minimālām izmaksām pievienot papildu walk boarding izejas esošās infrastruktūras walk boarding zonā.

| (153) | Vadības konsultāciju uzņēmums novērtēja arī konkurences spiedienu, ko ZIP darbība izjustu Šēnefeldē, ja FBS pieņemtu lēmumu par ZIP izvēršanu. Vadības konsultāciju uzņēmums secināja, ka konkurences spiediens būtu neliels, galvenokārt tāpēc, ka tuvākās starptautiskās lidostas, kuras varētu apkalpot būtiskus ZIP lidojumus, piemēram, Drēzdene, Leipciga vai Hannovere, atrodas pārāk tālu, lai radītu nopietnu apdraudējumu. Saskaņā ar vadības konsultāciju uzņēmuma sniegto informāciju tas apstiprina, ka Šēnefeldē faktiski bija iespējams īstenot ievērojamās ZIP lidojumu iespējas Berlīnes reģionā. |
| --- | --- |

(153)

Vadības konsultāciju uzņēmums novērtēja arī konkurences spiedienu, ko ZIP darbība izjustu Šēnefeldē, ja FBS pieņemtu lēmumu par ZIP izvēršanu. Vadības konsultāciju uzņēmums secināja, ka konkurences spiediens būtu neliels, galvenokārt tāpēc, ka tuvākās starptautiskās lidostas, kuras varētu apkalpot būtiskus ZIP lidojumus, piemēram, Drēzdene, Leipciga vai Hannovere, atrodas pārāk tālu, lai radītu nopietnu apdraudējumu. Saskaņā ar vadības konsultāciju uzņēmuma sniegto informāciju tas apstiprina, ka Šēnefeldē faktiski bija iespējams īstenot ievērojamās ZIP lidojumu iespējas Berlīnes reģionā.

| (154) | Vadības konsultāciju uzņēmums apzināja un analizēja arī dažādos risinājums, kas bija pieejami FBS, lai piedāvātu ZIP pievilcīgas lidostas maksas. Šis aspekts tika uzskatīts par iespējamas ZIP stratēģijas galveno elementu. Faktiski nav apstrīdams, ka saistībā ar cenu politiku, ko ZIP piemēro pasažieriem un kas izriet no uz lieliem apjomiem un pievilcīgām cenām orientētas stratēģijas, ZIP pieprasa zemas lidostas maksas no lidostu operatoriem. Turklāt, tā kā ZIP bieži vien ir aviosabiedrības, kuras piedāvā “no punkta uz punktu” maršrutus “starveida tīkla” maršrutu vietā, tās var ļoti elastīgi un dinamiski uzsākt jaunus maršrutus, pārtraukt esošos maršrutus vai palielināt vai samazināt lidojumu biežumu. Tāpēc tās var izdarīt lielāku spiedienu uz lidostu operatoriem, lai panāktu pēc iespējas zemākas lidostas maksas. Līdz ar to bija skaidrs, ka bez pievilcīgas lidostas maksu sistēmas ZIP stratēģija Šēnefeldē būtu lemta neveiksmei. |
| --- | --- |

(154)

Vadības konsultāciju uzņēmums apzināja un analizēja arī dažādos risinājums, kas bija pieejami FBS, lai piedāvātu ZIP pievilcīgas lidostas maksas. Šis aspekts tika uzskatīts par iespējamas ZIP stratēģijas galveno elementu. Faktiski nav apstrīdams, ka saistībā ar cenu politiku, ko ZIP piemēro pasažieriem un kas izriet no uz lieliem apjomiem un pievilcīgām cenām orientētas stratēģijas, ZIP pieprasa zemas lidostas maksas no lidostu operatoriem. Turklāt, tā kā ZIP bieži vien ir aviosabiedrības, kuras piedāvā “no punkta uz punktu” maršrutus “starveida tīkla” maršrutu vietā, tās var ļoti elastīgi un dinamiski uzsākt jaunus maršrutus, pārtraukt esošos maršrutus vai palielināt vai samazināt lidojumu biežumu. Tāpēc tās var izdarīt lielāku spiedienu uz lidostu operatoriem, lai panāktu pēc iespējas zemākas lidostas maksas. Līdz ar to bija skaidrs, ka bez pievilcīgas lidostas maksu sistēmas ZIP stratēģija Šēnefeldē būtu lemta neveiksmei.

| (155) | Vadības konsultāciju uzņēmuma pārbaudītie un novērtētie konkrētie risinājumi bija: i) lidostas maksu vispārējs samazinājums, ii) apjoma atlaides, iii) diferencēšana pēc darbības rezultātiem un iv) minēto pamatrisinājumu kombinācija. Pamatojoties uz šo risinājumu juridisko pārbaudi un ekonomisko vērtējumu, tika ieteikta pieeja, kurā tika kombinēts lidostas maksu vispārējs samazinājums, apjoma atlaide pasažieru maksām un maksu diferencēšana atkarībā no piedāvātajiem pakalpojumiem, turklāt šī diferencēšana galvenokārt bija saistīta ar atbrīvojumu no stāvvietas maksām, ja lidmašīnas stāvēšanas laiks ir īsāks par 30 minūtēm. Neņemot vērā lidostas maksu vispārēju samazinājumu, šo pasākumu mērķis jo īpaši bija sniegt priekšrocības tikai tiem ZIP, kuri pārceltu savu darbību uz Šēnefeldi, neparedzot tās aviosabiedrībām, kuras jau izmantoja Šēnefeldi. Šīs stratēģijas jēga bija piesaistīt jaunas aviosabiedrības, negatīvi neietekmējot ieņēmumus, kas tika gūti no Šēnefeldē jau strādājošām aviosabiedrībām. |
| --- | --- |

(155)

Vadības konsultāciju uzņēmuma pārbaudītie un novērtētie konkrētie risinājumi bija: i) lidostas maksu vispārējs samazinājums, ii) apjoma atlaides, iii) diferencēšana pēc darbības rezultātiem un iv) minēto pamatrisinājumu kombinācija. Pamatojoties uz šo risinājumu juridisko pārbaudi un ekonomisko vērtējumu, tika ieteikta pieeja, kurā tika kombinēts lidostas maksu vispārējs samazinājums, apjoma atlaide pasažieru maksām un maksu diferencēšana atkarībā no piedāvātajiem pakalpojumiem, turklāt šī diferencēšana galvenokārt bija saistīta ar atbrīvojumu no stāvvietas maksām, ja lidmašīnas stāvēšanas laiks ir īsāks par 30 minūtēm. Neņemot vērā lidostas maksu vispārēju samazinājumu, šo pasākumu mērķis jo īpaši bija sniegt priekšrocības tikai tiem ZIP, kuri pārceltu savu darbību uz Šēnefeldi, neparedzot tās aviosabiedrībām, kuras jau izmantoja Šēnefeldi. Šīs stratēģijas jēga bija piesaistīt jaunas aviosabiedrības, negatīvi neietekmējot ieņēmumus, kas tika gūti no Šēnefeldē jau strādājošām aviosabiedrībām.

| (156) | Visbeidzot vadības konsultāciju uzņēmums apzināja un analizēja dažādus iespējamos pasākumus, ar kuriem varētu palielināt ar aviāciju nesaistītos (non aviation) ieņēmumus – jo īpaši saistībā ar restorānu un pārtikas veikalu ķēžu darbību, autostāvvietām, autopārvadājumiem, reklāmas laukumiem utt. Šajos ieteikumos tika ņemts vērā to papildu pārvadājumu apjoms un veids (46), kuri bija gaidāmi ieteiktās ZIP stratēģijas īstenošanas rezultātā. |
| --- | --- |

(156)

Visbeidzot vadības konsultāciju uzņēmums apzināja un analizēja dažādus iespējamos pasākumus, ar kuriem varētu palielināt ar aviāciju nesaistītos (non aviation) ieņēmumus – jo īpaši saistībā ar restorānu un pārtikas veikalu ķēžu darbību, autostāvvietām, autopārvadājumiem, reklāmas laukumiem utt. Šajos ieteikumos tika ņemts vērā to papildu pārvadājumu apjoms un veids (46), kuri bija gaidāmi ieteiktās ZIP stratēģijas īstenošanas rezultātā.

| (157) | Savā pētījumā vadības konsultāciju uzņēmums izmantoja uzticamas metodes un veica detalizētu novērtējumu, ņemot vērā visus būtiskos faktorus. Īpaši rūpīgi tika analizēts ZIP papildu lidojumu iespējamais apjoms, balstoties uz Berlīnes reģiona īpatnībām un lielu “parauglidostu” pieredzi. Tāpat lietderīgi bija izvērtēt, kādā mērā ZIP stratēģijai var traucēt konkurējošās lidostas, turklāt pēc šīs analīzes tika gūti pārliecinoši secinājumi. Nopietni tika izvērtētas arī to ZIP prasības, kuri bija ieinteresēti sākt darbību Šēnefeldē, kā arī apzināti pasākumi, ar kuriem Šēnefelde varēja pilnībā izpildīt šīs prasības. Faktiski šī analīze ir sistemātiska un ļoti detalizēta. Tas pats attiecas uz analīzi, kurā tika izvērtētas dažādas iespējamās lidostas maksu sistēmas, ar kurām bija jāpiesaista ZIP. |
| --- | --- |

(157)

Savā pētījumā vadības konsultāciju uzņēmums izmantoja uzticamas metodes un veica detalizētu novērtējumu, ņemot vērā visus būtiskos faktorus. Īpaši rūpīgi tika analizēts ZIP papildu lidojumu iespējamais apjoms, balstoties uz Berlīnes reģiona īpatnībām un lielu “parauglidostu” pieredzi. Tāpat lietderīgi bija izvērtēt, kādā mērā ZIP stratēģijai var traucēt konkurējošās lidostas, turklāt pēc šīs analīzes tika gūti pārliecinoši secinājumi. Nopietni tika izvērtētas arī to ZIP prasības, kuri bija ieinteresēti sākt darbību Šēnefeldē, kā arī apzināti pasākumi, ar kuriem Šēnefelde varēja pilnībā izpildīt šīs prasības. Faktiski šī analīze ir sistemātiska un ļoti detalizēta. Tas pats attiecas uz analīzi, kurā tika izvērtētas dažādas iespējamās lidostas maksu sistēmas, ar kurām bija jāpiesaista ZIP.

| (158) | Papildus tika norādīts, ka vadības konsultāciju uzņēmums savā pētījumā sagatavoja FBS vairākus dokumentus, kuri kopā ar paša FBS sagatavotajiem dokumentiem (tostarp 2003. gada 5. septembraex ante finansējuma plānu ar rentabilitātes prognozēm) bija FBS lēmuma pamats. 8. tabulā ir sniegts to finanšu rezultātu pārskats, kādi 2003. gadā tika gaidīti, pamatojoties uz ZIP stratēģiju un stratēģiju, saskaņā ar kuru FBS turpinātu koncentrēties uz tradicionālajiem pārvadājumiem (otrā eksperta pētījumā dēvēta par “1. risinājumu”). Saistībā ar ZIP stratēģiju tika ņemti vērā divi scenāriji: “pesimistiskais scenārijs” un “reālākais scenārijs”, kuri atšķiras ar gaidāmo ZIP papildu lidojumu apjomu.

  8.   tabula


  1. un 2. risinājuma finansiālās sekas Šēnefeldē, ņemot vērā gaidāmo peļņas normu, laikā no 2003. līdz 2012. gadam (miljonos euro) | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peļņas norma bez ZIP (1. risinājums) | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] |
| Peļņas norma ar ZIP (2. risinājums – “pesimistiskais scenārijs”) | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] |
| Peļņas norma ar ZIP (3. risinājums – “reālākais scenārijs”) | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] |
| Avots: | FBS finansējuma plāns. |

(158)

Papildus tika norādīts, ka vadības konsultāciju uzņēmums savā pētījumā sagatavoja FBS vairākus dokumentus, kuri kopā ar paša FBS sagatavotajiem dokumentiem (tostarp 2003. gada 5. septembraex ante finansējuma plānu ar rentabilitātes prognozēm) bija FBS lēmuma pamats. 8. tabulā ir sniegts to finanšu rezultātu pārskats, kādi 2003. gadā tika gaidīti, pamatojoties uz ZIP stratēģiju un stratēģiju, saskaņā ar kuru FBS turpinātu koncentrēties uz tradicionālajiem pārvadājumiem (otrā eksperta pētījumā dēvēta par “1. risinājumu”). Saistībā ar ZIP stratēģiju tika ņemti vērā divi scenāriji: “pesimistiskais scenārijs” un “reālākais scenārijs”, kuri atšķiras ar gaidāmo ZIP papildu lidojumu apjomu.

8.   tabula

1. un 2. risinājuma finansiālās sekas Šēnefeldē, ņemot vērā gaidāmo peļņas normu, laikā no 2003. līdz 2012. gadam (miljonos euro)

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Peļņas norma bez ZIP (1. risinājums)

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

Peļņas norma ar ZIP (2. risinājums – “pesimistiskais scenārijs”)

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

Peļņas norma ar ZIP (3. risinājums – “reālākais scenārijs”)

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

Avots:

FBS finansējuma plāns.

| (159) | Gan “reālākajam”, gan “pesimistiskajam” scenārijam iepriekš minētās aplēses ir veiktas, pamatojoties uz vadības konsultāciju uzņēmuma sagatavotajām prognozēm par ZIP lidojumu papildu apjomu. Šīs aplēses apstiprina tendenci, ka ZIP stratēģija rada labāku finanšu situāciju nekā hipotētiskā situācija, ja FBS turpinātu pievērsties tradicionālajām aviosabiedrībām. Izvēloties 1. risinājumu, faktiski FBS joprojām būtu jācieš ievērojami zaudējumi, nespējot tos būtiski samazināt. Turpretim, īstenojot ZIP stratēģiju, varēja gaidīt nozīmīgu un nemitīgu zaudējumu samazinājumu, turklāt “reālākajā scenārijā” varēja prognozēt, ka no 2009. gada tiks atjaunota rentabilitāte. |
| --- | --- |

(159)

Gan “reālākajam”, gan “pesimistiskajam” scenārijam iepriekš minētās aplēses ir veiktas, pamatojoties uz vadības konsultāciju uzņēmuma sagatavotajām prognozēm par ZIP lidojumu papildu apjomu. Šīs aplēses apstiprina tendenci, ka ZIP stratēģija rada labāku finanšu situāciju nekā hipotētiskā situācija, ja FBS turpinātu pievērsties tradicionālajām aviosabiedrībām. Izvēloties 1. risinājumu, faktiski FBS joprojām būtu jācieš ievērojami zaudējumi, nespējot tos būtiski samazināt. Turpretim, īstenojot ZIP stratēģiju, varēja gaidīt nozīmīgu un nemitīgu zaudējumu samazinājumu, turklāt “reālākajā scenārijā” varēja prognozēt, ka no 2009. gada tiks atjaunota rentabilitāte.

| (160) | VKU pētījumā sniegtos secinājumus kopā ar FBS prognozēm apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs, kurš ņem vērā vidēja termiņa vai ilgtermiņa rentabilitātes izredzes, uzskatītu par nopietnu pamatu stratēģiskam lēmumam. Līdz ar to šādam apdomīgam tirgus ekonomikas ieguldītājam būtu lietderīgi izvēlēties 1. vai 2. risinājumu. |
| --- | --- |

(160)

VKU pētījumā sniegtos secinājumus kopā ar FBS prognozēm apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs, kurš ņem vērā vidēja termiņa vai ilgtermiņa rentabilitātes izredzes, uzskatītu par nopietnu pamatu stratēģiskam lēmumam. Līdz ar to šādam apdomīgam tirgus ekonomikas ieguldītājam būtu lietderīgi izvēlēties 1. vai 2. risinājumu.

Pirmā eksperta pētījums

| (161) | Kā jau minēts, audita sabiedrībai [..] (turpmāk “pirmais eksperts”) FBS uzticēja veikt pētījumu, lai veiktu stresa testu materiāliem, uz kuriem FBS balstījās, pieņemot lēmumu par ZIP stratēģiju (turpmāk “pirmā eksperta pētījums”). 2007. gadā pabeigtajā pētījumā tika secināts, ka no tirgus ekonomikas ieguldītāja viedokļa ir lietderīgi īstenot ZIP stratēģiju ar attiecīgo cenrādi, proti, 2004. gada cenrādi. Analīzei pirmais eksperts izmantoja vairākus 2003. gada dokumentus, jo īpaši FBS sagatavoto finansējuma plānu 2004.–2012. gadam, kā arī dokumentus, kurus vadības konsultāciju uzņēmums saistībā ar pētījumu bija sagatavojis FBS. |
| --- | --- |

(161)

Kā jau minēts, audita sabiedrībai [..] (turpmāk “pirmais eksperts”) FBS uzticēja veikt pētījumu, lai veiktu stresa testu materiāliem, uz kuriem FBS balstījās, pieņemot lēmumu par ZIP stratēģiju (turpmāk “pirmā eksperta pētījums”). 2007. gadā pabeigtajā pētījumā tika secināts, ka no tirgus ekonomikas ieguldītāja viedokļa ir lietderīgi īstenot ZIP stratēģiju ar attiecīgo cenrādi, proti, 2004. gada cenrādi. Analīzei pirmais eksperts izmantoja vairākus 2003. gada dokumentus, jo īpaši FBS sagatavoto finansējuma plānu 2004.–2012. gadam, kā arī dokumentus, kurus vadības konsultāciju uzņēmums saistībā ar pētījumu bija sagatavojis FBS.

| (162) | Pirmā eksperta secinājumi atbilst VKU pētījumā sniegtajiem secinājumiem. Pat ja attiecībā uz Komisijas sniegto novērtējumu pirmā eksperta pētījumam nav nozīmes, tas tomēr ir papildu elements, kas apstiprina, ka tirgus ekonomikas ieguldītājam būtu lietderīgi izvēlēties 1. risinājumu, nevis 2. risinājumu. |
| --- | --- |

(162)

Pirmā eksperta secinājumi atbilst VKU pētījumā sniegtajiem secinājumiem. Pat ja attiecībā uz Komisijas sniegto novērtējumu pirmā eksperta pētījumam nav nozīmes, tas tomēr ir papildu elements, kas apstiprina, ka tirgus ekonomikas ieguldītājam būtu lietderīgi izvēlēties 1. risinājumu, nevis 2. risinājumu.

Secinājums

| (163) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, tiek secināts, ka tirgus ekonomikas ieguldītājam, kurš ņem vērā vidēja termiņa vai ilgtermiņa rentabilitātes izredzes, FBS vietā būtu lietderīgi izvēlēties 1. risinājumu, nevis 2. risinājumu. |
| --- | --- |

(163)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, tiek secināts, ka tirgus ekonomikas ieguldītājam, kurš ņem vērā vidēja termiņa vai ilgtermiņa rentabilitātes izredzes, FBS vietā būtu lietderīgi izvēlēties 1. risinājumu, nevis 2. risinājumu.

7.2.2.   3. risinājums salīdzinājumā ar 1. un 2. risinājumu

| (164) | Kā jau minēts, viens no iespējamiem FBS risinājumiem bija Šēnefeldes slēgšana (3. risinājums), vismaz līdz BER atklāšanai. FBS varēja pieņemt šo lēmumu ne tikai 2003. gadā (gadā, kad FBS nolēma īstenot ZIP stratēģiju), bet arī agrāk vai vēlāk. No pieejamiem dokumentiem izriet, ka FBS nekad nopietni nav apsvēris šo risinājumu, vismaz ne pēc līguma par kontroli un peļņas nodošanu noslēgšanas 1992. gadā. Turklāt VKU pētījumā netika analizētas šā risinājuma priekšrocības. |
| --- | --- |

(164)

Kā jau minēts, viens no iespējamiem FBS risinājumiem bija Šēnefeldes slēgšana (3. risinājums), vismaz līdz BER atklāšanai. FBS varēja pieņemt šo lēmumu ne tikai 2003. gadā (gadā, kad FBS nolēma īstenot ZIP stratēģiju), bet arī agrāk vai vēlāk. No pieejamiem dokumentiem izriet, ka FBS nekad nopietni nav apsvēris šo risinājumu, vismaz ne pēc līguma par kontroli un peļņas nodošanu noslēgšanas 1992. gadā. Turklāt VKU pētījumā netika analizētas šā risinājuma priekšrocības.

| (165) | Lai novērtētu, vai apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs, kurš ņem vērā rentabilitātes izredzes, uzskatītu šo risinājumu par izdevīgu salīdzinājumā ar 1. un 2. risinājumu, ir būtiski ņemt vērā BER projektu. Kā minēts 14. apsvērumā, Berlīnes vienīgās lidostas izbūves plānošana tika sākta 1992. gada janvārī, un 1993. gada 20. jūnijā tika paziņots, ka viena no iespējamām vietām, kuru var izvēlēties jaunās BER lidostas infrastruktūras ierīkošanai, ir teritorija Šēnefeldes dienvidos, blakus pašreizējai lidostai. Līdz ar to fakts, ka Berlīnes vienīgo lidostu varētu būvēt Šēnefeldē, jau 1992. un 1993. gadā bija vairāk nekā tikai nenoteikta iespēja. Pēc vienprātīgā lēmuma, ko 1996. gada 26. maijā parakstīja Vācijas valdība, Berlīnes federālā zeme un Brandenburgas federālā zeme, šī iespēja kļuva par pārliecību, kas pēc tam vairs nekad netika apšaubīta. |
| --- | --- |

(165)

Lai novērtētu, vai apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs, kurš ņem vērā rentabilitātes izredzes, uzskatītu šo risinājumu par izdevīgu salīdzinājumā ar 1. un 2. risinājumu, ir būtiski ņemt vērā BER projektu. Kā minēts 14. apsvērumā, Berlīnes vienīgās lidostas izbūves plānošana tika sākta 1992. gada janvārī, un 1993. gada 20. jūnijā tika paziņots, ka viena no iespējamām vietām, kuru var izvēlēties jaunās BER lidostas infrastruktūras ierīkošanai, ir teritorija Šēnefeldes dienvidos, blakus pašreizējai lidostai. Līdz ar to fakts, ka Berlīnes vienīgo lidostu varētu būvēt Šēnefeldē, jau 1992. un 1993. gadā bija vairāk nekā tikai nenoteikta iespēja. Pēc vienprātīgā lēmuma, ko 1996. gada 26. maijā parakstīja Vācijas valdība, Berlīnes federālā zeme un Brandenburgas federālā zeme, šī iespēja kļuva par pārliecību, kas pēc tam vairs nekad netika apšaubīta.

| (166) | Ņemot to vērā, Šēnefeldes slēgšana apdomīgam tirgus ekonomikas ieguldītājam radītu vairākas būtiskas neērtības. Vispirms jāatgādina, ka laikā, kad Tempelhofa pakāpeniski izbeidza savu darbību, Tēgele kopš 90. gadiem aizvien vairāk darbojās gandrīz ar visu savu jaudu; turklāt, kā redzams 1. tabulā, kopš tā laika Tēgelē būtiski palielinājās pārvadājumu apjoms (47). Nekādā gadījumā Tēgele nevarēja apkalpot visus pārvadājumus Berlīnes reģionā. Šēnefelde bija nepieciešama, lai Berlīnē nodrošinātu pietiekamu lidostu jaudu, un Šēnefeldes slēgšana izraisītu būtiskus ierobežojumus. Faktiski laikā no 1991. līdz 2003. gadam Šēnefeldē tika apkalpoti 13–20 % no visiem pasažieru gaisa pārvadājumiem Berlīnē. Šēnefelde galvenokārt bija vajadzīga augsta pieprasījuma stundās, proti, laikā, kad Berlīnei bija jāapkalpo liels skaits čārterlidojumu. Šēnefelde bija neaizvietojama arī kravu pārvadājumiem, jo atšķirībā no Tēgeles Šēnefeldei ir 24 stundu darbības licence un tādēļ tur ir iespējami arī nakts lidojumi. Turklāt Tēgeli un Tempelhofu nebija iespējams paplašināt tā, lai ilgtermiņā pārvarētu jaudas ierobežojumus (48). |
| --- | --- |

(166)

Ņemot to vērā, Šēnefeldes slēgšana apdomīgam tirgus ekonomikas ieguldītājam radītu vairākas būtiskas neērtības. Vispirms jāatgādina, ka laikā, kad Tempelhofa pakāpeniski izbeidza savu darbību, Tēgele kopš 90. gadiem aizvien vairāk darbojās gandrīz ar visu savu jaudu; turklāt, kā redzams 1. tabulā, kopš tā laika Tēgelē būtiski palielinājās pārvadājumu apjoms (47). Nekādā gadījumā Tēgele nevarēja apkalpot visus pārvadājumus Berlīnes reģionā. Šēnefelde bija nepieciešama, lai Berlīnē nodrošinātu pietiekamu lidostu jaudu, un Šēnefeldes slēgšana izraisītu būtiskus ierobežojumus. Faktiski laikā no 1991. līdz 2003. gadam Šēnefeldē tika apkalpoti 13–20 % no visiem pasažieru gaisa pārvadājumiem Berlīnē. Šēnefelde galvenokārt bija vajadzīga augsta pieprasījuma stundās, proti, laikā, kad Berlīnei bija jāapkalpo liels skaits čārterlidojumu. Šēnefelde bija neaizvietojama arī kravu pārvadājumiem, jo atšķirībā no Tēgeles Šēnefeldei ir 24 stundu darbības licence un tādēļ tur ir iespējami arī nakts lidojumi. Turklāt Tēgeli un Tempelhofu nebija iespējams paplašināt tā, lai ilgtermiņā pārvarētu jaudas ierobežojumus (48).

| (167) | Papildus jānorāda, ka Šēnefeldei bija pat ievērojama brīvā jauda un tai bija jāspēj apkalpot papildu pārvadājumus. Kā redzams 1. tabulā, Šēnefeldes klātbūtne laika gaitā ļāva būtiski palielināt Berlīnes gaisa pārvadājumu apjomu, jo īpaši pēc ZIP stratēģijas īstenošanas 2003. gadā. Faktiski laikā no 2003. līdz 2006. gadam pārvadājumu apjoms Berlīnē palielinājās no 13,3 miljoniem līdz 18,4 miljoniem pasažieru, turklāt vairāk nekā 80 % šā pieauguma attiecās uz Šēnefeldi. Tādēļ, slēdzot Šēnefeldi, Berlīne zaudētu ne tikai būtisku esošo pārvadājumu daļu, bet arī nozīmīgas izaugsmes iespējas. |
| --- | --- |

(167)

Papildus jānorāda, ka Šēnefeldei bija pat ievērojama brīvā jauda un tai bija jāspēj apkalpot papildu pārvadājumus. Kā redzams 1. tabulā, Šēnefeldes klātbūtne laika gaitā ļāva būtiski palielināt Berlīnes gaisa pārvadājumu apjomu, jo īpaši pēc ZIP stratēģijas īstenošanas 2003. gadā. Faktiski laikā no 2003. līdz 2006. gadam pārvadājumu apjoms Berlīnē palielinājās no 13,3 miljoniem līdz 18,4 miljoniem pasažieru, turklāt vairāk nekā 80 % šā pieauguma attiecās uz Šēnefeldi. Tādēļ, slēdzot Šēnefeldi, Berlīne zaudētu ne tikai būtisku esošo pārvadājumu daļu, bet arī nozīmīgas izaugsmes iespējas.

| (168) | Perspektīva, ka lidostas slēgšana izraisītu jaudas ierobežojumus reģionā, kurā atrodas lidosta, un varētu mazināt iespējas palielināt gaisa pārvadājumu apjomu šajā reģionā, apdomīgam tirgus ekonomikas ieguldītājam, kurš drīzāk ņem vērā rentabilitātes izredzes, nevis valsts politikas mērķus, pati par sevi neliktu atteikties no nodoma slēgt lidostu. Tomēr šajā gadījumā Šēnefeldes slēgšana un no tās izrietošā ietekme uz Berlīnes reģiona lidostu infrastruktūras kopējo jaudu un līdz ar to uz visiem gaisa pārvadājumiem šajā reģionā lielā mērā ietekmētu pārvadājumus BER lidostā, kad tā sāktu darbību kā turpmāk vienīgā Berlīnes reģiona lidosta. Ja Šēnefelde tiktu slēgta, BER sāktu darbību daudz sliktākos komerciālajos apstākļos, proti, ar ievērojami zemāku pārvadājumu apjomu, nekā tad, ja Šēnefelde turpinātu darboties. Ja FBS vietā būtu apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs, šis apstāklis atturētu viņu no lēmuma slēgt Šēnefeldi, jo šī slēgšana ietekmētu uzņēmuma rentabilitāti. |
| --- | --- |

(168)

Perspektīva, ka lidostas slēgšana izraisītu jaudas ierobežojumus reģionā, kurā atrodas lidosta, un varētu mazināt iespējas palielināt gaisa pārvadājumu apjomu šajā reģionā, apdomīgam tirgus ekonomikas ieguldītājam, kurš drīzāk ņem vērā rentabilitātes izredzes, nevis valsts politikas mērķus, pati par sevi neliktu atteikties no nodoma slēgt lidostu. Tomēr šajā gadījumā Šēnefeldes slēgšana un no tās izrietošā ietekme uz Berlīnes reģiona lidostu infrastruktūras kopējo jaudu un līdz ar to uz visiem gaisa pārvadājumiem šajā reģionā lielā mērā ietekmētu pārvadājumus BER lidostā, kad tā sāktu darbību kā turpmāk vienīgā Berlīnes reģiona lidosta. Ja Šēnefelde tiktu slēgta, BER sāktu darbību daudz sliktākos komerciālajos apstākļos, proti, ar ievērojami zemāku pārvadājumu apjomu, nekā tad, ja Šēnefelde turpinātu darboties. Ja FBS vietā būtu apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs, šis apstāklis atturētu viņu no lēmuma slēgt Šēnefeldi, jo šī slēgšana ietekmētu uzņēmuma rentabilitāti.

| (169) | Ja Šēnefelde tiktu slēgta pirms BER atklāšanas, FBS būtu jāizveido BER visi sākotnējie pārvadājumi. Šim nolūkam FBS būtu jāpārliecina Tēgelē strādājošās aviosabiedrības pārcelt savu darbību uz jauno lidostu (nevis tikai pārtraukt darbību). Turklāt FBS būtu jāpārliecina uz Berlīni vēl nelidojošās aviosabiedrības sākt lidojumus Berlīnē. Šādā situācijā būtu daudz grūtāk nekā tad, ja Šēnefelde turpinātu darboties līdz BER atklāšanai. Pēdējā scenārijā ievērojamu jaunās lidostas sākotnējo pārvadājumu daļu “dabiski” veidotu Šēnefeldē jau strādājošās aviosabiedrības, kā arī aviosabiedrības, kuras varētu piesaistīt, no 2003. gada īstenojot ZIP stratēģiju. |
| --- | --- |

(169)

Ja Šēnefelde tiktu slēgta pirms BER atklāšanas, FBS būtu jāizveido BER visi sākotnējie pārvadājumi. Šim nolūkam FBS būtu jāpārliecina Tēgelē strādājošās aviosabiedrības pārcelt savu darbību uz jauno lidostu (nevis tikai pārtraukt darbību). Turklāt FBS būtu jāpārliecina uz Berlīni vēl nelidojošās aviosabiedrības sākt lidojumus Berlīnē. Šādā situācijā būtu daudz grūtāk nekā tad, ja Šēnefelde turpinātu darboties līdz BER atklāšanai. Pēdējā scenārijā ievērojamu jaunās lidostas sākotnējo pārvadājumu daļu “dabiski” veidotu Šēnefeldē jau strādājošās aviosabiedrības, kā arī aviosabiedrības, kuras varētu piesaistīt, no 2003. gada īstenojot ZIP stratēģiju.

| (170) | Šēnefeldes slēgšanai būtu arī plaša administratīvā ietekme uz BER projektu. Šēnefeldes slēgšana nozīmētu tās darbības licences anulēšanu. Līdz ar to būtu nepieciešama pilnīgi jauna plānošanas procedūra un pilnīgi jauna jaunās lidostas darbības licence. Turpretim, turpinot darbību Šēnefeldē līdz BER atklāšanai, būtu nepieciešams tikai papildināt Šēnefeldes darbības licenci. Tā būtu daudz vienkāršāka administratīvā procedūra ar ievērojami zemākiem izdevumiem, mazāku laika patēriņu un daudz mazāku nedrošību par procedūras iznākumu. Pilnīgi jaunas plānošanas procedūras un jaunas darbības licences gadījumā lielu nedrošību jo īpaši radītu projekta ietekmes uz vidi novērtējuma neparedzamais rezultāts. Turklāt pastāv vienprātīgs uzskats, ka attiecībā uz sabiedrības piekrišanu pilnīgi jauns lidostas projekts ir daudz jutīgāks jautājums nekā tikai jau izmantotas lidostas infrastruktūras paplašināšana. |
| --- | --- |

(170)

Šēnefeldes slēgšanai būtu arī plaša administratīvā ietekme uz BER projektu. Šēnefeldes slēgšana nozīmētu tās darbības licences anulēšanu. Līdz ar to būtu nepieciešama pilnīgi jauna plānošanas procedūra un pilnīgi jauna jaunās lidostas darbības licence. Turpretim, turpinot darbību Šēnefeldē līdz BER atklāšanai, būtu nepieciešams tikai papildināt Šēnefeldes darbības licenci. Tā būtu daudz vienkāršāka administratīvā procedūra ar ievērojami zemākiem izdevumiem, mazāku laika patēriņu un daudz mazāku nedrošību par procedūras iznākumu. Pilnīgi jaunas plānošanas procedūras un jaunas darbības licences gadījumā lielu nedrošību jo īpaši radītu projekta ietekmes uz vidi novērtējuma neparedzamais rezultāts. Turklāt pastāv vienprātīgs uzskats, ka attiecībā uz sabiedrības piekrišanu pilnīgi jauns lidostas projekts ir daudz jutīgāks jautājums nekā tikai jau izmantotas lidostas infrastruktūras paplašināšana.

| (171) | Darbības izbeigšana Šēnefeldē radītu arī izmaksas saistībā ar darbinieku atlaišanu, un vēlāk, atklājot BER, rastos izdevumi par jaunu darbinieku piesaistīšanu, pieņemšanu darbā un apmācību. Tas izraisītu papildu izmaksas un darbības grūtības salīdzinājumā ar scenāriju, kad personāls būtu tieši pieejams Šēnefeldē, lai pēc jaunās lidostas atklāšanas to varētu tur izmantot. |
| --- | --- |

(171)

Darbības izbeigšana Šēnefeldē radītu arī izmaksas saistībā ar darbinieku atlaišanu, un vēlāk, atklājot BER, rastos izdevumi par jaunu darbinieku piesaistīšanu, pieņemšanu darbā un apmācību. Tas izraisītu papildu izmaksas un darbības grūtības salīdzinājumā ar scenāriju, kad personāls būtu tieši pieejams Šēnefeldē, lai pēc jaunās lidostas atklāšanas to varētu tur izmantot.

| (172) | Iepriekš minētos aspektus ir grūti novērtēt galvenokārt tāpēc, ka tie attiecas uz nākotnes lidostas īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa ekonomisko situāciju. Tomēr nav apstrīdams, ka šie aspekti būtiski ietekmē gan BER atklāšanas un darbības ekonomiskos nosacījumus, gan iespējas īstenot projektu, kuram attiecībā uz FBS ir liela stratēģiska nozīme. Tādēļ šie negatīvie apstākļi, pat uz kvalitātes rādītāju pamata, ir uzskatāmi par pietiekami nopietniem un līdz ar to pārspēj iespējamās priekšrocības, ko radītu pastāvīgo izmaksu ietaupījums, slēdzot Šēnefeldi. It īpaši tad, ja varētu gaidīt, ka stratēģijai, kuras mērķis ir izvērst ZIP lidojumus Šēnefeldē, būtu pozitīvi finanšu rezultāti. |
| --- | --- |

(172)

Iepriekš minētos aspektus ir grūti novērtēt galvenokārt tāpēc, ka tie attiecas uz nākotnes lidostas īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa ekonomisko situāciju. Tomēr nav apstrīdams, ka šie aspekti būtiski ietekmē gan BER atklāšanas un darbības ekonomiskos nosacījumus, gan iespējas īstenot projektu, kuram attiecībā uz FBS ir liela stratēģiska nozīme. Tādēļ šie negatīvie apstākļi, pat uz kvalitātes rādītāju pamata, ir uzskatāmi par pietiekami nopietniem un līdz ar to pārspēj iespējamās priekšrocības, ko radītu pastāvīgo izmaksu ietaupījums, slēdzot Šēnefeldi. It īpaši tad, ja varētu gaidīt, ka stratēģijai, kuras mērķis ir izvērst ZIP lidojumus Šēnefeldē, būtu pozitīvi finanšu rezultāti.

7.2.3.   Iepriekšējās analīzes secinājumi

| (173) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, tiek secināts, ka no apdomīga tirgus ekonomikas ieguldītāja viedokļa nebūtu lietderīgi slēgt Šēnefeldi laikā no 1992. gada līdz BER atklāšanai. Turklāt apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs, kurš ņem vērā rentabilitātes izredzes, no trim 2003. gadā pieejamiem stratēģiskajiem risinājumiem izvēlētos 1. risinājumu, proti, ZIP stratēģiju, nevis 2. vai 3. risinājumu. Kā šīs stratēģijas daļu tas piedāvātu ZIP pievilcīgas lidostas maksas (un/vai finansiālus stimulus ar lidostas maksām saistīto izmaksu mazināšanai), lai tos pārliecinātu sākt darbību Šēnefeldē. |
| --- | --- |

(173)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, tiek secināts, ka no apdomīga tirgus ekonomikas ieguldītāja viedokļa nebūtu lietderīgi slēgt Šēnefeldi laikā no 1992. gada līdz BER atklāšanai. Turklāt apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs, kurš ņem vērā rentabilitātes izredzes, no trim 2003. gadā pieejamiem stratēģiskajiem risinājumiem izvēlētos 1. risinājumu, proti, ZIP stratēģiju, nevis 2. vai 3. risinājumu. Kā šīs stratēģijas daļu tas piedāvātu ZIP pievilcīgas lidostas maksas (un/vai finansiālus stimulus ar lidostas maksām saistīto izmaksu mazināšanai), lai tos pārliecinātu sākt darbību Šēnefeldē.

7.3.   Līguma par kontroli un peļņas nodošanu (1. pasākuma) novērtējums

| (174) | Lēmumā sākt procedūru Komisija jautāja, vai, ņemot vērā Šēnefeldes ilgstošos zaudējumus, FBS rīkojās kā tirgus ekonomikas ieguldītājs, FBS grupas līmenī kompensējot Šēnefeldē radušos zaudējumus ar Tēgeles un Tempelhofas darbības rezultātā gūto peļņu (49). |
| --- | --- |

(174)

Lēmumā sākt procedūru Komisija jautāja, vai, ņemot vērā Šēnefeldes ilgstošos zaudējumus, FBS rīkojās kā tirgus ekonomikas ieguldītājs, FBS grupas līmenī kompensējot Šēnefeldē radušos zaudējumus ar Tēgeles un Tempelhofas darbības rezultātā gūto peļņu (49).

| (175) | Līgums par kontroli un peļņas nodošanu tika parakstīts 1992. gada 6. augustā, proti, daudz agrāk nekā tika pasludināts 2000. gada 12. decembra spriedums lietā Aéroports de Paris
   (50). Tāpēc Vācija pamatoti varēja uzskatīt, ka lidostas infrastruktūras finansēšana nebija valsts atbalsts; attiecīgi par šiem pasākumiem nebija jāpaziņo Komisijai. No tā izriet, ka, pamatojoties uz valsts atbalsta noteikumiem, tagad Komisija nevar apšaubīt to finansēšanas pasākumu likumīgumu, kuri veikti pirms sprieduma lietā Aéroports de Paris
   (51), proti, pirms 2000. gada 12. decembra (52). Tāpēc līgums par kontroli un peļņas nodošanu, iespējams, varētu būt valsts atbalsts tikai, sākot no minētā datuma. Līdz ar to Komisijas izmeklēšana par šo pasākumu ietver tikai laiku no 2000. gada 12. decembra līdz oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanai. |
| --- | --- |

(175)

Līgums par kontroli un peļņas nodošanu tika parakstīts 1992. gada 6. augustā, proti, daudz agrāk nekā tika pasludināts 2000. gada 12. decembra spriedums lietā Aéroports de Paris
   (50). Tāpēc Vācija pamatoti varēja uzskatīt, ka lidostas infrastruktūras finansēšana nebija valsts atbalsts; attiecīgi par šiem pasākumiem nebija jāpaziņo Komisijai. No tā izriet, ka, pamatojoties uz valsts atbalsta noteikumiem, tagad Komisija nevar apšaubīt to finansēšanas pasākumu likumīgumu, kuri veikti pirms sprieduma lietā Aéroports de Paris
   (51), proti, pirms 2000. gada 12. decembra (52). Tāpēc līgums par kontroli un peļņas nodošanu, iespējams, varētu būt valsts atbalsts tikai, sākot no minētā datuma. Līdz ar to Komisijas izmeklēšana par šo pasākumu ietver tikai laiku no 2000. gada 12. decembra līdz oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanai.

| (176) | Kā paskaidroja Vācija, līgumu par kontroli un peļņas nodošanu noslēgšana uzņēmumu grupā ir ierasta darījumu prakse, jo īpaši ņemot vērā ar uzņēmumu ienākuma nodokli saistītus apsvērumus. Turklāt dažādos grupas uzņēmumos radušos zaudējumu un peļņas “kompensēšana” arī ir parasta parādība. To var īstenot līguma par peļņas nodošanu veidā vai vienkārši kā meitasuzņēmumu dividenžu maksājumus saviem mātesuzņēmumiem. No šāda viedokļa pašu faktu, ka FBS grupa 1992. gadā noslēdza līgumu par kontroli un peļņas nodošanu un līdz šim tas ir bijis spēkā, nevar uzskatīt par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(176)

Kā paskaidroja Vācija, līgumu par kontroli un peļņas nodošanu noslēgšana uzņēmumu grupā ir ierasta darījumu prakse, jo īpaši ņemot vērā ar uzņēmumu ienākuma nodokli saistītus apsvērumus. Turklāt dažādos grupas uzņēmumos radušos zaudējumu un peļņas “kompensēšana” arī ir parasta parādība. To var īstenot līguma par peļņas nodošanu veidā vai vienkārši kā meitasuzņēmumu dividenžu maksājumus saviem mātesuzņēmumiem. No šāda viedokļa pašu faktu, ka FBS grupa 1992. gadā noslēdza līgumu par kontroli un peļņas nodošanu un līdz šim tas ir bijis spēkā, nevar uzskatīt par valsts atbalstu.

| (177) | Par tirgus ekonomikas ieguldītāja principu Komisija jau ir paskaidrojusi: “[..] komerciāla ieguldījuma lēmumi paredz plašu rīcības brīvību. Tomēr principi [tirgus ekonomikas ieguldītāja princips] jāpiemēro tad, ja neapšaubāmi nav cita ticama izskaidrojuma valsts līdzekļu piešķiršanai kā vien tā atzīšana par valsts atbalstu. Tos piemēro arī tad, ja valsts kontrolakciju sabiedrībā tās nerentablos uzņēmumus subsidē rentablie uzņēmumi. Privātos uzņēmumos tas notiek, ja attiecīgais uzņēmums īsteno stratēģisku plānu ar ilgtermiņa peļņas izredzēm vai ja šķērssubsidēšana kopumā sniedz priekšrocības visai uzņēmumu grupai. Līdzīgus stratēģiskos mērķus Komisija ņem vērā gadījumos, kad šķērssubsidēšana notiek valsts kontrolakciju sabiedrībās” (53). |
| --- | --- |

(177)

Par tirgus ekonomikas ieguldītāja principu Komisija jau ir paskaidrojusi: “[..] komerciāla ieguldījuma lēmumi paredz plašu rīcības brīvību. Tomēr principi [tirgus ekonomikas ieguldītāja princips] jāpiemēro tad, ja neapšaubāmi nav cita ticama izskaidrojuma valsts līdzekļu piešķiršanai kā vien tā atzīšana par valsts atbalstu. Tos piemēro arī tad, ja valsts kontrolakciju sabiedrībā tās nerentablos uzņēmumus subsidē rentablie uzņēmumi. Privātos uzņēmumos tas notiek, ja attiecīgais uzņēmums īsteno stratēģisku plānu ar ilgtermiņa peļņas izredzēm vai ja šķērssubsidēšana kopumā sniedz priekšrocības visai uzņēmumu grupai. Līdzīgus stratēģiskos mērķus Komisija ņem vērā gadījumos, kad šķērssubsidēšana notiek valsts kontrolakciju sabiedrībās” (53).

| (178) | Līdz ar to šajā gadījumā šķērssubsidēšanu nevar uzskatīt par priekšrocību sniegšanu Šēnefeldei, ja tā ir daļa no stratēģiska plāna ar ilgtermiņa peļņas izredzēm vai ja tā kopumā sniedz priekšrocības FBS grupai. |
| --- | --- |

(178)

Līdz ar to šajā gadījumā šķērssubsidēšanu nevar uzskatīt par priekšrocību sniegšanu Šēnefeldei, ja tā ir daļa no stratēģiska plāna ar ilgtermiņa peļņas izredzēm vai ja tā kopumā sniedz priekšrocības FBS grupai.

| (179) | Ņemot vērā visus 7.2.2. punktā minētos iemeslus, vismaz no 1992. gada un līdz ar to ilgi pirms sprieduma lietā Aéroports de Paris
   (54) bija skaidrs, ka ir lietderīgi turpināt darbību Šēnefeldē, nevis slēgt lidostu, pat ja daudzus turpmākos gadus tā radīs zaudējumus. Šēnefeldes slēgšana BER lidostai (kurai kā turpmāk vienīgajai Berlīnes lidostai vismaz ilgtermiņā jāgūst peļņa) pat radītu nopietnu ekonomisko kaitējumu, un tiktu apšaubītas arī šā būtiskā stratēģiskā projekta īstenošanas iespējas. Lēmums būvēt Berlīnes vienīgo lidostu pamatojās ne tikai uz apsvērumiem par zemes izmantošanu un vidi, bet tika ņemts vērā arī gaidāmais pārvadājumu un ieņēmumu pieaugums. Kā norādīts Komisijas lēmumā par atbalsta BER lidostai apstiprināšanu, panākumi bija atkarīgi no gaidāmā pasažieru pieauguma Berlīnē (55) vienīgajā lidostā (56). Lai Šēnefelde turpinātu darbību un, iespējams, kļūtu par rentablu lidostu (vispirms mudinot aviosabiedrības pārcelt savu darbību uz Šēnefeldi un pēc tam īstenojot ZIP stratēģiju), bija jānodrošina lidostas rentabilitāte, daļu no Tēgelē un Tempelhofā gūtās peļņas izmantojot Šēnefeldes finansēšanai. Līdz ar to šajā gadījumā šķērssubsidēšana ir daļa no “stratēģiska plān[a] ar ilgtermiņa peļņas izredzēm” un jebkurā gadījumā visai FBS grupai sniedz ilgtermiņa priekšrocības salīdzinājumā ar hipotētisku situāciju, kad Šēnefelde tiktu slēgta. FBS varēja gaidīt, ka šīs ilgtermiņa priekšrocības – jaunas, Berlīnes aglomerācijas vienīgās lidostas veiksmīga atklāšana un rentabla darbība (kā arī gaidāmā peļņa no Šēnefeldes darbības, vairākus gadus praksē īstenojot ZIP stratēģiju) – pārsniegs zaudējumus, kuri Šēnefeldei radīsies pirms BER lidostas atklāšanas. |
| --- | --- |

(179)

Ņemot vērā visus 7.2.2. punktā minētos iemeslus, vismaz no 1992. gada un līdz ar to ilgi pirms sprieduma lietā Aéroports de Paris
   (54) bija skaidrs, ka ir lietderīgi turpināt darbību Šēnefeldē, nevis slēgt lidostu, pat ja daudzus turpmākos gadus tā radīs zaudējumus. Šēnefeldes slēgšana BER lidostai (kurai kā turpmāk vienīgajai Berlīnes lidostai vismaz ilgtermiņā jāgūst peļņa) pat radītu nopietnu ekonomisko kaitējumu, un tiktu apšaubītas arī šā būtiskā stratēģiskā projekta īstenošanas iespējas. Lēmums būvēt Berlīnes vienīgo lidostu pamatojās ne tikai uz apsvērumiem par zemes izmantošanu un vidi, bet tika ņemts vērā arī gaidāmais pārvadājumu un ieņēmumu pieaugums. Kā norādīts Komisijas lēmumā par atbalsta BER lidostai apstiprināšanu, panākumi bija atkarīgi no gaidāmā pasažieru pieauguma Berlīnē (55) vienīgajā lidostā (56). Lai Šēnefelde turpinātu darbību un, iespējams, kļūtu par rentablu lidostu (vispirms mudinot aviosabiedrības pārcelt savu darbību uz Šēnefeldi un pēc tam īstenojot ZIP stratēģiju), bija jānodrošina lidostas rentabilitāte, daļu no Tēgelē un Tempelhofā gūtās peļņas izmantojot Šēnefeldes finansēšanai. Līdz ar to šajā gadījumā šķērssubsidēšana ir daļa no “stratēģiska plān[a] ar ilgtermiņa peļņas izredzēm” un jebkurā gadījumā visai FBS grupai sniedz ilgtermiņa priekšrocības salīdzinājumā ar hipotētisku situāciju, kad Šēnefelde tiktu slēgta. FBS varēja gaidīt, ka šīs ilgtermiņa priekšrocības – jaunas, Berlīnes aglomerācijas vienīgās lidostas veiksmīga atklāšana un rentabla darbība (kā arī gaidāmā peļņa no Šēnefeldes darbības, vairākus gadus praksē īstenojot ZIP stratēģiju) – pārsniegs zaudējumus, kuri Šēnefeldei radīsies pirms BER lidostas atklāšanas.

| (180) | Līdz ar to FBS grupa, noslēdzot un saglabājot spēkā līgumu par kontroli un peļņas nodošanu, kā arī turpinot darbību Šēnefeldē, neradīja Šēnefeldes lidostai nekādas ekonomiskas priekšrocības (57). Tas nozīmē, ka līguma par kontroli un peļņas nodošanu noslēgšana un īstenošana no 2000. gada 12. decembra nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(180)

Līdz ar to FBS grupa, noslēdzot un saglabājot spēkā līgumu par kontroli un peļņas nodošanu, kā arī turpinot darbību Šēnefeldē, neradīja Šēnefeldes lidostai nekādas ekonomiskas priekšrocības (57). Tas nozīmē, ka līguma par kontroli un peļņas nodošanu noslēgšana un īstenošana no 2000. gada 12. decembra nav valsts atbalsts.

7.4.   
  FBS un dažādu aviosabiedrību noslēgtie līgumi: ievada piezīmes

| (181) | Pirms FBS un dažādu aviosabiedrību noslēgto līgumu novērtēšanas ir lietderīgi sniegt dažas ievada piezīmes, jo īpaši ņemot vērā Pirmās instances tiesas spriedumu Šarleruā lietā (turpmāk “Šarleruā spriedums”) (58), kas tika pasludināts pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanas šajā lietā. |
| --- | --- |

(181)

Pirms FBS un dažādu aviosabiedrību noslēgto līgumu novērtēšanas ir lietderīgi sniegt dažas ievada piezīmes, jo īpaši ņemot vērā Pirmās instances tiesas spriedumu Šarleruā lietā (turpmāk “Šarleruā spriedums”) (58), kas tika pasludināts pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanas šajā lietā.

7.4.1.   Tirgus ekonomikas ieguldītāja principa piemērošana FBS un dažādu aviosabiedrību noslēgtajiem līgumiem

| (182) | Dažas ieinteresētās personas būtībā apgalvoja, ka izvērtējamie līgumi attiecīgajām aviosabiedrībām sniedz ekonomiskas priekšrocības, jo šajos līgumos piedāvātie noteikumi atšķīrās no Šēnefeldē vispārēji piemērojamā lidostas maksu regulējuma, proti, ne visām aviosabiedrībām bez izņēmuma tika piedāvāti vienādi noteikumi. |
| --- | --- |

(182)

Dažas ieinteresētās personas būtībā apgalvoja, ka izvērtējamie līgumi attiecīgajām aviosabiedrībām sniedz ekonomiskas priekšrocības, jo šajos līgumos piedāvātie noteikumi atšķīrās no Šēnefeldē vispārēji piemērojamā lidostas maksu regulējuma, proti, ne visām aviosabiedrībām bez izņēmuma tika piedāvāti vienādi noteikumi.

| (183) | Saistībā ar šiem apgalvojumiem rodas šāds būtisks jautājums: ja valsts uzņēmuma apsaimniekotai lidostai piemēro publisku maksu sistēmu un lidostas operators piedāvā šo maksu atlaides vai šīm atlaidēm līdzvērtīgus finansiālus stimulus (59), vai šīs atlaides un stimuli (60) paši par sevi un visos apstākļos sniedz ekonomiskas priekšrocības attiecīgajām aviosabiedrībām? |
| --- | --- |

(183)

Saistībā ar šiem apgalvojumiem rodas šāds būtisks jautājums: ja valsts uzņēmuma apsaimniekotai lidostai piemēro publisku maksu sistēmu un lidostas operators piedāvā šo maksu atlaides vai šīm atlaidēm līdzvērtīgus finansiālus stimulus (59), vai šīs atlaides un stimuli (60) paši par sevi un visos apstākļos sniedz ekonomiskas priekšrocības attiecīgajām aviosabiedrībām?

| (184) | Uz šo jautājumu jāatbild noliedzoši. Šarleruā spriedumā, kurā jo īpaši runa bija par to, ka Valonijas reģions piedāvāja atlaidi aviosabiedrībai lidostā, kurā reģionam bija tiesības noteikt lidostas maksas, Pirmās instances tiesa norādīja: “Tikai tas vien, ka šajā gadījumā Valonijas reģionam ir reglamentējošas pilnvaras lidostu maksas noteikšanas jomā, neizslēdz, ka minēto maksājumu atlaides sistēmas vērtējums būtu jāveic privātā ieguldītāja tirgus ekonomikā principa kontekstā, jo šādu sistēmu var ieviest arī privāts komersants” (61). No tā izriet, ka lidostas maksu atlaides (vai finansiāli stimuli, kuri samazina aviosabiedrību naudas maksājumus lidostas operatoram) automātiski nav ekonomiskas priekšrocības. Lai varētu novērtēt, vai tas tā ir, jāpārbauda, vai apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs, kurš ņem vērā rentabilitātes izredzes, attiecīgajai aviosabiedrībai piešķirtu līdzīgas atlaides un stimulus (62). |
| --- | --- |

(184)

Uz šo jautājumu jāatbild noliedzoši. Šarleruā spriedumā, kurā jo īpaši runa bija par to, ka Valonijas reģions piedāvāja atlaidi aviosabiedrībai lidostā, kurā reģionam bija tiesības noteikt lidostas maksas, Pirmās instances tiesa norādīja: “Tikai tas vien, ka šajā gadījumā Valonijas reģionam ir reglamentējošas pilnvaras lidostu maksas noteikšanas jomā, neizslēdz, ka minēto maksājumu atlaides sistēmas vērtējums būtu jāveic privātā ieguldītāja tirgus ekonomikā principa kontekstā, jo šādu sistēmu var ieviest arī privāts komersants” (61). No tā izriet, ka lidostas maksu atlaides (vai finansiāli stimuli, kuri samazina aviosabiedrību naudas maksājumus lidostas operatoram) automātiski nav ekonomiskas priekšrocības. Lai varētu novērtēt, vai tas tā ir, jāpārbauda, vai apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs, kurš ņem vērā rentabilitātes izredzes, attiecīgajai aviosabiedrībai piešķirtu līdzīgas atlaides un stimulus (62).

| (185) | Apdomīgam tirgus ekonomikas ieguldītājam, kurš apsaimnieko lidostu, var būt daudz iemeslu nepiedāvāt visām aviosabiedrībām vienādus noteikumus. Jo īpaši var būt lietderīgi piešķirt konkrētus finansiālus stimulus (arī kā mārketinga dotācijas) un īpašas publicētu lidostas maksu atlaides aviosabiedrībām, kuras lidostai nodrošina lielu pasažieru plūsmu. Šādus labvēlīgus noteikumus var objektīvi pamatot ar paredzamo papildu pārvadājumu apjomu un no tiem izrietošajiem ieņēmumiem no darbības, kas nav saistīta ar aviāciju (63). Cits pamatojums ir, ka peļņas norma uz pasažieri, kas izriet no aviosabiedrības maksātajām lidostas maksām, pilnībā ņemot vērā attiecīgo pasažieru plūsmu, var būt ievērojama, pat ja šo peļņas normu samazina atlaides un finansiālie stimuli. |
| --- | --- |

(185)

Apdomīgam tirgus ekonomikas ieguldītājam, kurš apsaimnieko lidostu, var būt daudz iemeslu nepiedāvāt visām aviosabiedrībām vienādus noteikumus. Jo īpaši var būt lietderīgi piešķirt konkrētus finansiālus stimulus (arī kā mārketinga dotācijas) un īpašas publicētu lidostas maksu atlaides aviosabiedrībām, kuras lidostai nodrošina lielu pasažieru plūsmu. Šādus labvēlīgus noteikumus var objektīvi pamatot ar paredzamo papildu pārvadājumu apjomu un no tiem izrietošajiem ieņēmumiem no darbības, kas nav saistīta ar aviāciju (63). Cits pamatojums ir, ka peļņas norma uz pasažieri, kas izriet no aviosabiedrības maksātajām lidostas maksām, pilnībā ņemot vērā attiecīgo pasažieru plūsmu, var būt ievērojama, pat ja šo peļņas normu samazina atlaides un finansiālie stimuli.

| (186) | Tirgus ekonomikas ieguldītājs, kurš apsaimnieko lidostu, nosakot aviosabiedrībām piedāvātos noteikumus, var ņemt vērā daudzus faktorus. Te ietilpst ne tikai paredzamais papildu pārvadājumu apjoms, bet arī laiks, kad tika pārrunāts līgums ar aviosabiedrību (kā arī situācija, kādā lidosta šajā laikā atrodas, jo īpaši izmantotās jaudas ziņā), maršruti, kurus aviosabiedrība plāno apkalpot (64), aviosabiedrības darbības prasības lidostā, lidostā nepieciešamo pakalpojumu veids un īpatnības, aviosabiedrību izdarītais spiediens pārrunu laikā (65) utt. |
| --- | --- |

(186)

Tirgus ekonomikas ieguldītājs, kurš apsaimnieko lidostu, nosakot aviosabiedrībām piedāvātos noteikumus, var ņemt vērā daudzus faktorus. Te ietilpst ne tikai paredzamais papildu pārvadājumu apjoms, bet arī laiks, kad tika pārrunāts līgums ar aviosabiedrību (kā arī situācija, kādā lidosta šajā laikā atrodas, jo īpaši izmantotās jaudas ziņā), maršruti, kurus aviosabiedrība plāno apkalpot (64), aviosabiedrības darbības prasības lidostā, lidostā nepieciešamo pakalpojumu veids un īpatnības, aviosabiedrību izdarītais spiediens pārrunu laikā (65) utt.

| (187) | Tāpēc apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs, kurš apsaimnieko lidostu, var pamatoti piedāvāt dažādām aviosabiedrībām atšķirīgus noteikumus par lidostas maksām un finansiāliem stimuliem, paredzot tos divpusējos līgumos vai tiesību aktos par maksu atlaižu un stimulu sistēmu (66) noteikšanu. Lai novērtētu, vai šādas atlaides un finansiālie stimuli sniedz ekonomiskas priekšrocības, jākonstatē, vai lidostas operators, pieņemot lēmumu par atlaižu un stimulu piedāvāšanu, saprātīgi varēja uzskatīt, ka šis lēmums ir ienesīgs vai, citiem vārdiem sakot, ka salīdzinājumā ar hipotētisku situāciju tas radīs lielāku peļņu (vai mazākus zaudējumus). |
| --- | --- |

(187)

Tāpēc apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs, kurš apsaimnieko lidostu, var pamatoti piedāvāt dažādām aviosabiedrībām atšķirīgus noteikumus par lidostas maksām un finansiāliem stimuliem, paredzot tos divpusējos līgumos vai tiesību aktos par maksu atlaižu un stimulu sistēmu (66) noteikšanu. Lai novērtētu, vai šādas atlaides un finansiālie stimuli sniedz ekonomiskas priekšrocības, jākonstatē, vai lidostas operators, pieņemot lēmumu par atlaižu un stimulu piedāvāšanu, saprātīgi varēja uzskatīt, ka šis lēmums ir ienesīgs vai, citiem vārdiem sakot, ka salīdzinājumā ar hipotētisku situāciju tas radīs lielāku peļņu (vai mazākus zaudējumus).

| (188) | Turklāt tirgus ekonomikas ieguldītājam – pretēji dažu ieinteresēto personu apgalvojumiem – attiecībā uz noteikumiem, kurus lidostas operators piedāvā aviosabiedrībām divpusējos līgumos (piemēram, par īpašām dotācijām par jaunu maršrutu atklāšanu) un kuri neizriet no publicētajā cenrādī ietvertajām vispārējām atlaižu vai stimulu sistēmām, nav iemesla nodrošināt, lai šie noteikumi pamatotos uz vispārīgiem un pārredzamiem kritērijiem, kuri ir piemērojami visām aviosabiedrībām. Pārrunās par divpusēju līgumu ar aviosabiedrību no apdomīga tirgus ekonomikas ieguldītāja tiek gaidīts, ka viņš neņems vērā vairākus iepriekš noteiktus pārredzamus kritērijus, kuri ierobežo viņa rīcības brīvību, bet ka viņš drīzāk apsvērs visus būtiskos aviosabiedrības piedāvāto pakalpojumu aspektus. Tādēļ saistībā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principa piemērošanu šajā lietā nav nozīmes dažu ieinteresēto personu piezīmēm par FBS piedāvāto atlaižu un finansiālo stimulu nepietiekamo pārredzamību. |
| --- | --- |

(188)

Turklāt tirgus ekonomikas ieguldītājam – pretēji dažu ieinteresēto personu apgalvojumiem – attiecībā uz noteikumiem, kurus lidostas operators piedāvā aviosabiedrībām divpusējos līgumos (piemēram, par īpašām dotācijām par jaunu maršrutu atklāšanu) un kuri neizriet no publicētajā cenrādī ietvertajām vispārējām atlaižu vai stimulu sistēmām, nav iemesla nodrošināt, lai šie noteikumi pamatotos uz vispārīgiem un pārredzamiem kritērijiem, kuri ir piemērojami visām aviosabiedrībām. Pārrunās par divpusēju līgumu ar aviosabiedrību no apdomīga tirgus ekonomikas ieguldītāja tiek gaidīts, ka viņš neņems vērā vairākus iepriekš noteiktus pārredzamus kritērijus, kuri ierobežo viņa rīcības brīvību, bet ka viņš drīzāk apsvērs visus būtiskos aviosabiedrības piedāvāto pakalpojumu aspektus. Tādēļ saistībā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principa piemērošanu šajā lietā nav nozīmes dažu ieinteresēto personu piezīmēm par FBS piedāvāto atlaižu un finansiālo stimulu nepietiekamo pārredzamību.

7.4.2.   2004. gada cenrāža un starp FBS un dažādām aviosabiedrībām noslēgto divpusējo līgumu likumīgums saskaņā ar valsts tiesību aktiem

| (189) | Jautājumam, vai 2004. gada cenrādis ir vai nav stājies spēkā saskaņā ar valsts tiesību aktiem, saistībā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principa piemērošanu nav nozīmes, pat ja tas ir būtisks saskaņā ar Vācijas tiesībām. Nav jāņem vērā fakts, ka vispārēji piemērojamu lidostas maksu atlaide vai līdzvērtīgs finansiālais stimuls ir piešķirts divpusējā līgumā, nevis publicētā cenrādī ietvertā vispārējā sistēmā. Fakts ir tāds, ka apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs var izlemt piešķirt atlaides vai stimulus, izmantojot kādu no abiem mehānismiem, un ka šāda lēmuma rentabilitāte nav atkarīga no izvēlētā mehānisma. Līdz ar to nav nozīmes jautājumam, vai noteikumi, ko FBS piedāvāja konkrētām aviosabiedrībām, izriet tikai no piemērojama cenrāža vai no divpusējiem līgumiem. |
| --- | --- |

(189)

Jautājumam, vai 2004. gada cenrādis ir vai nav stājies spēkā saskaņā ar valsts tiesību aktiem, saistībā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principa piemērošanu nav nozīmes, pat ja tas ir būtisks saskaņā ar Vācijas tiesībām. Nav jāņem vērā fakts, ka vispārēji piemērojamu lidostas maksu atlaide vai līdzvērtīgs finansiālais stimuls ir piešķirts divpusējā līgumā, nevis publicētā cenrādī ietvertā vispārējā sistēmā. Fakts ir tāds, ka apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs var izlemt piešķirt atlaides vai stimulus, izmantojot kādu no abiem mehānismiem, un ka šāda lēmuma rentabilitāte nav atkarīga no izvēlētā mehānisma. Līdz ar to nav nozīmes jautājumam, vai noteikumi, ko FBS piedāvāja konkrētām aviosabiedrībām, izriet tikai no piemērojama cenrāža vai no divpusējiem līgumiem.

| (190) | Tāpat nav būtisks jautājums, vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem FBS bija tiesības noslēgt divpusējus līgumus ar noteikumiem, kuri atšķiras no piemērojamā cenrāža (67). Šajā saistībā Šarleruā spriedumā Pirmās instances tiesa atzina: “[..] atbalsta piešķīrēja rīcības saderīgums ar valsts tiesībām nav apstāklis, kas būtu jāņem vērā, lai meklētu atbildi uz jautājumu, vai šis atbalsta piešķīrējs ir rīkojies saskaņā ar privātā investora tirgus ekonomikā principu, vai arī piešķīris saimnieciska rakstura priekšrocību pretrunā EKL 87. panta 1. punktam” (68). |
| --- | --- |

(190)

Tāpat nav būtisks jautājums, vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem FBS bija tiesības noslēgt divpusējus līgumus ar noteikumiem, kuri atšķiras no piemērojamā cenrāža (67). Šajā saistībā Šarleruā spriedumā Pirmās instances tiesa atzina: “[..] atbalsta piešķīrēja rīcības saderīgums ar valsts tiesībām nav apstāklis, kas būtu jāņem vērā, lai meklētu atbildi uz jautājumu, vai šis atbalsta piešķīrējs ir rīkojies saskaņā ar privātā investora tirgus ekonomikā principu, vai arī piešķīris saimnieciska rakstura priekšrocību pretrunā EKL 87. panta 1. punktam” (68).

7.4.3.   Tēgelē strādājošām aviosabiedrībām piedāvāto noteikumu sekas

| (191) | Dažu ieinteresēto personu piezīmēs tika apgalvots, ka zemās lidostas maksas un citi labvēlīgi noteikumi ir iespējami tāpēc, ka Tēgelē strādājošās aviosabiedrības subsidē Šēnefeldē strādājošās aviosabiedrības. Šī iespējamā šķērssubsidēšana izriet no tā, ka Šēnefeldes zemo maksu sekas FBS kompensē ar augstām maksām Tēgelē. |
| --- | --- |

(191)

Dažu ieinteresēto personu piezīmēs tika apgalvots, ka zemās lidostas maksas un citi labvēlīgi noteikumi ir iespējami tāpēc, ka Tēgelē strādājošās aviosabiedrības subsidē Šēnefeldē strādājošās aviosabiedrības. Šī iespējamā šķērssubsidēšana izriet no tā, ka Šēnefeldes zemo maksu sekas FBS kompensē ar augstām maksām Tēgelē.

| (192) | Šajās piezīmēs tiek uzskatīts, ka Šēnefeldē piedāvātie noteikumi nebūtu valsts atbalsts tikai tad, ja tie būtu tādi paši kā Tēgelē. |
| --- | --- |

(192)

Šajās piezīmēs tiek uzskatīts, ka Šēnefeldē piedāvātie noteikumi nebūtu valsts atbalsts tikai tad, ja tie būtu tādi paši kā Tēgelē.

| (193) | Tomēr tas tā nav. Pirmkārt, Tēgele un Šēnefelde atšķiras ne tikai lidostas maksu ziņā, bet arī daudzos citos aspektos, galvenokārt saistībā ar lidostas infrastruktūru un attālumu no pilsētas centra. Tāpēc nevar uzskatīt, ka tās var pilnībā aizstāt viena otru. To pierāda neveiksmīgais mēģinājums mudināt aviosabiedrības pārcelt savus lidojumus no Tēgeles uz Šēnefeldi pirms ZIP stratēģijas īstenošanas. |
| --- | --- |

(193)

Tomēr tas tā nav. Pirmkārt, Tēgele un Šēnefelde atšķiras ne tikai lidostas maksu ziņā, bet arī daudzos citos aspektos, galvenokārt saistībā ar lidostas infrastruktūru un attālumu no pilsētas centra. Tāpēc nevar uzskatīt, ka tās var pilnībā aizstāt viena otru. To pierāda neveiksmīgais mēģinājums mudināt aviosabiedrības pārcelt savus lidojumus no Tēgeles uz Šēnefeldi pirms ZIP stratēģijas īstenošanas.

| (194) | Otrkārt, aviosabiedrības nav “spiestas” darboties Tēgelē vai Šēnefeldē. Turklāt aviosabiedrības var izvēlēties vēl divus risinājumus: nestrādāt ne Tēgelē, ne Šēnefeldē vai izmantot šīs lidostas ar mazāku jaudu (un savas lidmašīnas un apkalpes izmantot citos maršrutos, kas nav no Berlīnes, jo, kā zināms, ZIP var ļoti ātri pielāgot savas jaudas jauniem tirgus apstākļiem). Līdz ar to jebkurš FBS mēģinājums aviosabiedrībai, kura apsver sākt lidojumus Šēnefeldē, piedāvāt tādus pašus noteikumus kā Tēgelē izraisītu to, ka aviosabiedrība atteiktos no saviem nodomiem un nolemtu nestrādāt ne Šēnefeldē, ne Tēgelē vai piedāvātu mazāk lidojumu no Berlīnes. |
| --- | --- |

(194)

Otrkārt, aviosabiedrības nav “spiestas” darboties Tēgelē vai Šēnefeldē. Turklāt aviosabiedrības var izvēlēties vēl divus risinājumus: nestrādāt ne Tēgelē, ne Šēnefeldē vai izmantot šīs lidostas ar mazāku jaudu (un savas lidmašīnas un apkalpes izmantot citos maršrutos, kas nav no Berlīnes, jo, kā zināms, ZIP var ļoti ātri pielāgot savas jaudas jauniem tirgus apstākļiem). Līdz ar to jebkurš FBS mēģinājums aviosabiedrībai, kura apsver sākt lidojumus Šēnefeldē, piedāvāt tādus pašus noteikumus kā Tēgelē izraisītu to, ka aviosabiedrība atteiktos no saviem nodomiem un nolemtu nestrādāt ne Šēnefeldē, ne Tēgelē vai piedāvātu mazāk lidojumu no Berlīnes.

| (195) | Tādēļ apdomīgam tirgus ekonomikas ieguldītājam, nosakot maksas Šēnefeldē, nav nekādu iemeslu ņemt vērā Tēgelē piemērotos noteikumus. Pamatojoties uz tādiem pašiem apsvērumiem un ņemot vērā nelielo ekonomisko nozīmi, arī Tempelhofas samazināšana vai slēgšana apdomīgam tirgus ekonomikas ieguldītājam nebūtu iemesls ņemt vērā Tempelhofas noteikumus Šēnefeldes maksu noteikšanā. |
| --- | --- |

(195)

Tādēļ apdomīgam tirgus ekonomikas ieguldītājam, nosakot maksas Šēnefeldē, nav nekādu iemeslu ņemt vērā Tēgelē piemērotos noteikumus. Pamatojoties uz tādiem pašiem apsvērumiem un ņemot vērā nelielo ekonomisko nozīmi, arī Tempelhofas samazināšana vai slēgšana apdomīgam tirgus ekonomikas ieguldītājam nebūtu iemesls ņemt vērā Tempelhofas noteikumus Šēnefeldes maksu noteikšanā.

7.4.4.   Tirgus ekonomikas ieguldītāja principa piemērošana lidostas un aviosabiedrību līgumiem

| (196) | Komisija secina, ka attiecīgie līgumi ir uzskatāmi par daļu no ZIP stratēģijas īstenošanas, un vidējā termiņā un ilgtermiņā tiem Šēnefeldē būtu jānodrošina pozitīvs rezultāts. |
| --- | --- |

(196)

Komisija secina, ka attiecīgie līgumi ir uzskatāmi par daļu no ZIP stratēģijas īstenošanas, un vidējā termiņā un ilgtermiņā tiem Šēnefeldē būtu jānodrošina pozitīvs rezultāts.

| (197) | Lai novērtētu, vai kāds no attiecīgajiem līgumiem sniedz ekonomiskas priekšrocības, jāpārbauda, vai līguma slēgšanas laikā apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs ņemtu vērā, ka šā līguma rezultātā var gūt lielāku peļņu, nekā tas būtu iespējams citos veidos. Šo lielāko peļņu raksturo starpība, ko iegūst, no līguma rezultātā iespējamiem papildu ieņēmumiem (proti, ieņēmumu, kas tiktu gūti, ja līgums tiktu noslēgts, un ieņēmumu, kas tiktu gūti, ja līgums netiktu noslēgts, starpības) atņemot līguma rezultātā iespējamos papildu izdevumus (proti, izdevumu, kuri rastos, ja līgums tiktu noslēgts, un izdevumu, kuri rastos, ja līgums netiktu noslēgts, starpību); aprēķinātā naudas plūsma jāsamazina, izmantojot attiecīgu diskonta likmi. |
| --- | --- |

(197)

Lai novērtētu, vai kāds no attiecīgajiem līgumiem sniedz ekonomiskas priekšrocības, jāpārbauda, vai līguma slēgšanas laikā apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs ņemtu vērā, ka šā līguma rezultātā var gūt lielāku peļņu, nekā tas būtu iespējams citos veidos. Šo lielāko peļņu raksturo starpība, ko iegūst, no līguma rezultātā iespējamiem papildu ieņēmumiem (proti, ieņēmumu, kas tiktu gūti, ja līgums tiktu noslēgts, un ieņēmumu, kas tiktu gūti, ja līgums netiktu noslēgts, starpības) atņemot līguma rezultātā iespējamos papildu izdevumus (proti, izdevumu, kuri rastos, ja līgums tiktu noslēgts, un izdevumu, kuri rastos, ja līgums netiktu noslēgts, starpību); aprēķinātā naudas plūsma jāsamazina, izmantojot attiecīgu diskonta likmi.

| (198) | Turklāt šajā pārbaudē jāņem vērā visi attiecīgie papildu ieņēmumi un izdevumi saistībā ar darījumiem. Dažādus elementus (lidostas maksu atlaides, mārketinga dotācijas, citus finansiālus stimulus) nedrīkst vērtēt atsevišķi. Šajā saistībā jānorāda uz šādu fragmentu Šarleruā spriedumā: “[..] privātā ieguldītāja kritērija piemērošanas ietvaros komercdarījums ir jāapskata tā kopumā, lai izvērtētu, vai valsts vienība un tās kontrolēta vienība, kopumā ņemot, ir rīkojušās kā racionāli tirgus ekonomikas dalībnieki. Faktiski Komisijai, novērtējot strīdīgos pasākumus, ir jāņem vērā visa atbilstošā informācija un tās konteksts [..]” (69). |
| --- | --- |

(198)

Turklāt šajā pārbaudē jāņem vērā visi attiecīgie papildu ieņēmumi un izdevumi saistībā ar darījumiem. Dažādus elementus (lidostas maksu atlaides, mārketinga dotācijas, citus finansiālus stimulus) nedrīkst vērtēt atsevišķi. Šajā saistībā jānorāda uz šādu fragmentu Šarleruā spriedumā: “[..] privātā ieguldītāja kritērija piemērošanas ietvaros komercdarījums ir jāapskata tā kopumā, lai izvērtētu, vai valsts vienība un tās kontrolēta vienība, kopumā ņemot, ir rīkojušās kā racionāli tirgus ekonomikas dalībnieki. Faktiski Komisijai, novērtējot strīdīgos pasākumus, ir jāņem vērā visa atbilstošā informācija un tās konteksts [..]” (69).

| (199) | Gaidāmajiem papildu ieņēmumiem jo īpaši jāietver ieņēmumi no lidostas maksām, ņemot vērā atlaides un līguma rezultātā gaidāmo papildu pārvadājumu apjomu, kā arī paredzamos, ar aviāciju nesaistītos ieņēmumus, ko rada papildu pārvadājumi. Gaidāmajiem papildu izdevumiem galvenokārt jāietver visas ar darbību un ieguldījumiem saistītās papildu izmaksas, kuras nerastos, ja netiktu noslēgts līgums; papildu izdevumiem jāietver arī ar mārketinga dotācijām un citiem finansiāliem stimuliem saistītās izmaksas. |
| --- | --- |

(199)

Gaidāmajiem papildu ieņēmumiem jo īpaši jāietver ieņēmumi no lidostas maksām, ņemot vērā atlaides un līguma rezultātā gaidāmo papildu pārvadājumu apjomu, kā arī paredzamos, ar aviāciju nesaistītos ieņēmumus, ko rada papildu pārvadājumi. Gaidāmajiem papildu izdevumiem galvenokārt jāietver visas ar darbību un ieguldījumiem saistītās papildu izmaksas, kuras nerastos, ja netiktu noslēgts līgums; papildu izdevumiem jāietver arī ar mārketinga dotācijām un citiem finansiāliem stimuliem saistītās izmaksas.

7.5.   2003. gada līguma ar easyJet (2. pasākuma) novērtējums

| (200) | 2003. gada līgums ar easyJet tika noslēgts pirms 2004. gada cenrāža stāšanās spēkā sākotnēji uz desmit gadiem ar iespēju pagarināt līgumu vēl uz desmit gadiem. |
| --- | --- |

(200)

2003. gada līgums ar easyJet tika noslēgts pirms 2004. gada cenrāža stāšanās spēkā sākotnēji uz desmit gadiem ar iespēju pagarināt līgumu vēl uz desmit gadiem.

| (201) | Vācija iesniedza dokumentus, no kuriem izriet iepriekš sagatavotās projekta finanšu prognozes, kuras jo īpaši balstījās uz FBS prognozēm 2003. gada 17. decembrī, proti, pirms FBS un easyJet līguma noslēgšanas 2003. gada 19. decembrī (šajā saistībā sk. 38. apsvērumu). FBS ņēma vērā, ka laikā no 2004. līdz 2012. gadam līgums katru gadu palielinās FBS darbības rezultātu un ka 2010. gadā tiks sasniegts darbības peļņas slieksnis.

  9.   tabula



  FBS prognozētais darbības papildu rezultāts, ņemot vērā 2003. gada līgumu ar easyJet (miljonos euro) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbības rezultāts bez easyJet | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] |
| Darbības papildu rezultāts ar easyJet | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] |
| Kopējais darbības rezultāts | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] |

(201)

Vācija iesniedza dokumentus, no kuriem izriet iepriekš sagatavotās projekta finanšu prognozes, kuras jo īpaši balstījās uz FBS prognozēm 2003. gada 17. decembrī, proti, pirms FBS un easyJet līguma noslēgšanas 2003. gada 19. decembrī (šajā saistībā sk. 38. apsvērumu). FBS ņēma vērā, ka laikā no 2004. līdz 2012. gadam līgums katru gadu palielinās FBS darbības rezultātu un ka 2010. gadā tiks sasniegts darbības peļņas slieksnis.

9.   tabula

FBS prognozētais darbības papildu rezultāts, ņemot vērā 2003. gada līgumu ar easyJet (miljonos euro)

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Darbības rezultāts bez easyJet

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

Darbības papildu rezultāts ar easyJet

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

Kopējais darbības rezultāts

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

| (202) | Komisija atzīst šīs prognozes un tās pamatojošos pieņēmumus par nopietnu pamatu 2003. gada līguma ar easyJet parakstīšanai. |
| --- | --- |

(202)

Komisija atzīst šīs prognozes un tās pamatojošos pieņēmumus par nopietnu pamatu 2003. gada līguma ar easyJet parakstīšanai.

| (203) | 2003. gada līguma ar easyJet rezultātā prognozētais pārvadājumu apjoms ir aprēķināts, pamatojoties uz to lidmašīnu skaitu, kuras easyJet saskaņā ar līgumu laika gaitā izvietos Šēnefeldē, kā arī uz [..] slodzes koeficientu, kurš šķiet ticams, ņemot vērā ZIP parastos slodzes koeficientus. |
| --- | --- |

(203)

2003. gada līguma ar easyJet rezultātā prognozētais pārvadājumu apjoms ir aprēķināts, pamatojoties uz to lidmašīnu skaitu, kuras easyJet saskaņā ar līgumu laika gaitā izvietos Šēnefeldē, kā arī uz [..] slodzes koeficientu, kurš šķiet ticams, ņemot vērā ZIP parastos slodzes koeficientus.

| (204) | Uzņēmējdarbības plānā tika ņemtas vērā visu attiecīgo papildu izdevumu un ieņēmumu prognozes, tostarp ar aviāciju saistīto un nesaistīto ieņēmumu kategorijās, kā arī easyJet paredzēto finansiālo stimulu izmaksas. Šajās prognozēs jo īpaši tika ņemts vērā arī papildu pārvadājumu apjoms un papildu reisi, kas bija gaidāmi saistībā ar līgumu un tā noteikumiem. |
| --- | --- |

(204)

Uzņēmējdarbības plānā tika ņemtas vērā visu attiecīgo papildu izdevumu un ieņēmumu prognozes, tostarp ar aviāciju saistīto un nesaistīto ieņēmumu kategorijās, kā arī easyJet paredzēto finansiālo stimulu izmaksas. Šajās prognozēs jo īpaši tika ņemts vērā arī papildu pārvadājumu apjoms un papildu reisi, kas bija gaidāmi saistībā ar līgumu un tā noteikumiem.

| (205) | Visbeidzot, lai šim stratēģiskajam lēmumam veiktu stresa testu, audita sabiedrībai [..] (turpmāk “otrs eksperts”) FBS uzticēja pārbaudīt, vai apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs, kura mērķis ir nodrošināt rentabilitāti, 2003. gadā būtu parakstījis šo līgumu. Šajā atzinumā (turpmāk “otrā eksperta pētījums”), kas tika pabeigts 2007. gadā, tika izvērtēti arī līgumi ar citām aviosabiedrībām. |
| --- | --- |

(205)

Visbeidzot, lai šim stratēģiskajam lēmumam veiktu stresa testu, audita sabiedrībai [..] (turpmāk “otrs eksperts”) FBS uzticēja pārbaudīt, vai apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs, kura mērķis ir nodrošināt rentabilitāti, 2003. gadā būtu parakstījis šo līgumu. Šajā atzinumā (turpmāk “otrā eksperta pētījums”), kas tika pabeigts 2007. gadā, tika izvērtēti arī līgumi ar citām aviosabiedrībām.

| (206) | 2003. gada līguma ar easyJet analīzē otrais eksperts ņēma vērā jau 158. apsvērumā minētās FBS prognozes. |
| --- | --- |

(206)

2003. gada līguma ar easyJet analīzē otrais eksperts ņēma vērā jau 158. apsvērumā minētās FBS prognozes.

| (207) | Otrais eksperts rūpīgi izvērtēja FBS sagatavoto izdevumu un ieņēmumu prognožu uzticamību un, pamatojoties uz līguma noslēgšanas laikā pieejamo informāciju, koriģēja FBS pieņēmumus, ja uzskatīja, ka tie nav atbilstīgi. |
| --- | --- |

(207)

Otrais eksperts rūpīgi izvērtēja FBS sagatavoto izdevumu un ieņēmumu prognožu uzticamību un, pamatojoties uz līguma noslēgšanas laikā pieejamo informāciju, koriģēja FBS pieņēmumus, ja uzskatīja, ka tie nav atbilstīgi.

| (208) | Šajā saistībā otrais eksperts, piemēram, koriģēja uzņēmējdarbības plānu, iekļaujot ieguldījumu izmaksas [..] miljonu euro apmērā par easyJet paredzēto papildu izlidošanas izeju ierīkošanu. Tika veiktas korekcijas arī, lai ņemtu vērā faktu, ka FBS prognozes pamatojās uz līguma ar easyJet projektu, kurš daļēji neatbilst galu galā parakstītajam līgumam. Līdz ar to otrais eksperts koriģēja uzņēmējdarbības plānu, lai nodrošinātu tā atbilstību parakstītā līguma noteikumiem. |
| --- | --- |

(208)

Šajā saistībā otrais eksperts, piemēram, koriģēja uzņēmējdarbības plānu, iekļaujot ieguldījumu izmaksas [..] miljonu euro apmērā par easyJet paredzēto papildu izlidošanas izeju ierīkošanu. Tika veiktas korekcijas arī, lai ņemtu vērā faktu, ka FBS prognozes pamatojās uz līguma ar easyJet projektu, kurš daļēji neatbilst galu galā parakstītajam līgumam. Līdz ar to otrais eksperts koriģēja uzņēmējdarbības plānu, lai nodrošinātu tā atbilstību parakstītā līguma noteikumiem.

| (209) | Turklāt, pamatojoties uz FBS prognozēm (ar iepriekš minētajām korekcijām), otrais eksperts aprēķināja 2003. gada līguma ar easyJet neto pašreizējo vērtību (net present value – NPV) 2003. gada 30. decembrī laikposmam no 2004. līdz 2007. gadam. Paredzamās naudas plūsmas (saņemto un veikto maksājumu) laikrindas neto pašreizējā vērtība tiek definēta kā atsevišķu paredzamo naudas plūsmu diskontētā summa attiecīgajā laikposmā. Neto pašreizējā vērtība ir ekonomisks rādītājs, kuru uzņēmumi izmanto projekta rentabilitātes novērtēšanai. Otrais eksperts aprēķināja 2003. gada līguma ar easyJet apkopoto neto pašreizējo vērtību katra gada beigās līdz līguma darbības laika beigām. Šajā saistībā otrais eksperts aprēķināja naudas plūsmas diskontēšanai piemērojamo diskonta likmi, izmantojot kapitāla aktīvu vērtēšanas modeļa Capital Asset Pricing Model (CAPM) (70) klasisko metodi, līdz ar to diskonta likme atspoguļoja FBS kapitāla izmaksas 2003. gadā. |
| --- | --- |

(209)

Turklāt, pamatojoties uz FBS prognozēm (ar iepriekš minētajām korekcijām), otrais eksperts aprēķināja 2003. gada līguma ar easyJet neto pašreizējo vērtību (net present value – NPV) 2003. gada 30. decembrī laikposmam no 2004. līdz 2007. gadam. Paredzamās naudas plūsmas (saņemto un veikto maksājumu) laikrindas neto pašreizējā vērtība tiek definēta kā atsevišķu paredzamo naudas plūsmu diskontētā summa attiecīgajā laikposmā. Neto pašreizējā vērtība ir ekonomisks rādītājs, kuru uzņēmumi izmanto projekta rentabilitātes novērtēšanai. Otrais eksperts aprēķināja 2003. gada līguma ar easyJet apkopoto neto pašreizējo vērtību katra gada beigās līdz līguma darbības laika beigām. Šajā saistībā otrais eksperts aprēķināja naudas plūsmas diskontēšanai piemērojamo diskonta likmi, izmantojot kapitāla aktīvu vērtēšanas modeļa Capital Asset Pricing Model (CAPM) (70) klasisko metodi, līdz ar to diskonta likme atspoguļoja FBS kapitāla izmaksas 2003. gadā.

| (210) | Aprēķinātās neto pašreizējās vērtības ir norādītas 10. tabulā.

  10.   tabula


  2003. gada līguma ar easyJet rezultātā gaidāmo naudas plūsmu neto pašreizējās vērtības



























  Apkopotās neto pašreizējās vērtības gada beigās (vērtība 2003. gada 30. decembrī): | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto pašreizējā vērtība | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] | [..] |
| (miljonos euro) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Avots: | otrā eksperta pētījums |

(210)

Aprēķinātās neto pašreizējās vērtības ir norādītas 10. tabulā.

10.   tabula

2003. gada līguma ar easyJet rezultātā gaidāmo naudas plūsmu neto pašreizējās vērtības

Apkopotās neto pašreizējās vērtības gada beigās (vērtība 2003. gada 30. decembrī):

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Neto pašreizējā vērtība

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

[..]

(miljonos euro)

Avots:

otrā eksperta pētījums

| (211) | Visas šīs neto pašreizējās vērtības ir pozitīvas un apliecina, ka 2003. gadā bija lietderīgi noslēgt līgumu ar easyJet. |
| --- | --- |

(211)

Visas šīs neto pašreizējās vērtības ir pozitīvas un apliecina, ka 2003. gadā bija lietderīgi noslēgt līgumu ar easyJet.

| (212) | Savā atzinumā otrais eksperts atzīmēja, ka, 2003. gadā izvērtējot līguma noslēgšanu, FBS neņēma vērā līguma sākotnējās redakcijas, proti, ar darbības laiku uz desmit gadiem ar iespēju pagarināt to vēl uz desmit gadiem, ietekmi uz BER lidostu. Saskaņā ar otrā eksperta sniegto informāciju 2003. gada līgumam ar easyJet ar sākotnējiem noteikumiem bija jāpaliek spēkā vēl vairākus gadus pēc 2011. gadā paredzētās BER atklāšanas. Turklāt šajā līgumā bija paredzēti noteikumi, kuri bija acīmredzami labvēlīgāki par vispārējā cenrāža noteikumiem, kas bija paredzēti BER pēc tās atklāšanas. Līdz ar to saskaņā ar otrā eksperta sniegto informāciju pastāvēja risks, ka esošais 2003. gada līgums ar easyJet varētu izraisīt to, ka citas aviosabiedrības uz FBS izdarīs ievērojamu spiedienu, lai mazinātu BER piemēroto vispārējo maksu atšķirību no easyJet piemērotajām maksām. Tomēr 2003. gadā šis risks bija ļoti zems, kā arī praktiski neparedzams un nenovērtējams, ņemot vērā ātri mainīgo ZIP tirgu. Faktiski šis risks nekad nav īstenojies. 2007. gada līgums par grozījumiem ar easyJet, kuram bija jābeidzas līdz ar BER atklāšanu, aizstāja 2003. gada līgumu ar easyJet. |
| --- | --- |

(212)

Savā atzinumā otrais eksperts atzīmēja, ka, 2003. gadā izvērtējot līguma noslēgšanu, FBS neņēma vērā līguma sākotnējās redakcijas, proti, ar darbības laiku uz desmit gadiem ar iespēju pagarināt to vēl uz desmit gadiem, ietekmi uz BER lidostu. Saskaņā ar otrā eksperta sniegto informāciju 2003. gada līgumam ar easyJet ar sākotnējiem noteikumiem bija jāpaliek spēkā vēl vairākus gadus pēc 2011. gadā paredzētās BER atklāšanas. Turklāt šajā līgumā bija paredzēti noteikumi, kuri bija acīmredzami labvēlīgāki par vispārējā cenrāža noteikumiem, kas bija paredzēti BER pēc tās atklāšanas. Līdz ar to saskaņā ar otrā eksperta sniegto informāciju pastāvēja risks, ka esošais 2003. gada līgums ar easyJet varētu izraisīt to, ka citas aviosabiedrības uz FBS izdarīs ievērojamu spiedienu, lai mazinātu BER piemēroto vispārējo maksu atšķirību no easyJet piemērotajām maksām. Tomēr 2003. gadā šis risks bija ļoti zems, kā arī praktiski neparedzams un nenovērtējams, ņemot vērā ātri mainīgo ZIP tirgu. Faktiski šis risks nekad nav īstenojies. 2007. gada līgums par grozījumiem ar easyJet, kuram bija jābeidzas līdz ar BER atklāšanu, aizstāja 2003. gada līgumu ar easyJet.

| (213) | Līdz ar to otrais pētījums apstiprināja, ka apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu noslēdzis 2003. gada līgumu ar easyJet. |
| --- | --- |

(213)

Līdz ar to otrais pētījums apstiprināja, ka apdomīgs tirgus ekonomikas ieguldītājs būtu noslēdzis 2003. gada līgumu ar easyJet.

| (214) | Nobeigumā jāsecina, ka 2003. gada līgums ar easyJet neietver valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(214)

Nobeigumā jāsecina, ka 2003. gada līgums ar easyJet neietver valsts atbalstu.

7.6.   Līgumu ar citām aviosabiedrībām (3. pasākuma) novērtējums

| (215) | FBS lēmumi par līgumu noslēgšanu ar Ryanair, Germanwings, Volare, Icelandair, Norwegian Air Shuttle un Aer Lingus arī pamatojās uz ex ante prognozēm par papildu pārvadājumiem, kā arī papildu ieņēmumiem un izdevumiem, no kuriem izriet, ka šo līgumu noslēgšana bija rentabla. |
| --- | --- |

(215)

FBS lēmumi par līgumu noslēgšanu ar Ryanair, Germanwings, Volare, Icelandair, Norwegian Air Shuttle un Aer Lingus arī pamatojās uz ex ante prognozēm par papildu pārvadājumiem, kā arī papildu ieņēmumiem un izdevumiem, no kuriem izriet, ka šo līgumu noslēgšana bija rentabla.

| (216) | Katram no šiem līgumiem tika aprēķināta gaidāmā pārvadājumu apjoma prognoze, pamatojoties uz aviosabiedrību plānotās darbības ietvaros gaidāmo reisu skaitu un pamatotiem pieņēmumiem par to slodzes koeficientu. Šajās prognozēs tika ņemtas vērā visu attiecīgo papildu izdevumu un ieņēmumu prognozes, tostarp ar aviāciju saistīto un nesaistīto ieņēmumu kategorijās, kā arī finansiālo stimulu, ko FBS piedāvāja aviosabiedrībām, izmaksas. |
| --- | --- |

(216)

Katram no šiem līgumiem tika aprēķināta gaidāmā pārvadājumu apjoma prognoze, pamatojoties uz aviosabiedrību plānotās darbības ietvaros gaidāmo reisu skaitu un pamatotiem pieņēmumiem par to slodzes koeficientu. Šajās prognozēs tika ņemtas vērā visu attiecīgo papildu izdevumu un ieņēmumu prognozes, tostarp ar aviāciju saistīto un nesaistīto ieņēmumu kategorijās, kā arī finansiālo stimulu, ko FBS piedāvāja aviosabiedrībām, izmaksas.

| (217) | Tāpat kā 2003. gada līgumam ar easyJet, FBS ex ante prognozēm otrais eksperts veica stresa testu. Stresa tests parādīja, ka, noslēdzot līgumus ar šīm aviosabiedrībām, katrs līgums katru tā darbības gadu aizvien radīs papildu ieņēmumus, kuri pārsniegs papildu izdevumus (neņemot vērā drīzāk piesardzīgus secinājumus). Šis secinājums izriet no analīzes, kuru otrais eksperts veica katram līgumam, pamatojoties uz šīm koriģētajām prognozēm, kas pilnībā atbilst 7.4.4. un 7.5. punktā raksturotajām metodēm. Savu vērtējumu un korekcijas otrais eksperts pamatoja tikai ar datiem un prognozēm, kas FBS bija pieejamas laikā, kad tika vērtēta līguma noslēgšana. |
| --- | --- |

(217)

Tāpat kā 2003. gada līgumam ar easyJet, FBS ex ante prognozēm otrais eksperts veica stresa testu. Stresa tests parādīja, ka, noslēdzot līgumus ar šīm aviosabiedrībām, katrs līgums katru tā darbības gadu aizvien radīs papildu ieņēmumus, kuri pārsniegs papildu izdevumus (neņemot vērā drīzāk piesardzīgus secinājumus). Šis secinājums izriet no analīzes, kuru otrais eksperts veica katram līgumam, pamatojoties uz šīm koriģētajām prognozēm, kas pilnībā atbilst 7.4.4. un 7.5. punktā raksturotajām metodēm. Savu vērtējumu un korekcijas otrais eksperts pamatoja tikai ar datiem un prognozēm, kas FBS bija pieejamas laikā, kad tika vērtēta līguma noslēgšana.

| (218) | 11. tabulā ir sniegtas otrā eksperta aprēķinātās ex ante neto pašreizējās vērtības attiecīgā līguma noslēgšanas brīdī astoņiem no kopumā deviņiem attiecīgajiem līgumiem to paredzētajam darbības laikam.

  11.   tabula



  FBS un dažādu ZIP līgumu darbības laiki








  Aviosabiedrība/līgums | Paredzētais līguma darbības laiks | Neto pašreizējā vērtība visam līguma darbības laikam
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ryanair (pirmais līgums) | 2003. gada 1. maijs – 2004. gada 30. aprīlis | [..] |
| Ryanair (otrais līgums) | 2003. gada 1. maijs – 2008. gada 30. aprīlis | [..] |
| Germanwings (pirmais līgums) | 2003. gada 26. oktobris – 2006. gada 31. oktobris | [..] |
| Germanwings (otrais līgums) | 2004. gada 1. maijs – 2008. gada 30. aprīlis | [..] |
| Volare | 2003. gada 26. oktobris – 2007. gada 31. marts | [..] |
| Icelandair | 2004. gada 6. jūnijs – 2009. gada 31. marts | [..] |
| Norwegian Air Shuttle | 2004. gada 29. marts – 2009. gada 31. marts | [..] |
| Aer Lingus | 2004. gada 30. marts – 2009. gada 31. marts | [..] |
| Avots: | otrā eksperta pētījums. |

(218)

11. tabulā ir sniegtas otrā eksperta aprēķinātās ex ante neto pašreizējās vērtības attiecīgā līguma noslēgšanas brīdī astoņiem no kopumā deviņiem attiecīgajiem līgumiem to paredzētajam darbības laikam.

11.   tabula

FBS un dažādu ZIP līgumu darbības laiki

Aviosabiedrība/līgums

Paredzētais līguma darbības laiks

Neto pašreizējā vērtība visam līguma darbības laikam

(EUR)

Ryanair (pirmais līgums)

2003. gada 1. maijs – 2004. gada 30. aprīlis

[..]

Ryanair (otrais līgums)

2003. gada 1. maijs – 2008. gada 30. aprīlis

[..]

Germanwings (pirmais līgums)

2003. gada 26. oktobris – 2006. gada 31. oktobris

[..]

Germanwings (otrais līgums)

2004. gada 1. maijs – 2008. gada 30. aprīlis

[..]

Volare

2003. gada 26. oktobris – 2007. gada 31. marts

[..]

Icelandair

2004. gada 6. jūnijs – 2009. gada 31. marts

[..]

Norwegian Air Shuttle

2004. gada 29. marts – 2009. gada 31. marts

[..]

Aer Lingus

2004. gada 30. marts – 2009. gada 31. marts

[..]

Avots:

otrā eksperta pētījums.

| (219) | Kā izriet no šīs tabulas, visas neto pašreizējās vērtības ir pozitīvas. Tādēļ apdomīgam tirgus ekonomikas ieguldītājam, kurš ņem vērā rentabilitātes izredzes, bija lietderīgi pieņemt šo līgumu noteikumus to parakstīšanas brīdī. |
| --- | --- |

(219)

Kā izriet no šīs tabulas, visas neto pašreizējās vērtības ir pozitīvas. Tādēļ apdomīgam tirgus ekonomikas ieguldītājam, kurš ņem vērā rentabilitātes izredzes, bija lietderīgi pieņemt šo līgumu noteikumus to parakstīšanas brīdī.

| (220) | Līgumam ar V-Bird
   (71) neto pašreizējā vērtība netika aprēķināta. Saskaņā ar otrā eksperta sniegto informāciju šim līgumam nebija pieejams iepriekš sagatavots uzņēmējdarbības plāns. Tomēr šā līguma noteikumi ir ļoti līdzīgi ar Volare noslēgtā līguma noteikumiem. Abi līgumi tika noslēgti gandrīz vienlaikus ar aptuveni vienādu darbības laiku (trim ar pusi un attiecīgi četriem gadiem). Līgumos bija paredzēta 2003. gada cenrāža piemērošana lidostas maksu aprēķināšanai un identisks stimuls kā dotācija Volare un V-Bird katrai EUR [..] apmērā. Abu līgumu noteikumos par darbību bija paredzēts ļoti līdzīgs reisu skaits un identisks lidmašīnas tips. Turklāt šo līgumu noslēgšanas laikā varēja ticēt pieņēmumam, ka abām aviosabiedrībām būs līdzīgs slodzes koeficients. Līdz ar to no šiem līgumiem izrietošais papildu pārvadājumu apjoms bija līdzīgs. Visbeidzot par abiem līgumiem varēja pieņemt, ka saistībā ar tiem FBS radīsies līdzīgi darbības papildu izdevumi. Ņemot vērā šo abu līgumu līdzību, varēja ticēt secinājumam, ka līgums ar V-Bird iztur tirgus ekonomikas ieguldītāja testu. |
| --- | --- |

(220)

Līgumam ar V-Bird
   (71) neto pašreizējā vērtība netika aprēķināta. Saskaņā ar otrā eksperta sniegto informāciju šim līgumam nebija pieejams iepriekš sagatavots uzņēmējdarbības plāns. Tomēr šā līguma noteikumi ir ļoti līdzīgi ar Volare noslēgtā līguma noteikumiem. Abi līgumi tika noslēgti gandrīz vienlaikus ar aptuveni vienādu darbības laiku (trim ar pusi un attiecīgi četriem gadiem). Līgumos bija paredzēta 2003. gada cenrāža piemērošana lidostas maksu aprēķināšanai un identisks stimuls kā dotācija Volare un V-Bird katrai EUR [..] apmērā. Abu līgumu noteikumos par darbību bija paredzēts ļoti līdzīgs reisu skaits un identisks lidmašīnas tips. Turklāt šo līgumu noslēgšanas laikā varēja ticēt pieņēmumam, ka abām aviosabiedrībām būs līdzīgs slodzes koeficients. Līdz ar to no šiem līgumiem izrietošais papildu pārvadājumu apjoms bija līdzīgs. Visbeidzot par abiem līgumiem varēja pieņemt, ka saistībā ar tiem FBS radīsies līdzīgi darbības papildu izdevumi. Ņemot vērā šo abu līgumu līdzību, varēja ticēt secinājumam, ka līgums ar V-Bird iztur tirgus ekonomikas ieguldītāja testu.

| (221) | V-Bird pārtrauca savus lidojumus 2004. gada 8. oktobrī un iesniedza maksātnespējas pieteikumu, kurā prasītais maksātnespējas process tika uzsākts 2004. gada 18. oktobrī. 2005. gada janvārī aviosabiedrība V-Bird tika likvidēta. Līdz ar to vairs nav uzņēmuma, kas tieši vai netieši būtu guvis labumu no iespējamā valsts atbalsta saistībā ar V-Bird līgumu. |
| --- | --- |

(221)

V-Bird pārtrauca savus lidojumus 2004. gada 8. oktobrī un iesniedza maksātnespējas pieteikumu, kurā prasītais maksātnespējas process tika uzsākts 2004. gada 18. oktobrī. 2005. gada janvārī aviosabiedrība V-Bird tika likvidēta. Līdz ar to vairs nav uzņēmuma, kas tieši vai netieši būtu guvis labumu no iespējamā valsts atbalsta saistībā ar V-Bird līgumu.

| (222) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, neviens no 6. tabulā minētajiem līgumiem neietver valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(222)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, neviens no 6. tabulā minētajiem līgumiem neietver valsts atbalstu.

7.7.   2004. gada nomas līguma ar easyJet (4. pasākuma) novērtējums

| (223) | Dažas ieinteresētās personas uzskatīja, ka 2004. gada nomas līgums ar easyJet piešķīra easyJet ekskluzīvas tiesības lietot Šēnefeldes lidostas B termināli, liedzot tam piekļūt citām aviosabiedrībām. |
| --- | --- |

(223)

Dažas ieinteresētās personas uzskatīja, ka 2004. gada nomas līgums ar easyJet piešķīra easyJet ekskluzīvas tiesības lietot Šēnefeldes lidostas B termināli, liedzot tam piekļūt citām aviosabiedrībām.

| (224) | Kā minēts 55. apsvērumā, laikā no 2004. līdz 2007. gadam easyJet nomāja biroju telpas un reģistrācijas galdus aptuveni [..] m2 platībā, kas atbilst 24 % no B termināļa kopējās platības. B termināļa publiskās platības (gaiteņi, zāles un kafejnīcas) ir pieejamas arī citu aviosabiedrību pasažieriem, jo A terminālis nav telpiski nodalīts no B termināļa. |
| --- | --- |

(224)

Kā minēts 55. apsvērumā, laikā no 2004. līdz 2007. gadam easyJet nomāja biroju telpas un reģistrācijas galdus aptuveni [..] m2 platībā, kas atbilst 24 % no B termināļa kopējās platības. B termināļa publiskās platības (gaiteņi, zāles un kafejnīcas) ir pieejamas arī citu aviosabiedrību pasažieriem, jo A terminālis nav telpiski nodalīts no B termināļa.

| (225) | Reģistrācijas zonu piešķiršana konkrētām aviosabiedrībām, kā arī zīmološanas un reklāmas tiesību piešķiršana šīm aviosabiedrībām tieši blakus esošajās zonās ir ierasta prakse Eiropas un starptautiskajās lidostās, un šādi līgumi ir plaši izplatīti. |
| --- | --- |

(225)

Reģistrācijas zonu piešķiršana konkrētām aviosabiedrībām, kā arī zīmološanas un reklāmas tiesību piešķiršana šīm aviosabiedrībām tieši blakus esošajās zonās ir ierasta prakse Eiropas un starptautiskajās lidostās, un šādi līgumi ir plaši izplatīti.

| (226) | Jo īpaši tad, ja aviosabiedrība vai aviosabiedrību alianse pārvadā ievērojamu pasažieru skaitu vai veic lidojumus uz noteiktu lidostu, no darbības (un līdz ar to komerciālā) viedokļa ir lietderīgi apkopot tās pakalpojumus vienā terminālī. Šādi tiek optimizēti gan lidostas, gan aviosabiedrības darbības procesi. |
| --- | --- |

(226)

Jo īpaši tad, ja aviosabiedrība vai aviosabiedrību alianse pārvadā ievērojamu pasažieru skaitu vai veic lidojumus uz noteiktu lidostu, no darbības (un līdz ar to komerciālā) viedokļa ir lietderīgi apkopot tās pakalpojumus vienā terminālī. Šādi tiek optimizēti gan lidostas, gan aviosabiedrības darbības procesi.

| (227) | Līdz ar to automātiski nav tā, ka lidostas operators, piešķirot aviosabiedrībai ekskluzīvas tiesības lietot visus reģistrācijas galdus un biroju telpas vienā terminālī, sniedz tai ekonomiskas priekšrocības. Noteiktos apstākļos tas tā būtu tikai tad, ja lidostas operators aviosabiedrībai piešķirtu ekskluzīvas tiesības lietot zonas, kuras tai nav nepieciešamas, pārsniedzot aviosabiedrībai nepieciešamās vajadzības (vienlaikus traucējot citām aviosabiedrībām izmantot reāli pieejamo jaudu), vai ja aviosabiedrībai aprēķinātā nomas maksa būtu pārāk zema. Kā tiks norādīts turpmāk, 2004. gada nomas līgumā ar easyJet nav neviena no iepriekš minētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(227)

Līdz ar to automātiski nav tā, ka lidostas operators, piešķirot aviosabiedrībai ekskluzīvas tiesības lietot visus reģistrācijas galdus un biroju telpas vienā terminālī, sniedz tai ekonomiskas priekšrocības. Noteiktos apstākļos tas tā būtu tikai tad, ja lidostas operators aviosabiedrībai piešķirtu ekskluzīvas tiesības lietot zonas, kuras tai nav nepieciešamas, pārsniedzot aviosabiedrībai nepieciešamās vajadzības (vienlaikus traucējot citām aviosabiedrībām izmantot reāli pieejamo jaudu), vai ja aviosabiedrībai aprēķinātā nomas maksa būtu pārāk zema. Kā tiks norādīts turpmāk, 2004. gada nomas līgumā ar easyJet nav neviena no iepriekš minētajiem noteikumiem.

| (228) | No brīža, kad easyJet sāka lidojumus Šēnefeldē, tā bija dominējošā aviosabiedrība. Laikā no 2004. līdz 2007. gadam easyJet pārvadāja no [..] % līdz [..] % no visiem Šēnefeldes pasažieriem. Jau 2003. gadā tika prognozēts, ka pārvadājumu apjoma ziņā easyJet būs vislielākā aviosabiedrība. Ņemot vērā easyJet līgumisko pienākumu izvietot Šēnefeldē noteiktu lidmašīnu skaitu, no brīža, kad easyJet sāka savus lidojumus, FBS varēja prognozēt attiecīgi lielāku pasažieru skaitu. |
| --- | --- |

(228)

No brīža, kad easyJet sāka lidojumus Šēnefeldē, tā bija dominējošā aviosabiedrība. Laikā no 2004. līdz 2007. gadam easyJet pārvadāja no [..] % līdz [..] % no visiem Šēnefeldes pasažieriem. Jau 2003. gadā tika prognozēts, ka pārvadājumu apjoma ziņā easyJet būs vislielākā aviosabiedrība. Ņemot vērā easyJet līgumisko pienākumu izvietot Šēnefeldē noteiktu lidmašīnu skaitu, no brīža, kad easyJet sāka savus lidojumus, FBS varēja prognozēt attiecīgi lielāku pasažieru skaitu.

| (229) | Saskaņā ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas sniegto informāciju B termināļa jauda bija 600 000 pasažieru gadā; šis skaitlis ir daudz mazāks nekā pasažieru skaits, ko saskaņā ar prognozēm easyJet pārvadātu no Šēnefeldes un uz to, sākot no 2004. gada ([..] miljoni (72)). Līdz ar to ir skaidrs, ka FBS, noslēdzot 2004. gada līgumu ar easyJet, neīstenoja “jaudas uzkrāšanas” stratēģiju, kuras mērķis bija atturēt citas aviosabiedrības no konkurēšanas ar easyJet Šēnefeldē. 2006. gadā B terminālī tika apkalpoti [..] miljoni pasažieru, turklāt neveicot lielas tehniskas izmaiņas; tas ir vairāk nekā divas reizes lielāks skaitlis nekā teorētiskā jauda. Par to, ka bija iespējams apkalpot tik lielu pasažieru plūsmu, galvenokārt jāpateicas faktam, ka termināļa iekārtas izmantoja tikai viena aviosabiedrība, kā rezultātā bija iespējams optimizēt pasažieru plūsmu. |
| --- | --- |

(229)

Saskaņā ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas sniegto informāciju B termināļa jauda bija 600 000 pasažieru gadā; šis skaitlis ir daudz mazāks nekā pasažieru skaits, ko saskaņā ar prognozēm easyJet pārvadātu no Šēnefeldes un uz to, sākot no 2004. gada ([..] miljoni (72)). Līdz ar to ir skaidrs, ka FBS, noslēdzot 2004. gada līgumu ar easyJet, neīstenoja “jaudas uzkrāšanas” stratēģiju, kuras mērķis bija atturēt citas aviosabiedrības no konkurēšanas ar easyJet Šēnefeldē. 2006. gadā B terminālī tika apkalpoti [..] miljoni pasažieru, turklāt neveicot lielas tehniskas izmaiņas; tas ir vairāk nekā divas reizes lielāks skaitlis nekā teorētiskā jauda. Par to, ka bija iespējams apkalpot tik lielu pasažieru plūsmu, galvenokārt jāpateicas faktam, ka termināļa iekārtas izmantoja tikai viena aviosabiedrība, kā rezultātā bija iespējams optimizēt pasažieru plūsmu.

| (230) | Attiecībā uz nomas maksu nav nozīmes dažādās lidostās piemēroto nomas maksu salīdzinājumam, jo jaudas, tirgus nosacījumu un iekārtu kvalitātes ziņā lidostas ir atšķirīgas. EasyJet maksātās nomas maksas faktiski bija atbilstīgas FBS nomas maksu shēmai, nepiešķirot atlaides. |
| --- | --- |

(230)

Attiecībā uz nomas maksu nav nozīmes dažādās lidostās piemēroto nomas maksu salīdzinājumam, jo jaudas, tirgus nosacījumu un iekārtu kvalitātes ziņā lidostas ir atšķirīgas. EasyJet maksātās nomas maksas faktiski bija atbilstīgas FBS nomas maksu shēmai, nepiešķirot atlaides.

| (231) | B terminālī par apkalpošanas galdu platībām easyJet maksāja EUR [..] par m2 un par biroju platībām – EUR [..] par m2. Ar citām aviosabiedrībām citos termināļos tika saskaņotas līdzīgas maksas par līdzīgām iekārtām. Piemēram, Germanwings par apkalpošanas galdu platībām A terminālī arī maksāja EUR [..] par m2. Aviosabiedrībai Aeroflot par biroja telpu A terminālī tika aprēķināti EUR [..] par m2. Pirms easyJet biroju platības B terminālī nomāja aviosabiedrība Condor un maksāja zemāku nomas maksu par tādām pašām iekārtām B terminālī. Par biroju platībām easyJet maksāja EUR [..] par m2, bet Condor bija jāmaksā tikai EUR [..] par m2. |
| --- | --- |

(231)

B terminālī par apkalpošanas galdu platībām easyJet maksāja EUR [..] par m2 un par biroju platībām – EUR [..] par m2. Ar citām aviosabiedrībām citos termināļos tika saskaņotas līdzīgas maksas par līdzīgām iekārtām. Piemēram, Germanwings par apkalpošanas galdu platībām A terminālī arī maksāja EUR [..] par m2. Aviosabiedrībai Aeroflot par biroja telpu A terminālī tika aprēķināti EUR [..] par m2. Pirms easyJet biroju platības B terminālī nomāja aviosabiedrība Condor un maksāja zemāku nomas maksu par tādām pašām iekārtām B terminālī. Par biroju platībām easyJet maksāja EUR [..] par m2, bet Condor bija jāmaksā tikai EUR [..] par m2.

| (232) | Šāds salīdzinājums ir atbilstīgs, lai novērtētu, vai 2004. gada nomas līgums ar easyJet ietvēra ekonomiskas priekšrocības. Atšķirībā no līguma, kurā ir regulēta visa aviosabiedrības darbība lidostā un galvenās finanšu attiecības starp aviosabiedrību un lidostu (73), nomas līgums par apkalpošanas galdu platībām un biroju platībām attiecas uz piekļuvi iekārtām, kuras vismaz konkrētā lidostā parasti var uzskatīt par standarta iekārtām. Turklāt šādos līgumos regulētās nomas maksas ir mazas summas salīdzinājumā ar lidostas maksām, mārketinga dotācijām un citiem finansiāliem stimuliem. Tādēļ lidostas operatoram nav būtiska motīva noteikt individuālas nomas maksas vai vienoties ar aviosabiedrībām par pēc iespējas augstākām nomas maksām. Drīzāk lidostas operators ir ekonomiski ieinteresēts piesaistīt konkrētas aviosabiedrības darbību vienai vietai, lai nodrošinātu darbības efektivitāti sava klienta labā. It īpaši tad, ja lidostas operators, šajā gadījumā FBS, mēģina piesaistīt aviosabiedrības un mudināt tās palielināt pārvadājumu apjomu. |
| --- | --- |

(232)

Šāds salīdzinājums ir atbilstīgs, lai novērtētu, vai 2004. gada nomas līgums ar easyJet ietvēra ekonomiskas priekšrocības. Atšķirībā no līguma, kurā ir regulēta visa aviosabiedrības darbība lidostā un galvenās finanšu attiecības starp aviosabiedrību un lidostu (73), nomas līgums par apkalpošanas galdu platībām un biroju platībām attiecas uz piekļuvi iekārtām, kuras vismaz konkrētā lidostā parasti var uzskatīt par standarta iekārtām. Turklāt šādos līgumos regulētās nomas maksas ir mazas summas salīdzinājumā ar lidostas maksām, mārketinga dotācijām un citiem finansiāliem stimuliem. Tādēļ lidostas operatoram nav būtiska motīva noteikt individuālas nomas maksas vai vienoties ar aviosabiedrībām par pēc iespējas augstākām nomas maksām. Drīzāk lidostas operators ir ekonomiski ieinteresēts piesaistīt konkrētas aviosabiedrības darbību vienai vietai, lai nodrošinātu darbības efektivitāti sava klienta labā. It īpaši tad, ja lidostas operators, šajā gadījumā FBS, mēģina piesaistīt aviosabiedrības un mudināt tās palielināt pārvadājumu apjomu.

| (233) | Līdz ar to – pretēji ieinteresēto personu apgalvojumiem – noteikti nebūtu lietderīgi piešķirt aviosabiedrībām zonas, pamatojoties uz konkursiem. Patiesībā šāda prakse Eiropas lidostās, šķiet, būtu ļoti neparasta. No apdomīga tirgus ekonomikas ieguldītāja, kurš ņem vērā rentabilitātes izredzes, tiek gaidīts, ka katrai lidostā strādājošai svarīgai aviosabiedrībai viņš atradīs tās jaudai un citām īpatnībām piemērotas zonas un aprēķinās atbilstīgu nomas maksu saskaņā ar lidostā ierasto praksi. |
| --- | --- |

(233)

Līdz ar to – pretēji ieinteresēto personu apgalvojumiem – noteikti nebūtu lietderīgi piešķirt aviosabiedrībām zonas, pamatojoties uz konkursiem. Patiesībā šāda prakse Eiropas lidostās, šķiet, būtu ļoti neparasta. No apdomīga tirgus ekonomikas ieguldītāja, kurš ņem vērā rentabilitātes izredzes, tiek gaidīts, ka katrai lidostā strādājošai svarīgai aviosabiedrībai viņš atradīs tās jaudai un citām īpatnībām piemērotas zonas un aprēķinās atbilstīgu nomas maksu saskaņā ar lidostā ierasto praksi.

| (234) | Tādēļ nomas maksas apmērs nerada ekonomiskas priekšrocības, ja tas lielā mērā atbilst nomas maksām, kuras tiek aprēķinātas citām lidostu izmantojošām aviosabiedrībām, un šis ir 2003. gada nomas līguma ar easyJet gadījums. |
| --- | --- |

(234)

Tādēļ nomas maksas apmērs nerada ekonomiskas priekšrocības, ja tas lielā mērā atbilst nomas maksām, kuras tiek aprēķinātas citām lidostu izmantojošām aviosabiedrībām, un šis ir 2003. gada nomas līguma ar easyJet gadījums.

| (235) | Tāpat lidostas operatoram ir lietderīgi noslēgt šādus līgumus ar tikpat ilgu darbības laiku kā “pamata” līgumam, kurā ir regulēta aviosabiedrības darbība lidostā, un šis ir 2003. gada nomas līguma ar easyJet gadījums. |
| --- | --- |

(235)

Tāpat lidostas operatoram ir lietderīgi noslēgt šādus līgumus ar tikpat ilgu darbības laiku kā “pamata” līgumam, kurā ir regulēta aviosabiedrības darbība lidostā, un šis ir 2003. gada nomas līguma ar easyJet gadījums.

| (236) | Attiecībā uz bagāžas lenti A terminālī un B terminālī esošās sistēmas tehniski ir identiskas, izņemot vienu aspektu. Bagāžas lentei B terminālī ir stacionāra rentgena iekārta. Tā tika uzstādīta pēc Vācijas policijas pieprasījuma. Pretējā gadījumā tiktu anulēta B termināļa darbības licence. Bagāžas lentes tehniskais aprīkojums B terminālī nesniedz easyJet darbības priekšrocības, bet tikai ātrāku bagāžas iekraušanu un izkraušanu ar retāku traucējumu iespēju. Tās drīzāk sniedz iebūvētā rentgena iekārta, kas tomēr neietekmē aviosabiedrības reģistrācijas procedūras. |
| --- | --- |

(236)

Attiecībā uz bagāžas lenti A terminālī un B terminālī esošās sistēmas tehniski ir identiskas, izņemot vienu aspektu. Bagāžas lentei B terminālī ir stacionāra rentgena iekārta. Tā tika uzstādīta pēc Vācijas policijas pieprasījuma. Pretējā gadījumā tiktu anulēta B termināļa darbības licence. Bagāžas lentes tehniskais aprīkojums B terminālī nesniedz easyJet darbības priekšrocības, bet tikai ātrāku bagāžas iekraušanu un izkraušanu ar retāku traucējumu iespēju. Tās drīzāk sniedz iebūvētā rentgena iekārta, kas tomēr neietekmē aviosabiedrības reģistrācijas procedūras.

| (237) | Faktiski iebūvētā drošības sistēma drīzāk apgrūtina easyJet darbību. Ja rodas neskaidrības par bagāžu, kura jāpārbauda manuāli, pasažieris jāaicina atpakaļ uz kontroles telpu B terminālī. Šajā laikā pasažieris jau atrodas izlidošanas zālē, un viņš jāinformē un jāaizved atpakaļ. Tā ir laikietilpīga procedūra, kuras dēļ Šēnefeldē pasažieriem B terminālī ir noteikts, ka vēlākās reģistrācijas laiks ir vismaz 30 minūtes. Pašlaik easyJet praktizē 40 minūtes, jo pretējā gadījumā nevar garantēt laicīgu procesa pabeigšanu. A terminālī šādas nepieciešamības nav. Šeit ierasta prakse ir tikai 20 minūšu laiks pirms pacelšanās, un tas nerada tehniskas problēmas. |
| --- | --- |

(237)

Faktiski iebūvētā drošības sistēma drīzāk apgrūtina easyJet darbību. Ja rodas neskaidrības par bagāžu, kura jāpārbauda manuāli, pasažieris jāaicina atpakaļ uz kontroles telpu B terminālī. Šajā laikā pasažieris jau atrodas izlidošanas zālē, un viņš jāinformē un jāaizved atpakaļ. Tā ir laikietilpīga procedūra, kuras dēļ Šēnefeldē pasažieriem B terminālī ir noteikts, ka vēlākās reģistrācijas laiks ir vismaz 30 minūtes. Pašlaik easyJet praktizē 40 minūtes, jo pretējā gadījumā nevar garantēt laicīgu procesa pabeigšanu. A terminālī šādas nepieciešamības nav. Šeit ierasta prakse ir tikai 20 minūšu laiks pirms pacelšanās, un tas nerada tehniskas problēmas.

| (238) | Ar to ir saistīta cita problēma, ka bagāžas lentes B terminālī un A terminālī atšķiras traucējumu rašanās biežuma ziņā. Iebūvētās drošības tehnikas un ar to saistītās sarežģītības dēļ bagāžas lente B terminālī laikā no 2004. gada maija līdz decembrim bija pieejama [..] % no darbības laika, bet bagāžas lente A terminālī strādāja [..] % no darbības laika. |
| --- | --- |

(238)

Ar to ir saistīta cita problēma, ka bagāžas lentes B terminālī un A terminālī atšķiras traucējumu rašanās biežuma ziņā. Iebūvētās drošības tehnikas un ar to saistītās sarežģītības dēļ bagāžas lente B terminālī laikā no 2004. gada maija līdz decembrim bija pieejama [..] % no darbības laika, bet bagāžas lente A terminālī strādāja [..] % no darbības laika.

| (239) | Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka neviens no 2004. gada nomas līguma ar easyJet noteikumiem neradīja ekonomiskas priekšrocības. Līdz ar to šis līgums nav valsts atbalsts, |
| --- | --- |

(239)

Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka neviens no 2004. gada nomas līguma ar easyJet noteikumiem neradīja ekonomiskas priekšrocības. Līdz ar to šis līgums nav valsts atbalsts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Turpmāk minētie pasākumi, ko Vācija veikusi a) līdz l) apakšpunktā minētajiem uzņēmumiem, nav valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē:

| a) | līgums par kontroli un peļņas nodošanu, ko 1992. gada 6. augustā noslēdza Berlin Brandenburg Flughafen Holding GmbH un Berliner Flughafen-Gesellschaft mbH; |
| --- | --- |

a)

līgums par kontroli un peļņas nodošanu, ko 1992. gada 6. augustā noslēdza Berlin Brandenburg Flughafen Holding GmbH un Berliner Flughafen-Gesellschaft mbH;

| b) | līgums, ko 2003. gada 19. decembrī noslēdza Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH un easyJet Airline Company Ltd.; |
| --- | --- |

b)

līgums, ko 2003. gada 19. decembrī noslēdza Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH un easyJet Airline Company Ltd.;

| c) | līgums, ko 2003. gada 31. martā noslēdza Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH un Ryanair Limited; |
| --- | --- |

c)

līgums, ko 2003. gada 31. martā noslēdza Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH un Ryanair Limited;

| d) | līgums, ko 2004. gada 28. aprīlī noslēdza Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH un Ryanair Limited; |
| --- | --- |

d)

līgums, ko 2004. gada 28. aprīlī noslēdza Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH un Ryanair Limited;

| e) | līgums, ko 2003. gada 14. oktobrī noslēdza Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH un Germanwings GmbH; |
| --- | --- |

e)

līgums, ko 2003. gada 14. oktobrī noslēdza Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH un Germanwings GmbH;

| f) | līgums, ko 2004. gada 23. decembrī noslēdza Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH un Germanwings GmbH; |
| --- | --- |

f)

līgums, ko 2004. gada 23. decembrī noslēdza Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH un Germanwings GmbH;

| g) | līgums, ko 2003. gada 22. oktobrī noslēdza Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH un Volare Airlines S.p.A.; |
| --- | --- |

g)

līgums, ko 2003. gada 22. oktobrī noslēdza Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH un Volare Airlines S.p.A.;

| h) | līgums, ko 2003. gada 3. novembrī noslēdza Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH un V-Bird Airlines B.V.; |
| --- | --- |

h)

līgums, ko 2003. gada 3. novembrī noslēdza Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH un V-Bird Airlines B.V.;

| i) | līgums, ko 2004. gada 6. jūnijā noslēdza Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH un Icelandair Reykjavik Airport; |
| --- | --- |

i)

līgums, ko 2004. gada 6. jūnijā noslēdza Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH un Icelandair Reykjavik Airport;

| j) | līgums, ko 2004. gada 17. maijā noslēdza Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH un Norwegian Air Shuttle AS; |
| --- | --- |

j)

līgums, ko 2004. gada 17. maijā noslēdza Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH un Norwegian Air Shuttle AS;

| k) | līgums, ko 2004. gada 13. maijā noslēdza Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH un Aer Lingus Limited; |
| --- | --- |

k)

līgums, ko 2004. gada 13. maijā noslēdza Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH un Aer Lingus Limited;

| l) | nomas līgums, ko 2004. gada martā par konkrētu platību un iekārtu lietošanu Šēnefeldes lidostas B terminālī noslēdza Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH un easyJet Airline Company Ltd. |
| --- | --- |

l)

nomas līgums, ko 2004. gada martā par konkrētu platību un iekārtu lietošanu Šēnefeldes lidostas B terminālī noslēdza Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH un easyJet Airline Company Ltd.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2014. gada 20. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  No 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants attiecīgi kļuva par Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. un 108. pantu. Abos gadījumos noteikumi būtībā ir vienādi. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu attiecīgā gadījumā ir uzskatāmas par atsaucēm uz EK līguma 87. un 88. pantu. LESD ieviesa arī dažas izmaiņas terminoloģijā, piemēram, aizstājot “Kopienu” ar “Savienību” un “kopējo tirgu” ar “iekšējo tirgu”. Šajā lēmumā ir izmantota LESD terminoloģija.

1

(2)  OV C 257, 30.10.2007., 16. lpp.

2

(3)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

3

(4)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  Sk. Frankfurter Allgemeine Zeitung (FAZ), 23.5.2003., Nr. 119, 16. lpp., http://www.faz.net/aktuell/wirtschaft/unternehmen/luftfahrt-privatisierung-der-berliner-flughaefen-endgueltig-gescheitert-1101944.html.

5

Frankfurter Allgemeine Zeitung

FAZ

(6)  Earnings before interest, taxes, depreciation and amortization (rezultāts pirms procentiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas).

6

Earnings before interest, taxes, depreciation and amortization

(7)  Earnings before interest and taxes (rezultāts pirms procentiem un nodokļiem).

7

Earnings before interest and taxes

(8)  Dienesta noslēpumu apzīmējums saskaņā ar Komisijas 2003. gada 1. decembra Paziņojumu C(2003) 4582 par dienesta noslēpumu valsts atbalsta lēmumos (OV C 297, 9.12.2003., 6. lpp.).

8

| Avots: | pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanas saņemto Vācijas 2007. gada 4. oktobra piezīmju 19. pielikums. |
| --- | --- |

Avots:

Avots:

pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanas saņemto Vācijas 2007. gada 4. oktobra piezīmju 19. pielikums.

(9)  Šo valsts finansējuma piešķiršanu Komisija atzina par saderīgu ar iekšējo tirgu. Sk. Komisijas Lēmumu par valsts atbalstu NN 25/09 (ex N 167/09) un SA.35378 (12/N) (OV C 36, 8.2.2013., 10. lpp.) – Vācija – Berlīnes Brandenburgas starptautiskās lidostas finansēšana.

9

(10)  Vācija sniedza šādu informāciju: i) Šēnefeldes lidostas jauda 2003. un 2004. gadā bija 4,5 miljoni pasažieru gadā, un 2005. gadā tā palielinājās līdz 7 miljoniem pasažieru gadā (salīdzinot ar pārvadājumu apjomu 1,7 miljoni, 3,3 miljoni un 5 miljoni pasažieru attiecīgi 2003., 2004. un 2005. gadā); ii) Tēgeles lidostas jauda 2003. un 2004. gadā bija 9,5 miljoni pasažieru gadā, un 2005. gadā tā palielinājās līdz 11,5 miljoniem pasažieru gadā (salīdzinot ar pārvadājumu apjomu 11,1 miljons, 11 miljoni un 11,5 miljoni attiecīgi 2003., 2004. un 2005. gadā). Lidostas jaudu ir grūti aprēķināt, jo tā ir atkarīga no dažādu infrastruktūras elementu maksimālās jaudas. Tās aprēķinam ne vienmēr ir izmantojams maksimālais pasažieru skaits, bet dažreiz drīzāk, piemēram, lidmašīnu reisu maksimālais skaits. Turklāt gadījumos, kad galvenais rādītājs ir pasažieru skaits, maksimālā jauda ir maksimālās pasažieru plūsmas stundā augšējā robeža, nevis maksimālais pasažieru skaits gadā. Tas izskaidrojams ar to, ka bieži vien laikā no vislielākās līdz vismazākajai slodzei (stundās un dienās) pasažieru plūsma ļoti mainās, kā arī to ietekmē sezonāla rakstura svārstības. Tādēļ iepriekš minētā informācija nespēj pilnībā atspoguļot jaudas izmantojumu Šēnefeldē un Tēgelē. Turklāt ir iespējams, ka noteiktos gadījumos lidosta faktiski pārsniedz savu teorētisko jaudu (piemēram, apkalpo vairāk pasažieru nekā paredzēto maksimālo pasažieru plūsmu stundā). Tomēr tas var izraisīt nelabvēlīgus apstākļus (ilgus gaidīšanas laikus, kavēšanos utt.). Katrā ziņā neapstrīdams paliek fakts, ka attiecīgajā laikposmā Tēgele bija gandrīz pilnībā noslogota, bet Šēnefeldei vēl bija brīva jauda.

10

(11)  Pamatoperators ir lidostas lielākā aviosabiedrība (pārvadājumu apjoma ziņā), kuras reputācija un tēls veicina to, ka attiecīgajā lidostā sāk darboties citas aviosabiedrības, kā rezultātā turpina palielināties pārvadājumu apjoms.

11

(12)  “Etniskie lidojumi” ir saistīti ar iedzīvotājiem, kuri ieceļojuši no tālākām valstīm un regulāri dodas uz dzimteni ar lidmašīnām vai kurus apmeklē draugi vai paziņas, kuri no šīm valstīm tāpat ierodas ar lidmašīnām. Berlīnē dzīvo lielas pirmās un otrās paaudzes imigrantu grupas.

12

(13)  Tolaik Berlīne bija trešais lielākais tūristu galamērķis Eiropā ar lielāko nakšņošanu skaitu Vācijā un lielu vienas dienas tūristu īpatsvaru.

13

(14)  Gadsimtu mijas sākumā Eiropā ZIP lidojumu skaits katru gadu pieauga, ko var izskaidrot ar nozares līderu Ryanair un easyJet ienesīgo ekspansiju, kā arī vairāku jaunu aviosabiedrību parādīšanos.

14

Ryanair

easyJet

(15)  Vadības konsultāciju uzņēmuma sniegtā vērtējuma sīks apraksts ir sniegts 7.2.1. punktā.

15

(16)  Šis “izaugsmes atbalsts” atšķiras no 2004. gada cenrādī paredzētās “izaugsmes atlaides”.

16

(17)  Šī norāde attiecas uz lidostas maksu apmēru, atlaižu sistēmu un citiem cenrādī paredzētajiem finansiālas stimulēšanas mehānismiem.

17

(18)  Šo atsevišķo līgumu pārskats ir sniegts 6. tabulā.

18

(19)  Līgumā saskaņotās dotācijas maksājums aviosabiedrībai Germanwings, piemēram, bija saistīts ar nosacījumu, ka Germanwings bija jāveic vismaz [..] % lidojumu, kuri plānoti saskaņā ar paredzēto darbību.

19

Germanwings

Germanwings

(20)  Šī pati pieeja ir izmantota 2007. gada līgumā par grozījumiem ar easyJet (sk. 43. apsvērumu).

20

easyJet

(21)  Dažu līgumi stājās spēkā ar atpakaļejošu datumu, proti, agrāk nekā līguma noslēgšanas dienā. Tā bija, piemēram, otrajam līgumam ar Germanwings, kurš stājās spēkā ar atpakaļejošu datumu, proti, dienā, kad stājās spēkā 2004. gada cenrādis. Tāpat bija arī otrajam līgumam ar Ryanair, kurš aizstāja pirmo līgumu ar Ryanair un stājās spēkā ar atpakaļejošu datumu, proti, 2003. gada 1. maijā – dienā, kad stājās spēkā pirmais līgums ar Ryanair.

21

Germanwings

Ryanair

Ryanair

Ryanair

(22)  Īsi pirms tam (2003. gada 29. septembrī) FBS un Germanwings parakstīja līgumu, kuram bija jāstājas spēkā 2003. gada 26. oktobrī. Tomēr vēl pirms tā stāšanās spēkā to aizstāja 2003. gada 14. oktobra līgums. Tāpēc 2003. gada 29. septembra līgums nekad netika piemērots.

22

FBS

Germanwings

(23)  2003. gada 22. oktobrīFBS un Volare parakstīja divus līgumus – “pamatlīgumu” un “papildlīgumu”. Šajā lēmumā šie divi līgumi tiek uzskatīti par vienu līgumu.

23

FBS

Volare

(24)  Tomēr 2004. gadā Volare izbeidza darbību Šēnefeldē.

24

Volare

(25)  2003. gada 3. novembrīFBS un V-Bird parakstīja divus līgumus – “pamatlīgumu” un “papildlīgumu”. Šajā lēmumā šie divi līgumi tiek uzskatīti par vienu līgumu.

25

FBS

V-Bird

(26)  Tomēr 2004. gadā V-Bird izbeidza darbību Šēnefeldē.

26

V-Bird

| Avots: | pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanas saņemto Vācijas 2007. gada 4. oktobra piezīmju 16. un 20. pielikums. |
| --- | --- |

Avots:

Avots:

pēc oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanas saņemto Vācijas 2007. gada 4. oktobra piezīmju 16. un 20. pielikums.

(27)  OV C 312, 9.12.2005., 1. lpp.

27

(28)  Lai pamatotu šo sākotnējo secinājumu, Komisija norādīja uz Potsdamas apgabaltiesas (Landgericht Potsdam) 2004. gada 20. oktobra spriedumu (lieta 2 O 70/04, 5. lpp.).

28

Landgericht Potsdam

(29)  Potsdamas apgabaltiesas 2004. gada 20. oktobra spriedums (lieta 2 O 70/04).

29

(30)  Lēmumā sākt procedūru šīs lidostas tika minētas kā piemēri lidostām, kuras izvērtējamie pasākumi varētu ietekmēt negatīvi (sk. lēmuma sākt procedūru 151. punktu).

30

(31)  Komisijas 2004. gada 12. februāra Lēmums C (2004) 516 par Valonijas reģiona un lidostas operatora Brussels South Charleroi Airport piešķirtajām priekšrocībām aviosabiedrībai Ryanair tās darbības uzsākšanas Šarleruā laikā (OV L 137, 30.4.2004., 1. lpp.).

31

Brussels South Charleroi Airport

Ryanair

(32)  Sk. Padomes 1993. gada 18. janvāra Regulas (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (OV L 14, 22.1.1993., 1. lpp.) 2. panta h) punktu.

32

(33)  Komisijas 2001. gada 17. oktobra Lēmums 2002/346/EK par valsts atbalstu, ko Vācija sniegusi uzņēmumam Deckel Maho Seebach GmbH (C 27/2000) (OV L 126, 13.5.2002., 14, lpp.), 16. apsvērums un Komisijas 2002. gada 15. janvāra Lēmums 2002/468/EK par valsts atbalstu, ko Vācija sniegusi uzņēmumam Klausner Nordic Timber GmbH & Co. KG, Vismāra, Meklenburga-Priekšpomerānija (C 41/2001) (OV L 165, 24.6.2002., 15. lpp.), 67. apsvērums.

33

Deckel Maho Seebach GmbH

Klausner Nordic Timber GmbH & Co. KG

(34)  Sk. 65. apsvērumu.

34

(35)  Noteikumu par gaisa pārvadājumu licencēm iepriekšējās redakcijas 43. pants.

35

(36)  Sk. BGH1977. gada 24. novembra spriedumu lietā III ZR 27/76, Zeitschrift für Luft- und Weltraumrecht (ZLW), 1979., 140. (143.) lpp.; Berlīnes apgabaltiesas (Landgericht Berlin) 2000. gada 25. augusta spriedumu lietā 96 O 197/99, Zeitschrift für Luft- und Weltraumrecht, 2001., 475. (479.) lpp.; BGH1997. gada 23. janvāra spriedumu lietā III ZR 27/96, Zeitschrift für Luft- und Weltraumrecht, 1997., 510. lpp.

36

BGH

Zeitschrift für Luft- und Weltraumrecht

ZLW

Landgericht Berlin

Zeitschrift für Luft- und Weltraumrecht

BGH

Zeitschrift für Luft- und Weltraumrecht

(37)  Sk. BGH1977. gada 24. novembra spriedumu lietā ZR III 27/76, Zeitschrift für Luft- und Weltraumrecht, 1979., 140. (148.) lpp.; Federālās Administratīvās tiesas (Bundesverwaltungsgericht) 1977. gada 8. jūlija spriedumu lietā VII C 72/74, Zeitschrift für Luft- und Weltraumrecht, 1977., (49. lpp.); Giemulla, izdevumā Giemulla/Schmid (izdevēji), Frankfurter Kommentar zum Luftverkehrsrecht, Ķelne, 2007., Noteikumu par gaisa pārvadājumu licencēm 43. pants, 16. punkts.

37

BGH

Zeitschrift für Luft- und Weltraumrecht

Bundesverwaltungsgericht

Zeitschrift für Luft- und Weltraumrecht

Frankfurter Kommentar zum Luftverkehrsrecht

(38)  Sk. 20. zemsvītras piezīmi.

38

(39)  Šī ietekme nebija ņemta vērā aprēķinā, kurā saistībā ar 2003. gada līgumu ar easyJet sākotnēji paredzētajā līguma darbības laikā (desmit vai divdesmit gados atkarībā no tā, vai pēc pirmajiem desmit gadiem easyJet izmantos iespēju pagarināt līgumu vēl uz desmit gadiem) tika iegūta pozitīva neto pašreizējā vērtība.

39

easyJet

easyJet

(40)  Tiesas 1991. gada 21. marta spriedums lietā C-305/89 Itālija/Komisija (Alfa Romeo), Recueil, I-1603. lpp., 20. punkts; sk. arī Pirmās instances tiesas 2003. gada 6. marta spriedumu apvienotajās lietās T-228/99 un T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale [un Land Nordrhein-Westfalen]/Komisija, Recueil, II-435. lpp., 250.-270. punkts.

40

Alfa Romeo

Recueil

Westdeutsche Landesbank Girozentrale

Land Nordrhein-Westfalen

Recueil

(41)  Sk. 8. zemsvītras piezīmi.

41

(42)  Vadības konsultāciju uzņēmums norādīja, ka Eiropas un Amerikas tirgu pašreizējās analīzes liecina, ka 50–80 % pasažieru, kurus pārvadā tirgū jaunienācis ZIP, ir “jauni pasažieri”, turklāt precīzs rādītājs ir atkarīgs no attiecīgā maršruta.

42

(43)  Faktiski FBS sasniedza vēl lielāku pasažieru skaitu (7,3 miljonus pasažieru).

43

FBS

(44)  2003. gadā, proti, pirms ZIP stratēģijas uzsākšanas, 26 no 32 aviosabiedrībām Šēnefeldē lidmašīnu stāvēšanas laiks uz zemes bija 45 līdz 90 minūtes.

44

(45)  Walk boarding nozīmē, ka pasažieriem, lai iekāptu lidmašīnā, jāiziet no termināļa un jāiet pāri lidmašīnas stāvlaukumam.

45

Walk boarding

(46)  Piemēram, vadības konsultāciju uzņēmums ieteica izvietot lidostā ātrās ēdināšanas uzņēmumu ķēdi, lai apmierinātu daudzu zemo izmaksu aviosabiedrību pakalpojumus izmantojošo pasažieru prasības.

46

(47)  Toreiz pārvadājumu apjoms Tempelhofā bija ļoti pieticīgs salīdzinājumā ar pārvadājumiem abās pārējās Berlīnes lidostās.

47

(48)  Sk. 9. un 14. apsvērumu.

48

(49)  Lēmums sākt procedūru, 69.–71. apsvērums.

49

(50)  Pirmās instances tiesas 2000. gada 12. decembra spriedums lietā T-128/98 Aéroports de Paris/Komisija, Recueil, II-3929. lpp.; apstiprināts ar Tiesas 2002. gada 24. oktobra spriedumu lietā C-82/01, Recueil, I-9297. lpp., 75.–79. punkts.

50

Aéroports de Paris

Recueil

Recueil

(51)  Komisijas 2012. gada 3. oktobra Lēmums valsts atbalsta lietā C 38/2008 – Minhenes lidostas 2. termināļa finansēšana (OV L 319, 29.11.2013., 8. lpp.), 74.–81. apsvērums.

51

(52)  Izšķirošais kritērijs dienai, kurā valsts atbalstu uzskata par piešķirtu, ir šo piešķiršanu pamatojošā tā juridiski saistošā tiesību akta datums, kurā iestādes apņemas veikt attiecīgo pasākumu atbalsta saņēmējam. Šajā saistībā sk. Pirmās instances tiesas 1996. gada 12. decembra spriedumu lietā T-358/94 Compagnie nationale Air France/Komisija, Recueil, II-02109. lpp., 79. punkts, Pirmās instances tiesas 2004. gada 14. janvāra spriedumu lietā T-109/01 Fleuren Compost BV/Komisija, Recueil, II-127. lpp., 74. punkts, un [2009. gada 30. novembra] spriedumu apvienotajās lietās T-427/04 un T-17/05 Francijas Republika (T-427/04) un France Télécom SA (T-17/05)/Komisija, Krājums, II-4315. lpp., 321. punkts.

52

Compagnie nationale Air France

Recueil

Fleuren Compost BV

Recueil

France Télécom SA

(53)  Komisijas paziņojums dalībvalstīm – EEK Līguma 92. un 93. panta un Komisijas 1980. gada 25. jūnija Direktīvas 80/723/EEK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārskatāmību 5. panta piemērošana publiskajiem uzņēmumiem apstrādes nozarē (OV C 307, 13.11.1993., 3. lpp.), 29. apsvērums.

53

(54)  Sk. 42. zemsvītras piezīmi.

54

(55)  Jo īpaši sk. lēmuma valsts atbalsta lietā NN 25/09 (ex N 167/09) 82. apsvērumu.

55

(56)  Jo īpaši sk. lēmuma valsts atbalsta lietā NN 25/09 (ex N 167/09) 78. apsvērumu.

56

(57)  Tas tā ir, pieņemot, ka Šēnefeldes lidostu var uzskatīt par FBS grupas uzņēmumu, pat ja tas nav atsevišķa juridiska vienība, un ka tas varētu saņemt valsts atbalstu “no”FBS.

57

FBS

FBS

(58)  Pirmās instances tiesas 2008. gada 17. decembra spriedums lietā T-196/04 Ryanair Ltd/Komisija, Krājums, II-3643. lpp.

58

Ryanair Ltd

(59)  Piemēram, maksājumi vai samazinātas maksas, atklājot jaunu maršrutu vai palielinot biežumu, vai mārketinga dotācijas, lai daļēji segtu aviosabiedrības mārketinga izmaksas, piemēram, atklājot jaunu maršrutu.

59

(60)  Šie stimuli bija noteikti divpusējos līgumos vai izrietēja no finansiālu stimulu sistēmas, kas pamatojas uz dažādiem parametriem, piemēram, pasažieru skaitu, un ir noteikta publicētā tiesību aktā, piemēram, cenrādī.

60

(61)  Šarleruā spriedums, 101. punkts.

61

Šarleruā

(62)  Līdzīgu pieeju Komisija ievēroja savā 2011. gada 24. maija lēmumā C(2011) 3497 final par oficiālās izmeklēšanas procedūras sākšanu valsta atbalsta lietā SA.31662 – C/2011 (ex NN/2011) – Rumānija – Timiašoras starptautiskā lidosta – Wizz Air (OV C 270, 13.11.2011., 11. lpp.). Sk. arī 129. apsvērumu, kurā Komisija uzskatīja: “Atbilstoši pastāvīgajai judikatūrai jāpārbauda, vai līdzīgos apstākļos privāts lidostas operators piekristu identiskiem vai līdzīgiem darījumu noteikumiem kā Timišoaras lidosta; turklāt jo īpaši jāņem vērā pieejamā informācija un paredzamā attīstība šā ieguldījuma laikā.”

62

Wizz Air

(63)  Tie ir lidostas operatora ieņēmumi, ko rada papildu uzņēmējdarbība stāvvietu, veikalu, restorānu utt. jomā un kuri rodas papildu pasažieru plūsmas rezultātā.

63

(64)  Dažādi maršruti var piesaistīt dažādu profilu pasažierus, jo īpaši attiecībā uz iepirkšanās paradumiem lidostās, un nodrošināt lidostai attiecīgas iespējas gūt ar aviāciju nesaistītus ieņēmumus. Līdz ar to divas dažādas maršrutu grupas var dažādi ietekmēt lidostas operatora ieņēmumus.

64

(65)  Tā kā ZIP mērķis ir piedāvāt saviem klientiem pēc iespējas zemākas cenas, zemo izmaksu aviosabiedrības parasti izdara lielāku spiedienu uz lidostu operatoriem nekā tradicionālās aviosabiedrības, lai panāktu zemas lidostas maksas.

65

(66)  Piemēram, 2004. gada cenrādī iekļautās pasažieru apjoma atlaižu, biežuma atlaižu un galamērķa atlaižu sistēmas.

66

(67)  Šis jautājums rodas galvenokārt par 2003. gada līgumu ar easyJet, kurš tika noslēgts laikā, kad bija spēkā 2003. gada cenrādis, un ievērojami atšķīrās no šā cenrāža noteikumiem (sk. 42. apsvērumu). Arī pirmais līgums ar Ryanair, pirmais līgums ar Germanwings un līgumi ar Volare un V-Bird tika noslēgti laikā, kad bija spēkā 2003. gada cenrādis. Šajos līgumos bija paredzēti dotāciju maksājumi, kuri nebija paredzēti cenrādī (sk. 48. apsvērumu). Tāpat arī līgumi ar Aer Lingus, Icelandair un Norwegian Air Shuttle tika noslēgti laikā, kad bija spēkā 2003. gada cenrādis. Šajos līgumos bija paredzēts, ka FBS ar dotācijām daļēji finansē attiecīgo aviosabiedrību mārketinga izmaksas, kas nebija paredzēts cenrādī (sk. 49. apsvērumu).

67

easyJet

Ryanair

Germanwings

Volare

V-Bird

Aer Lingus

Icelandair

Norwegian Air Shuttle

FBS

(68)  Šarleruā spriedums, 98. punkts.

68

Šarleruā

(69)  Šarleruā spriedums, 59. punkts.

69

Šarleruā

(70)  Saskaņā ar to diskonta likmi “ra” aprēķina pēc šādas formulas:

70

Formula

kur:

| rrf | = | bezriska vērtspapīra ienesīgums |
| --- | --- | --- |
| rm | = | gaidāmais ienesīguma vispārējā tirgū |
| Ba | = | aktīva beta koeficients |

rrf

=

bezriska vērtspapīra ienesīgums

rm

=

gaidāmais ienesīguma vispārējā tirgū

Ba

=

aktīva beta koeficients

(71)  Tas ir vienīgais ar ZIP noslēgtais līgums, kurš tika iekļauts oficiālajā izmeklēšanas procedūrā, bet kurš nav minēts 11. tabulā.

71

(72)  Otrā eksperta pētījums, 2. tabula 22. lpp.

72

(73)  Piemēram, 2003. gada līgums ar easyJet.

73

easyJet.

---

| 1.4.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 89/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 89/37

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/507

(2014. gada 16. septembris)

par pasākumu SA.23129 – (12/C) (ex 12/NN) (ex CP 141/07), ko īstenojusi Vācija

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6411)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar minēto (1) pantu, un ņemot vērā iesniegtās piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft (turpmāk NEUWOGES) 2007. gada 30. martā Komisijai iesniedza sūdzību, pamatojoties uz Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (2) 20. panta 2. punktu, apgalvojot, ka Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG un Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG (turpmāk BAVARIA 1 un BAVARIA 2; kopā BAVARIA) ir piešķirts nelikumīgs valsts atbalsts, izmantojot zemes nomas un pārdošanas līgumus (Erbbaurechtsvertrag) un administratīvo līgumu (Generalverwaltervertrag). NEUWOGES pieprasīja sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(1)

Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft (turpmāk NEUWOGES) 2007. gada 30. martā Komisijai iesniedza sūdzību, pamatojoties uz Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (2) 20. panta 2. punktu, apgalvojot, ka Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG un Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG (turpmāk BAVARIA 1 un BAVARIA 2; kopā BAVARIA) ir piešķirts nelikumīgs valsts atbalsts, izmantojot zemes nomas un pārdošanas līgumus (Erbbaurechtsvertrag) un administratīvo līgumu (Generalverwaltervertrag). NEUWOGES pieprasīja sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu.

| (2) | Komisija 2007. gada 6. augustā, 2008. gada 14. maijā, 2009. gada 6. aprīlī un 2012. gada 3. februārī Vācijas iestādēm pieprasīja papildu informāciju. Vācijas iestādes atbildēja 2007. gada 4. septembrī, 2007. gada 12. oktobrī, 2007. gada 17. oktobrī, 2008. gada 11. jūlijā, 2008. gada 14. jūlijā, 2008. gada 12. decembrī, 2009. gada 30. jūnijā un 2012. gada 28. februārī. NEUWOGES savas piezīmes iesniedza 2007. gada 30. maijā, 2007. gada 5. novembrī, 2008. gada 26. februārī, 2008. gada 15. jūlijā, 2008. gada 30. septembrī, 2008. gada 18. decembrī, 2009. gada 6. martā, 2009. gada 4. jūnijā, 2009. gada 15. jūlijā, 2009. gada 26. augustā, 2009. gada 22. septembrī un 2012. gada 19. janvārī. BAVARIA piezīmes iesniedza 2008. gada 13. maijā. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2007. gada 6. augustā, 2008. gada 14. maijā, 2009. gada 6. aprīlī un 2012. gada 3. februārī Vācijas iestādēm pieprasīja papildu informāciju. Vācijas iestādes atbildēja 2007. gada 4. septembrī, 2007. gada 12. oktobrī, 2007. gada 17. oktobrī, 2008. gada 11. jūlijā, 2008. gada 14. jūlijā, 2008. gada 12. decembrī, 2009. gada 30. jūnijā un 2012. gada 28. februārī. NEUWOGES savas piezīmes iesniedza 2007. gada 30. maijā, 2007. gada 5. novembrī, 2008. gada 26. februārī, 2008. gada 15. jūlijā, 2008. gada 30. septembrī, 2008. gada 18. decembrī, 2009. gada 6. martā, 2009. gada 4. jūnijā, 2009. gada 15. jūlijā, 2009. gada 26. augustā, 2009. gada 22. septembrī un 2012. gada 19. janvārī. BAVARIA piezīmes iesniedza 2008. gada 13. maijā.

| (3) | Rostokas apgabaltiesa (Landgericht Rostock) 2008. gada 28. novembrī pasludināja spriedumu tiesvedībā starp BAVARIA un NEUWOGES. BAVARIA apsūdzēja NEUWOGES par to, ka tā nepilda abu pušu noslēgtajā līgumā noteiktās saistības, savukārt NEUWOGES savā atbildē apgalvoja, ka līgums ietvēra nelikumīgu un ar iekšējo tirgu nesaderīgu valsts atbalstu un tāpēc tas jāuzskata par spēkā neesošu. Rostokas apgabaltiesa secināja, ka BAVARIA netika piešķirtas priekšrocības un tāpēc tas nebija valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. NEUWOGES iesniedza apelācijas sūdzību, kur apstrīdēja šo spriedumu, un tiesvedība Rostokas Augstākajā apgabaltiesā (Oberlandesgericht Rostock) vēl nav pabeigta. BAVARIA ierosināja tiesvedību arī Greifsvaldes administratīvajā tiesā (Verwaltungsgericht Greifswald), lai panāktu spriedumu, kas atļautu piekļūt visām NEUWOGES vai Neibrandenburgas pilsētas datnēm, kurās ir informācija par apstrīdētajiem līgumiem. Šīs lietas izskatīšana vēl nav pabeigta. |
| --- | --- |

(3)

Rostokas apgabaltiesa (Landgericht Rostock) 2008. gada 28. novembrī pasludināja spriedumu tiesvedībā starp BAVARIA un NEUWOGES. BAVARIA apsūdzēja NEUWOGES par to, ka tā nepilda abu pušu noslēgtajā līgumā noteiktās saistības, savukārt NEUWOGES savā atbildē apgalvoja, ka līgums ietvēra nelikumīgu un ar iekšējo tirgu nesaderīgu valsts atbalstu un tāpēc tas jāuzskata par spēkā neesošu. Rostokas apgabaltiesa secināja, ka BAVARIA netika piešķirtas priekšrocības un tāpēc tas nebija valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. NEUWOGES iesniedza apelācijas sūdzību, kur apstrīdēja šo spriedumu, un tiesvedība Rostokas Augstākajā apgabaltiesā (Oberlandesgericht Rostock) vēl nav pabeigta. BAVARIA ierosināja tiesvedību arī Greifsvaldes administratīvajā tiesā (Verwaltungsgericht Greifswald), lai panāktu spriedumu, kas atļautu piekļūt visām NEUWOGES vai Neibrandenburgas pilsētas datnēm, kurās ir informācija par apstrīdētajiem līgumiem. Šīs lietas izskatīšana vēl nav pabeigta.

| (4) | NEUWOGES2009. gada 4. jūnija vēstulē pieprasīja Komisijai divu mēnešu laikā sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar LESD 265. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(4)

NEUWOGES2009. gada 4. jūnija vēstulē pieprasīja Komisijai divu mēnešu laikā sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar LESD 265. panta 2. punktu.

| (5) | Komisija 2009. gada 29. jūlija vēstulē NEUWOGES paziņoja savu sākotnējo vērtējumu, ka ne zemes nomas un pārdošanas līgums, nedz administratīvais līgums neietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2009. gada 29. jūlija vēstulē NEUWOGES paziņoja savu sākotnējo vērtējumu, ka ne zemes nomas un pārdošanas līgums, nedz administratīvais līgums neietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (6) | NEUWOGES2009. gada 26. augusta vēstulē apstrīdēja Komisijas veikto faktu novērtējumu un aicināja Komisiju divu nedēļu laikā sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru. |
| --- | --- |

(6)

NEUWOGES2009. gada 26. augusta vēstulē apstrīdēja Komisijas veikto faktu novērtējumu un aicināja Komisiju divu nedēļu laikā sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru.

| (7) | Komisija 2009. gada 15. septembra vēstulē paziņoja NEUWOGES, ka nosūtīs vēl vienu vēstuli ar NEUWOGES jaunāko piezīmju izvērtējumu. NEUWOGES2009. gada 22. septembra vēstulē paziņoja Komisijai, ka nepiekrīt Komisijas priekšlikumam. |
| --- | --- |

(7)

Komisija 2009. gada 15. septembra vēstulē paziņoja NEUWOGES, ka nosūtīs vēl vienu vēstuli ar NEUWOGES jaunāko piezīmju izvērtējumu. NEUWOGES2009. gada 22. septembra vēstulē paziņoja Komisijai, ka nepiekrīt Komisijas priekšlikumam.

| (8) | NEUWOGES2009. gada 9. oktobrī Eiropas Savienības Vispārējā tiesā ierosināja tiesvedību un pieprasīja vai nu anulēt lēmumu, kurš, kā apgalvots, bija ietverts Komisijas 2009. gada 29. jūlija vēstulē, vai konstatēt Komisijas bezdarbību, jo tā ir atteikusies sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu. Vispārējā tiesa 2012. gada 9. janvārī prasību par lēmuma anulēšanu noraidīja kā nepieņemamu un apsūdzību bezdarbībā kā nepamatotu (3). |
| --- | --- |

(8)

NEUWOGES2009. gada 9. oktobrī Eiropas Savienības Vispārējā tiesā ierosināja tiesvedību un pieprasīja vai nu anulēt lēmumu, kurš, kā apgalvots, bija ietverts Komisijas 2009. gada 29. jūlija vēstulē, vai konstatēt Komisijas bezdarbību, jo tā ir atteikusies sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu. Vispārējā tiesa 2012. gada 9. janvārī prasību par lēmuma anulēšanu noraidīja kā nepieņemamu un apsūdzību bezdarbībā kā nepamatotu (3).

| (9) | NEUWOGES2012. gada 19. janvāra vēstulē atkal aicināja Komisiju sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(9)

NEUWOGES2012. gada 19. janvāra vēstulē atkal aicināja Komisiju sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu.

| (10) | Komisija 2012. gada 21. marta vēstulē informēja Vācijas iestādes par lēmumu sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru. Komisijas lēmums sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru (turpmāk tekstā – “lēmums par procedūras sākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par minēto pasākumu. NEUWOGES2012. gada 22. martā iesniedza apelācijas sūdzību, kur apstrīdēja Vispārējās tiesas 2012. gada 9. janvāra lēmumu. Tiesa 2012. gada 15. novembrī apelācijas sūdzību noraidīja, jo prasības priekšmets vairs nepastāvēja (5). |
| --- | --- |

(10)

Komisija 2012. gada 21. marta vēstulē informēja Vācijas iestādes par lēmumu sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru. Komisijas lēmums sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru (turpmāk tekstā – “lēmums par procedūras sākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par minēto pasākumu. NEUWOGES2012. gada 22. martā iesniedza apelācijas sūdzību, kur apstrīdēja Vispārējās tiesas 2012. gada 9. janvāra lēmumu. Tiesa 2012. gada 15. novembrī apelācijas sūdzību noraidīja, jo prasības priekšmets vairs nepastāvēja (5).

| (11) | Komisija NEUWOGES piezīmes saņēma 2012. gada 17. jūlijā, 2012. gada 2. oktobrī, 2013. gada 4. aprīlī un 2014. gada 15. aprīlī, bet BAVARIA piezīmes – 2012. gada 18. jūnijā un 2013. gada 22. aprīlī. Iesniegtās piezīmes tika nosūtītas Vācijas iestādēm 2012. gada 7. augustā un 2013. gada 16. septembrī. Neibrandenburgas pilsēta Vācijas valdības vārdā piezīmes iesniedza 2012. gada 23. jūlijā un 2012. gada 28. septembrī, bet Berlīne (federālā zeme) – 2012. gada 16. maijā, 2012. gada 28. septembrī un 2013. gada 30. septembrī. |
| --- | --- |

(11)

Komisija NEUWOGES piezīmes saņēma 2012. gada 17. jūlijā, 2012. gada 2. oktobrī, 2013. gada 4. aprīlī un 2014. gada 15. aprīlī, bet BAVARIA piezīmes – 2012. gada 18. jūnijā un 2013. gada 22. aprīlī. Iesniegtās piezīmes tika nosūtītas Vācijas iestādēm 2012. gada 7. augustā un 2013. gada 16. septembrī. Neibrandenburgas pilsēta Vācijas valdības vārdā piezīmes iesniedza 2012. gada 23. jūlijā un 2012. gada 28. septembrī, bet Berlīne (federālā zeme) – 2012. gada 16. maijā, 2012. gada 28. septembrī un 2013. gada 30. septembrī.

2.   PASĀKUMU APRAKSTS

| (12) | NEUWOGES ir sabiedrība ar ierobežotu atbildību, kas dibināta saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem. Neibrandenburgas pilsētai tajā pieder 100 % kapitāldaļu. NEUWOGES mērķis ir nodrošināt cenas ziņā pieejamus mājokļus lielākajai daļai Neibrandenburgas un apkārtnes iedzīvotāju. Šobrīd NEUWOGES pieder 33 % no visiem mājokļiem Neibrandenburgas pilsētā. BAVARIA 1 un BAVARIA 2 ir nekustamo īpašumu sabiedrības, kas dibinātas, lai veiktu darījumus ar NEUWOGES, un abās sabiedrībās vairākuma īpašumtiesības pieder slēgtiem nekustamo īpašumu fondiem. BAVARIA 1 pieder BAVARIA Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Erste Leasing Fonds KG (94 %) un BAVARIA Immobilien Management GmbH i.I (6 %), savukārt BAVARIA 2 vienīgais īpašnieks ir Perseus Immobilien Verwaltungs GmbH & Co. KG – LBB Fonds Dreizehn. Gan BAVARIA Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Erste Leasing Fonds KG, gan Perseus Immobilien Verwaltungs GmbH & Co KG – LBB Fonds Dreizehn kapitāldaļas pieder privātiem ieguldītājiem. Abus fondus izveidoja un tirgoja Berliner Immobilien Holding GmbH, kas līdz 2006. gada 1. janvārim piederēja Bankgesellschaft Berlin un no šā datuma tieši un pilnīgi pieder Berlīnei (federālajai zemei). |
| --- | --- |

(12)

NEUWOGES ir sabiedrība ar ierobežotu atbildību, kas dibināta saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem. Neibrandenburgas pilsētai tajā pieder 100 % kapitāldaļu. NEUWOGES mērķis ir nodrošināt cenas ziņā pieejamus mājokļus lielākajai daļai Neibrandenburgas un apkārtnes iedzīvotāju. Šobrīd NEUWOGES pieder 33 % no visiem mājokļiem Neibrandenburgas pilsētā. BAVARIA 1 un BAVARIA 2 ir nekustamo īpašumu sabiedrības, kas dibinātas, lai veiktu darījumus ar NEUWOGES, un abās sabiedrībās vairākuma īpašumtiesības pieder slēgtiem nekustamo īpašumu fondiem. BAVARIA 1 pieder BAVARIA Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Erste Leasing Fonds KG (94 %) un BAVARIA Immobilien Management GmbH i.I (6 %), savukārt BAVARIA 2 vienīgais īpašnieks ir Perseus Immobilien Verwaltungs GmbH & Co. KG – LBB Fonds Dreizehn. Gan BAVARIA Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Erste Leasing Fonds KG, gan Perseus Immobilien Verwaltungs GmbH & Co KG – LBB Fonds Dreizehn kapitāldaļas pieder privātiem ieguldītājiem. Abus fondus izveidoja un tirgoja Berliner Immobilien Holding GmbH, kas līdz 2006. gada 1. janvārim piederēja Bankgesellschaft Berlin un no šā datuma tieši un pilnīgi pieder Berlīnei (federālajai zemei).

| (13) | NEUWOGES cita starpā pieder vairāki zemes gabali Neibrandenburgā, kur uzceltas divpadsmit dzīvojamās mājas, kurās kopā ir 557 dzīvokļi, kā arī dažas komercplatības. NEUWOGES un BAVARIA1998. gada 21. janvārī noslēdza zemes nomas un pārdošanas līgumu un administratīvo līgumu (turpmāk “apstrīdētais līgums” vai kopā “pārdošanas un atpakaļnomas darījums”). |
| --- | --- |

(13)

NEUWOGES cita starpā pieder vairāki zemes gabali Neibrandenburgā, kur uzceltas divpadsmit dzīvojamās mājas, kurās kopā ir 557 dzīvokļi, kā arī dažas komercplatības. NEUWOGES un BAVARIA1998. gada 21. janvārī noslēdza zemes nomas un pārdošanas līgumu un administratīvo līgumu (turpmāk “apstrīdētais līgums” vai kopā “pārdošanas un atpakaļnomas darījums”).

2.1.   ZEMES NOMAS UN PĀRDOŠANAS LĪGUMS

| (14) | NEUWOGES un BAVARIA1998. gada 21. janvārī noslēdza zemes nomas un ēku pārdošanas līgumu attiecībā uz 12 ēkām, kurās kopā ir 557 dzīvokļi. Saskaņā ar šo līgumu BAVARIA ieguva zemes nomas tiesības uz 75 gadiem un nopirka ēkas. |
| --- | --- |

(14)

NEUWOGES un BAVARIA1998. gada 21. janvārī noslēdza zemes nomas un ēku pārdošanas līgumu attiecībā uz 12 ēkām, kurās kopā ir 557 dzīvokļi. Saskaņā ar šo līgumu BAVARIA ieguva zemes nomas tiesības uz 75 gadiem un nopirka ēkas.

| (15) | Minētajam zemes nomas un pārdošanas līgumam ir divi pamatelementi, proti,






  a) | pirmkārt, BAVARIA apņēmās samaksāt kopumā EUR [..] (6)
   (7)
  NEUWOGES, no tiem EUR [..] bija kapitalizētas zemes nomas maksa līdz 2028. gada 31. decembrim, bet EUR [..] bija ēku pirkuma maksa; |
| --- | --- | --- |

(15)

Minētajam zemes nomas un pārdošanas līgumam ir divi pamatelementi, proti,

a)

pirmkārt, BAVARIA apņēmās samaksāt kopumā EUR [..] (6)
   (7)
  NEUWOGES, no tiem EUR [..] bija kapitalizētas zemes nomas maksa līdz 2028. gada 31. decembrim, bet EUR [..] bija ēku pirkuma maksa;

| b) | otrkārt, no 2029. gada 1. janvāraBAVARIA 10 gadus būs jāmaksā arī gada nomas maksa par zemi [..] % apmērā no pašreizējās zemes vērtības, kas aprēķināta EUR [..] par m2, jeb EUR [..] gadā. Zemes nomas un pārdošanas līguma atlikušajā darbības laikā nomas maksu paredzēts pielīdzināt dzīves dārdzības indeksa kopējās attīstības tendencēm, ja dzīves dārdzības indekss mainās vairāk nekā par [..] %. |
| --- | --- |

b)

otrkārt, no 2029. gada 1. janvāraBAVARIA 10 gadus būs jāmaksā arī gada nomas maksa par zemi [..] % apmērā no pašreizējās zemes vērtības, kas aprēķināta EUR [..] par m2, jeb EUR [..] gadā. Zemes nomas un pārdošanas līguma atlikušajā darbības laikā nomas maksu paredzēts pielīdzināt dzīves dārdzības indeksa kopējās attīstības tendencēm, ja dzīves dārdzības indekss mainās vairāk nekā par [..] %.

| (16) | NEUWOGES eksperti 1997. gadā pirms zemes nomas un pārdošanas līguma noslēgšanas ar BAVARIA veica īpašuma novērtēšanu (ēkas un zeme). Saskaņā ar šo novērtējumu īpašuma vērtība bija EUR [..]. NEUWOGES 2007. gadā papildus vērsās pie ārēja eksperta, lai retrospektīvi aprēķinātu īpašuma tirgus vērtību 1997. gadā. Vērtējumā, kuru veica 2007. gadā, īpašuma vērtība 1997. gadā tika noteikta EUR [..]. |
| --- | --- |

(16)

NEUWOGES eksperti 1997. gadā pirms zemes nomas un pārdošanas līguma noslēgšanas ar BAVARIA veica īpašuma novērtēšanu (ēkas un zeme). Saskaņā ar šo novērtējumu īpašuma vērtība bija EUR [..]. NEUWOGES 2007. gadā papildus vērsās pie ārēja eksperta, lai retrospektīvi aprēķinātu īpašuma tirgus vērtību 1997. gadā. Vērtējumā, kuru veica 2007. gadā, īpašuma vērtība 1997. gadā tika noteikta EUR [..].

Likums par mantota parāda samazināšanu (Altschuldenhilfegesetz)

| (17) | Zemes nomas un pārdošanas līgums tika noslēgts saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu (8). Pēc Vācijas apvienošanās 1990. gadā bijušie Austrumvācijas iedzīvotāju mājokļu kooperatīvi tika pārveidoti par juridiski neatkarīgām pašvaldības mājokļu saimniecības sabiedrībām. Bijušo kooperatīvu aktīvi un saistības tika nodoti jaunajām sabiedrībām, kurām tādējādi tika uzlikts liels slogs. Lai nodrošinātu mājokļu saimniecības sabiedrību dzīvotspēju ilgtermiņā, valsts likumdevējs pieņēma Likumu par mantota parāda samazināšanu, kas stājās spēkā 1993. gada 27. jūnijā. |
| --- | --- |

(17)

Zemes nomas un pārdošanas līgums tika noslēgts saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu (8). Pēc Vācijas apvienošanās 1990. gadā bijušie Austrumvācijas iedzīvotāju mājokļu kooperatīvi tika pārveidoti par juridiski neatkarīgām pašvaldības mājokļu saimniecības sabiedrībām. Bijušo kooperatīvu aktīvi un saistības tika nodoti jaunajām sabiedrībām, kurām tādējādi tika uzlikts liels slogs. Lai nodrošinātu mājokļu saimniecības sabiedrību dzīvotspēju ilgtermiņā, valsts likumdevējs pieņēma Likumu par mantota parāda samazināšanu, kas stājās spēkā 1993. gada 27. jūnijā.

| (18) | Saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu pašvaldības mājokļu saimniecības sabiedrības, iesniedzot pieteikumu, var saņemt parāda samazinājumu. Likuma 4. panta 1. un 2. punktā noteikts, ka parādu, kas lielāks par EUR 76,69 par m2, var norakstīt maksimāli līdz EUR 434,60 par m2. Savukārt mājokļu sabiedrībai bija jāuzņemas dažas saistības, proti, pienācīgi jācenšas panākt, lai tiktu privatizēti 15 % sabiedrības dzīvokļu (4. panta 5. punkta 1) apakšpunkts saistībā ar 5. pantu), jāizstrādā uzņēmējdarbības plāns, paredzot dzīvokļu ātru privatizāciju, modernizāciju un atjaunošanu (4. panta 5. punkta 2) apakšpunkts), kā arī jāziņo par savas ieguldījumu programmas un privatizācijas īstenošanas gaitu (4. panta 5.–7. punkts). Attiecīgajā laikposmā (1997. un 1998. gadā) spēkā esošajā likuma redakcijā bija noteikts, ka mājokļu sabiedrībām privatizācijas pienākums jāizpilda līdz 2003. gada 31. decembrim. Ja mājokļu sabiedrība nebija izpildījusi savu privatizācijas pienākumu (t. i., nebija pienācīgi centusies to panākt), tai bija jāatmaksā samazinātā parāda daļa. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu pašvaldības mājokļu saimniecības sabiedrības, iesniedzot pieteikumu, var saņemt parāda samazinājumu. Likuma 4. panta 1. un 2. punktā noteikts, ka parādu, kas lielāks par EUR 76,69 par m2, var norakstīt maksimāli līdz EUR 434,60 par m2. Savukārt mājokļu sabiedrībai bija jāuzņemas dažas saistības, proti, pienācīgi jācenšas panākt, lai tiktu privatizēti 15 % sabiedrības dzīvokļu (4. panta 5. punkta 1) apakšpunkts saistībā ar 5. pantu), jāizstrādā uzņēmējdarbības plāns, paredzot dzīvokļu ātru privatizāciju, modernizāciju un atjaunošanu (4. panta 5. punkta 2) apakšpunkts), kā arī jāziņo par savas ieguldījumu programmas un privatizācijas īstenošanas gaitu (4. panta 5.–7. punkts). Attiecīgajā laikposmā (1997. un 1998. gadā) spēkā esošajā likuma redakcijā bija noteikts, ka mājokļu sabiedrībām privatizācijas pienākums jāizpilda līdz 2003. gada 31. decembrim. Ja mājokļu sabiedrība nebija izpildījusi savu privatizācijas pienākumu (t. i., nebija pienācīgi centusies to panākt), tai bija jāatmaksā samazinātā parāda daļa.

| (19) | Konkrēta procentuālā daļa no ieņēmumiem, kas pārsniedza EUR 76,69 par m2 un ko mājokļu sabiedrība ieguva no privatizācijas, bija jānovirza mantotā parāda dzēšanas fondā (Erblastentilgungsfonds). Attiecīgajā laikposmā (1997. un 1998. gadā) Likuma par mantota parāda samazināšanu 5. panta 2. punktā bija noteikts, ka no visiem privatizācijas darījumiem, kas veikti līdz 1998. gada 31. decembrim, fondā jānovirza 45 % no visiem atbilstīgajiem ieņēmumiem. Privatizācijas darījumos, kas veikti līdz 2000. gada 31. decembrim vai 2003. gada 31. decembrim, gūtās peļņas daļas, kas jānovirza fondā, tika noteiktas attiecīgi 50 % un 55 % apmērā. Ja privatizāciju veica, pārdodot tikai ēkas un piešķirot zemes nomas tiesības (nevis pārdodot ēkas kopā ar zemi), ieņēmums, uz kuru pamatojoties tika aprēķināta fondā novirzāmā summa, bija ēku pārdošanas cena un saskaņotās zemes nomas vērtība naudā (Likums par mantota parāda samazināšanu, 5. panta 2. punkts). |
| --- | --- |

(19)

Konkrēta procentuālā daļa no ieņēmumiem, kas pārsniedza EUR 76,69 par m2 un ko mājokļu sabiedrība ieguva no privatizācijas, bija jānovirza mantotā parāda dzēšanas fondā (Erblastentilgungsfonds). Attiecīgajā laikposmā (1997. un 1998. gadā) Likuma par mantota parāda samazināšanu 5. panta 2. punktā bija noteikts, ka no visiem privatizācijas darījumiem, kas veikti līdz 1998. gada 31. decembrim, fondā jānovirza 45 % no visiem atbilstīgajiem ieņēmumiem. Privatizācijas darījumos, kas veikti līdz 2000. gada 31. decembrim vai 2003. gada 31. decembrim, gūtās peļņas daļas, kas jānovirza fondā, tika noteiktas attiecīgi 50 % un 55 % apmērā. Ja privatizāciju veica, pārdodot tikai ēkas un piešķirot zemes nomas tiesības (nevis pārdodot ēkas kopā ar zemi), ieņēmums, uz kuru pamatojoties tika aprēķināta fondā novirzāmā summa, bija ēku pārdošanas cena un saskaņotās zemes nomas vērtība naudā (Likums par mantota parāda samazināšanu, 5. panta 2. punkts).

| (20) | Vēlāk 1995. gadā tika konstatēts, ka, īstenojot sākotnēji paredzēto privatizācijas veidu, proti, mājokļu pārdošanu īrniekiem, visticamāk, netiks izpildīta 15 % privatizācijas kvota. Tāpēc Rekonstrukcijas banka (Kreditanstalt für Wiederaufbau), kurai bija uzticēta parāda samazināšanas programmas pārvaldība, sāka atļaut privatizāciju, ko dēvē par “pastarpinātu privatizāciju” (9). Saskaņā ar šo modeli, ko bija paredzēts īstenot tikai tikmēr, kamēr būs paredzams, ka 15 % kvotu nebūs iespējams panākt, veicot tiešo privatizāciju, mājokļu sabiedrība dzīvokļu ēkas varēja pārdot komercpircējam pilnīgi. Lai varētu pieņemt, ka mājokļu sabiedrība ir izpildījusi 15 % privatizācijas pienākumu, komercpircējam bija jāapņemas modernizēt ēkas un jācenšas iespējami vairāk dzīvokļu (ne mazāk par vienu trešdaļu) pārdot īrniekiem (10). Ja pēc konkrētu piedāvājumu izteikšanas daudz mazāk nekā viena trešdaļa īrnieku bija gatavi veikt pirkumu, komercpircējs attiecībā uz 60 % dzīvokļu varēja nepildīt privatizācijas pienākumu, tādējādi samazinot savas saistības līdz vienai trešdaļai no atlikušajiem 40 % dzīvokļu (11). |
| --- | --- |

(20)

Vēlāk 1995. gadā tika konstatēts, ka, īstenojot sākotnēji paredzēto privatizācijas veidu, proti, mājokļu pārdošanu īrniekiem, visticamāk, netiks izpildīta 15 % privatizācijas kvota. Tāpēc Rekonstrukcijas banka (Kreditanstalt für Wiederaufbau), kurai bija uzticēta parāda samazināšanas programmas pārvaldība, sāka atļaut privatizāciju, ko dēvē par “pastarpinātu privatizāciju” (9). Saskaņā ar šo modeli, ko bija paredzēts īstenot tikai tikmēr, kamēr būs paredzams, ka 15 % kvotu nebūs iespējams panākt, veicot tiešo privatizāciju, mājokļu sabiedrība dzīvokļu ēkas varēja pārdot komercpircējam pilnīgi. Lai varētu pieņemt, ka mājokļu sabiedrība ir izpildījusi 15 % privatizācijas pienākumu, komercpircējam bija jāapņemas modernizēt ēkas un jācenšas iespējami vairāk dzīvokļu (ne mazāk par vienu trešdaļu) pārdot īrniekiem (10). Ja pēc konkrētu piedāvājumu izteikšanas daudz mazāk nekā viena trešdaļa īrnieku bija gatavi veikt pirkumu, komercpircējs attiecībā uz 60 % dzīvokļu varēja nepildīt privatizācijas pienākumu, tādējādi samazinot savas saistības līdz vienai trešdaļai no atlikušajiem 40 % dzīvokļu (11).

NEUWOGES un Likums par mantota parāda samazināšanu

| (21) | Rekonstrukcijas banka atzina, ka zemes nomas un pārdošanas līgums attiecīgi ir uzskatāms par “pastarpinātu privatizāciju” saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu. Tāpēc, noslēdzot pārdošanas un atpakaļnomas darījumu, NEUWOGES veicināja sava privatizācijas pienākuma izpildi saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu. Tomēr nav skaidrs un ir apstrīdams, kādā mērā minētais likums ietekmēja komerciālos apsvērumus, ar kuriem bija pamatots NEUWOGES lēmums, un vai parāda samazinājums, ko NEUWOGES ieguva saskaņā ar šo likumu, ir jāņem vērā, analizējot, vai pārdošanas un atpakaļnomas darījums uzskatāms par atbalstu BAVARIA. |
| --- | --- |

(21)

Rekonstrukcijas banka atzina, ka zemes nomas un pārdošanas līgums attiecīgi ir uzskatāms par “pastarpinātu privatizāciju” saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu. Tāpēc, noslēdzot pārdošanas un atpakaļnomas darījumu, NEUWOGES veicināja sava privatizācijas pienākuma izpildi saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu. Tomēr nav skaidrs un ir apstrīdams, kādā mērā minētais likums ietekmēja komerciālos apsvērumus, ar kuriem bija pamatots NEUWOGES lēmums, un vai parāda samazinājums, ko NEUWOGES ieguva saskaņā ar šo likumu, ir jāņem vērā, analizējot, vai pārdošanas un atpakaļnomas darījums uzskatāms par atbalstu BAVARIA.

| (22) | Kā NEUWOGES norādījusi, tās kopējais parāda samazinājums bija EUR [..] (12). NEUWOGES informēja, ka bija sarežģīti noteikt saņemtā kopējā parāda samazinājuma daļu, kas attiecās uz pārdošanas un atpakaļnomas darījumu, jo saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu parāda samazinājums tika piešķirts tikai tādā gadījumā, ja mājokļu sabiedrība pilnīgi bija izpildījusi savu privatizācijas pienākumu. Tomēr, ja daļa no saņemtā kopējā parāda samazinājuma uz konkrētu privatizāciju būtu attiecināma, pamatojoties uz šo privatizāciju daļu NEUWOGES kopējā privatizācijas pienākumā, tad kopējo parāda bruto samazinājumu EUR [..] apmērā varētu matemātiski attiecināt uz pārdošanas un atpakaļnomas darījumu. No ieņēmumiem, kas gūti BAVARIA pārdošanas darījumā, EUR [..] bija jānovirza mantotā parāda samazināšanas fondā, tādējādi NEUWOGES aprēķinātā parāda samazinājuma neto summa būtu EUR [..] (13). |
| --- | --- |

(22)

Kā NEUWOGES norādījusi, tās kopējais parāda samazinājums bija EUR [..] (12). NEUWOGES informēja, ka bija sarežģīti noteikt saņemtā kopējā parāda samazinājuma daļu, kas attiecās uz pārdošanas un atpakaļnomas darījumu, jo saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu parāda samazinājums tika piešķirts tikai tādā gadījumā, ja mājokļu sabiedrība pilnīgi bija izpildījusi savu privatizācijas pienākumu. Tomēr, ja daļa no saņemtā kopējā parāda samazinājuma uz konkrētu privatizāciju būtu attiecināma, pamatojoties uz šo privatizāciju daļu NEUWOGES kopējā privatizācijas pienākumā, tad kopējo parāda bruto samazinājumu EUR [..] apmērā varētu matemātiski attiecināt uz pārdošanas un atpakaļnomas darījumu. No ieņēmumiem, kas gūti BAVARIA pārdošanas darījumā, EUR [..] bija jānovirza mantotā parāda samazināšanas fondā, tādējādi NEUWOGES aprēķinātā parāda samazinājuma neto summa būtu EUR [..] (13).

2.2.   ADMINISTRATĪVAIS LĪGUMS

| (23) | BAVARIA un NEUWOGES1998. gada 21. janvārī noslēdza arī administratīvo līgumu, ar kuru faktiski ēkas tika iznomātas atpakaļ NEUWOGES. Saskaņā ar šo līgumu NEUWOGES turpmākos 30 gadus bija atbildīga par minēto ēku pārvaldību un komerciālu izmantošanu. Visi ieņēmumi no ēku nomas paliek NEUWOGES rīcībā. Par piešķirtajām izmantošanas tiesībām NEUWOGES apņēmās līdz modernizācijas pabeigšanai maksāt fiksētu mēneša nomas maksu EUR [..] (EUR [..] gadā) apmērā, bet pēc tam – EUR [..] (EUR [..] gadā). No 2000. gada 1. janvāra šī nomas likme tika palielināta par [..] % gadā. |
| --- | --- |

(23)

BAVARIA un NEUWOGES1998. gada 21. janvārī noslēdza arī administratīvo līgumu, ar kuru faktiski ēkas tika iznomātas atpakaļ NEUWOGES. Saskaņā ar šo līgumu NEUWOGES turpmākos 30 gadus bija atbildīga par minēto ēku pārvaldību un komerciālu izmantošanu. Visi ieņēmumi no ēku nomas paliek NEUWOGES rīcībā. Par piešķirtajām izmantošanas tiesībām NEUWOGES apņēmās līdz modernizācijas pabeigšanai maksāt fiksētu mēneša nomas maksu EUR [..] (EUR [..] gadā) apmērā, bet pēc tam – EUR [..] (EUR [..] gadā). No 2000. gada 1. janvāra šī nomas likme tika palielināta par [..] % gadā.

2.3.   LĪGUMS PAR KOPĒJU FIKSĒTU SUMMU

| (24) | BAVARIA apņēmās modernizēt minētās ēkas, tādēļ līgums par kopēju fiksētu summu tika noslēgts ar BRG Bau-Regie GmbH (turpmāk BRG), 100 % NEUWOGES meitasuzņēmumu. Saskaņā ar šo līgumu BAVARIA maksāja BRG fiksētu summu EUR [..] apmērā par saskaņotajiem modernizācijas darbiem. |
| --- | --- |

(24)

BAVARIA apņēmās modernizēt minētās ēkas, tādēļ līgums par kopēju fiksētu summu tika noslēgts ar BRG Bau-Regie GmbH (turpmāk BRG), 100 % NEUWOGES meitasuzņēmumu. Saskaņā ar šo līgumu BAVARIA maksāja BRG fiksētu summu EUR [..] apmērā par saskaņotajiem modernizācijas darbiem.

3.   VĀCIJAS APSVĒRUMI

| (25) | Atbildot uz lēmumu par procedūras sākšanu, Vācija paskaidro, ka šajā lietā neiesniegs nekādus apsvērumus attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu. Tā uzskata, ka atbilde jāsniedz iesaistītajām pašvaldībām – Neibrandenburgas pilsētai un Berlīnei (federālajai zemei). |
| --- | --- |

(25)

Atbildot uz lēmumu par procedūras sākšanu, Vācija paskaidro, ka šajā lietā neiesniegs nekādus apsvērumus attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu. Tā uzskata, ka atbilde jāsniedz iesaistītajām pašvaldībām – Neibrandenburgas pilsētai un Berlīnei (federālajai zemei).

4.   IESAISTĪTO PERSONU PIEZĪMES

4.1.   NEUWOGES

| (26) | NEUWOGES apgalvo, ka, noslēdzot apstrīdētos līgumus, tā nerīkojās kā tirgus ekonomikas dalībnieks (turpmāk “TED”), tādējādi radot BAVARIA ekonomiskas priekšrocības, kas uzskatāmas par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. NEUWOGES aprēķinājusi, ka apstrīdētie līgumi radījuši zaudējumus EUR [..] apmērā nominālā izteiksmē un EUR [..] pēc diskontēšanas. NEUWOGES uzskata, ka šie zaudējumi ir valsts atbalsts BAVARIA, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(26)

NEUWOGES apgalvo, ka, noslēdzot apstrīdētos līgumus, tā nerīkojās kā tirgus ekonomikas dalībnieks (turpmāk “TED”), tādējādi radot BAVARIA ekonomiskas priekšrocības, kas uzskatāmas par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. NEUWOGES aprēķinājusi, ka apstrīdētie līgumi radījuši zaudējumus EUR [..] apmērā nominālā izteiksmē un EUR [..] pēc diskontēšanas. NEUWOGES uzskata, ka šie zaudējumi ir valsts atbalsts BAVARIA, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

| (27) | NEUWOGES apgalvo, ka, novērtējot apstrīdēto līgumu atbilstību tirgus nosacījumiem, zemes nomas un pārdošanas līgums un administratīvais līgums jāvērtē atsevišķi (4.1.1. punkts). Attiecībā uz katru līgumu NEUWOGES apgalvo, ka TED nebūtu noslēdzis ne zemes nomas un pārdošanas līgumu (4.1.2. punkts), nedz administratīvo līgumu (4.1.3. punkts). Vēl NEUWOGES apgalvo, ka TED būtu izvēlējies alternatīvu pieeju (4.1.4. punkts). Visbeidzot NEUWOGES apgalvo, ka BAVARIA piešķirtās priekšrocības ir uzskatāmas par valsts līdzekļu nodošanu, ko veica Neibrandenburgas pilsēta (4.1.5. punkts). |
| --- | --- |

(27)

NEUWOGES apgalvo, ka, novērtējot apstrīdēto līgumu atbilstību tirgus nosacījumiem, zemes nomas un pārdošanas līgums un administratīvais līgums jāvērtē atsevišķi (4.1.1. punkts). Attiecībā uz katru līgumu NEUWOGES apgalvo, ka TED nebūtu noslēdzis ne zemes nomas un pārdošanas līgumu (4.1.2. punkts), nedz administratīvo līgumu (4.1.3. punkts). Vēl NEUWOGES apgalvo, ka TED būtu izvēlējies alternatīvu pieeju (4.1.4. punkts). Visbeidzot NEUWOGES apgalvo, ka BAVARIA piešķirtās priekšrocības ir uzskatāmas par valsts līdzekļu nodošanu, ko veica Neibrandenburgas pilsēta (4.1.5. punkts).

4.1.1.   Apstrīdēto līgumu kopīga vai atsevišķa novērtēšana

| (28) | NEUWOGES apgalvo – lai noteiktu, vai apstrīdētie līgumi tika noslēgti saskaņā ar tirgus nosacījumiem, zemes nomas un pārdošanas līgums jāvērtē neatkarīgi no administratīvā līguma. Kā apgalvo NEUWOGES, abi līgumi ir juridiski nesaistīti un paredzēti kā atsevišķas vienības. NEUWOGES uzskata – ja patiešām būtu paredzēts, ka abi līgumi uzskatāmi par vienu vienību, tos abus būtu apliecinājis notārs; tomēr notariāli apliecināts ir tikai zemes nomas un pārdošanas līgums. |
| --- | --- |

(28)

NEUWOGES apgalvo – lai noteiktu, vai apstrīdētie līgumi tika noslēgti saskaņā ar tirgus nosacījumiem, zemes nomas un pārdošanas līgums jāvērtē neatkarīgi no administratīvā līguma. Kā apgalvo NEUWOGES, abi līgumi ir juridiski nesaistīti un paredzēti kā atsevišķas vienības. NEUWOGES uzskata – ja patiešām būtu paredzēts, ka abi līgumi uzskatāmi par vienu vienību, tos abus būtu apliecinājis notārs; tomēr notariāli apliecināts ir tikai zemes nomas un pārdošanas līgums.

| (29) | Pamatojoties uz minētajiem apsvērumiem, NEUWOGES katra līguma atbilstību tirgus nosacījumiem vērtē atsevišķi. |
| --- | --- |

(29)

Pamatojoties uz minētajiem apsvērumiem, NEUWOGES katra līguma atbilstību tirgus nosacījumiem vērtē atsevišķi.

4.1.2.   Zemes nomas un pārdošanas līgums

| (30) | NEUWOGES uzskata, ka, ņemot vērā 1997. un 2007. gadā veiktos minētā īpašuma (ēkas un zeme) novērtējumus, neviens TED nebūtu ar BAVARIA noslēdzis zemes nomas un pārdošanas līgumu par tādu cenu, par kādu puses vienojās. Šo secinājumu nekādā ziņā nemaina ne zemes nomas samaksa, nedz saistībā ar zemes nomas un pārdošanas līgumu veiktā parāda norakstīšana saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu, nedz modernizācijas pienākums, nedz ierobežotais piedāvājumu iesniegšanas process. |
| --- | --- |

(30)

NEUWOGES uzskata, ka, ņemot vērā 1997. un 2007. gadā veiktos minētā īpašuma (ēkas un zeme) novērtējumus, neviens TED nebūtu ar BAVARIA noslēdzis zemes nomas un pārdošanas līgumu par tādu cenu, par kādu puses vienojās. Šo secinājumu nekādā ziņā nemaina ne zemes nomas samaksa, nedz saistībā ar zemes nomas un pārdošanas līgumu veiktā parāda norakstīšana saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu, nedz modernizācijas pienākums, nedz ierobežotais piedāvājumu iesniegšanas process.

4.1.2.1.   Pirkuma cena

| (31) | NEUWOGES norāda, ka BAVARIA skaidrā naudā samaksājusi EUR [..] par ēkām un vēl EUR [..] par kapitalizētu zemes nomu. Tā norāda arī to, ka abos vērtējumos, kas tika veikti 1997. un 2007. gadā, īpašuma kopējā aprēķinātā vērtība (zemes un ēku vērtība kopā) bija attiecīgi EUR [..] un EUR [..]. Visbeidzot, NEUWOGES atgādina, ka, veicot katru vērtējumu, tika noteikta ne vien īpašuma kopējā vērtība, bet arī atsevišķi zemes gabalu vērtība (1997. gada vērtējums – EUR [..], 2007. gada vērtējums – EUR [..]) un ēku vērtība (1997. gada vērtējums – EUR [..]; 2007. gada vērtējums – EUR [..]). |
| --- | --- |

(31)

NEUWOGES norāda, ka BAVARIA skaidrā naudā samaksājusi EUR [..] par ēkām un vēl EUR [..] par kapitalizētu zemes nomu. Tā norāda arī to, ka abos vērtējumos, kas tika veikti 1997. un 2007. gadā, īpašuma kopējā aprēķinātā vērtība (zemes un ēku vērtība kopā) bija attiecīgi EUR [..] un EUR [..]. Visbeidzot, NEUWOGES atgādina, ka, veicot katru vērtējumu, tika noteikta ne vien īpašuma kopējā vērtība, bet arī atsevišķi zemes gabalu vērtība (1997. gada vērtējums – EUR [..], 2007. gada vērtējums – EUR [..]) un ēku vērtība (1997. gada vērtējums – EUR [..]; 2007. gada vērtējums – EUR [..]).

| (32) | Uzskatot, ka 1997. gada vērtējumā bija reāli noteikta īpašuma faktiskā vērtība attiecīgajā laikposmā (1997. un 1998. gadā), NEUWOGES apgalvo, ka, veicot salīdzināšanu, būtu jāņem vērā tikai tā cena, kuru BAVARIA faktiski samaksāja par ēkām (nevis ēku cena, kurai pieskaitīta kapitalizētā zemes nomas maksa). Tāpēc NEUWOGES apgalvo, ka saņēmusi par EUR [..] mazāku summu nekā tirgus cena attiecīgajā laikposmā (1997. un 1998. gads). Tā apgalvo arī to, ka pat tad, ja argumentācijas labad pirkuma cenai pieskaitītu parādu, kas norakstīts saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu, BAVARIA samaksātā cena joprojām būtu par 16 % mazāka nekā 2007. gadā veiktajā vērtējumā norādītā zemākā cena. NEUWOGES apgalvo, ka cena, ko samaksāja BAVARIA, bija daudz zemāka nekā tirgus cena, tāpēc neviens TED nebūtu piekritis pārdot īpašumu par šādu cenu. |
| --- | --- |

(32)

Uzskatot, ka 1997. gada vērtējumā bija reāli noteikta īpašuma faktiskā vērtība attiecīgajā laikposmā (1997. un 1998. gadā), NEUWOGES apgalvo, ka, veicot salīdzināšanu, būtu jāņem vērā tikai tā cena, kuru BAVARIA faktiski samaksāja par ēkām (nevis ēku cena, kurai pieskaitīta kapitalizētā zemes nomas maksa). Tāpēc NEUWOGES apgalvo, ka saņēmusi par EUR [..] mazāku summu nekā tirgus cena attiecīgajā laikposmā (1997. un 1998. gads). Tā apgalvo arī to, ka pat tad, ja argumentācijas labad pirkuma cenai pieskaitītu parādu, kas norakstīts saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu, BAVARIA samaksātā cena joprojām būtu par 16 % mazāka nekā 2007. gadā veiktajā vērtējumā norādītā zemākā cena. NEUWOGES apgalvo, ka cena, ko samaksāja BAVARIA, bija daudz zemāka nekā tirgus cena, tāpēc neviens TED nebūtu piekritis pārdot īpašumu par šādu cenu.

| (33) | Šajā saistībā NEUWOGES norāda, ka saskaņā ar Komisijas Paziņojumu par valsts atbalsta elementiem, publiskajām iestādēm pārdodot zemi un ēkas (14), pārdošanas cenu, kas ir par 5 % zemāka nekā neatkarīgā vērtējumā aprēķinātā, konkrētos apstākļos var uzskatīt par tirgus cenu. NEUWOGES apgalvo, ka a contrario, pat vispozitīvāk raugoties, cenu, kas ir vismaz par 16 % zemāka nekā vērtējumā aprēķinātā zemākā cena, nevar uzskatīt par tirgus cenu. |
| --- | --- |

(33)

Šajā saistībā NEUWOGES norāda, ka saskaņā ar Komisijas Paziņojumu par valsts atbalsta elementiem, publiskajām iestādēm pārdodot zemi un ēkas (14), pārdošanas cenu, kas ir par 5 % zemāka nekā neatkarīgā vērtējumā aprēķinātā, konkrētos apstākļos var uzskatīt par tirgus cenu. NEUWOGES apgalvo, ka a contrario, pat vispozitīvāk raugoties, cenu, kas ir vismaz par 16 % zemāka nekā vērtējumā aprēķinātā zemākā cena, nevar uzskatīt par tirgus cenu.

4.1.2.2.   Kapitalizēta zemes noma

| (34) | NEUWOGES apgalvo, ka, lai salīdzinātu BAVARIA samaksāto cenu ar abos vērtējumos (kur tika aprēķināta cena pilnīgām īpašumtiesībām uz ēku un zemi) – 1997. un 2007. gadā – aprēķināto cenu, nebūtu jāņem vērā kapitalizētā nomas maksa pirmajos 30 gados. Tā kā šī nomas maksa tiek maksāta par tiesībām 75 gadus izmantot zemi, nevis par īpašumtiesībām uz zemi, to nevar izmantot, lai salīdzinātu cenu, ko BAVARIA samaksāja par ēkām, un cenu, kāda bija aprēķināta kādā no abiem vērtējumiem. |
| --- | --- |

(34)

NEUWOGES apgalvo, ka, lai salīdzinātu BAVARIA samaksāto cenu ar abos vērtējumos (kur tika aprēķināta cena pilnīgām īpašumtiesībām uz ēku un zemi) – 1997. un 2007. gadā – aprēķināto cenu, nebūtu jāņem vērā kapitalizētā nomas maksa pirmajos 30 gados. Tā kā šī nomas maksa tiek maksāta par tiesībām 75 gadus izmantot zemi, nevis par īpašumtiesībām uz zemi, to nevar izmantot, lai salīdzinātu cenu, ko BAVARIA samaksāja par ēkām, un cenu, kāda bija aprēķināta kādā no abiem vērtējumiem.

4.1.2.3.   Parāda norakstīšana saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu

| (35) | Vēl NEUWOGES apgalvo, ka, lai BAVARIA samaksāto cenu salīdzinātu ar cenu, kas noteikta abos vērtējumos, nevar ņemt vērā atbilstīgi apstrīdētajiem līgumiem norakstīto parāda daļu EUR [..] apmērā, kas norakstīta saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu. Tas tiek pamatots ar turpmāk norādītajiem iemesliem.






  — | Parāda norakstīšana saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu ir priekšrocība, kuru NEUWOGES piešķīrusi trešā puse (Rekonstrukcijas banka) un kura neattiecas uz pircēju. Nav pamatoti uzskatīt, ka pārdevējam būtu jāpieņem cena, kas zemāka par tirgus cenu, tikai tāpēc, ka, noslēdzot attiecīgo darījumu, viņš iegūs kādas papildu priekšrocības, kuras piešķirs trešā puse. |
| --- | --- | --- |

(35)

Vēl NEUWOGES apgalvo, ka, lai BAVARIA samaksāto cenu salīdzinātu ar cenu, kas noteikta abos vērtējumos, nevar ņemt vērā atbilstīgi apstrīdētajiem līgumiem norakstīto parāda daļu EUR [..] apmērā, kas norakstīta saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu. Tas tiek pamatots ar turpmāk norādītajiem iemesliem.

—

Parāda norakstīšana saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu ir priekšrocība, kuru NEUWOGES piešķīrusi trešā puse (Rekonstrukcijas banka) un kura neattiecas uz pircēju. Nav pamatoti uzskatīt, ka pārdevējam būtu jāpieņem cena, kas zemāka par tirgus cenu, tikai tāpēc, ka, noslēdzot attiecīgo darījumu, viņš iegūs kādas papildu priekšrocības, kuras piešķirs trešā puse.

| — | BAVARIA neuzņēmās pienākumus, kas noteikti saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu, kurus sākotnēji bija uzņēmusies NEUWOGES un kuru dēļ tā iegūtu atlīdzību, tādējādi samazinot pārdošanas cenu. Lai gan BAVARIA formāli uzņēmās pienākumu censties pārdot vairākus dzīvokļus īrniekiem, tā faktisko privatizāciju uzticēja NEUWOGES, NEUWOGES pašai par to samaksājot, un tāpēc faktisko atbildību neuzņēmās. BAVARIA neuzņēmās arī risku tikt atzītai par atbildīgu gadījumā, ja privatizācijas centieni nebūtu veiksmīgi. |
| --- | --- |

—

BAVARIA neuzņēmās pienākumus, kas noteikti saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu, kurus sākotnēji bija uzņēmusies NEUWOGES un kuru dēļ tā iegūtu atlīdzību, tādējādi samazinot pārdošanas cenu. Lai gan BAVARIA formāli uzņēmās pienākumu censties pārdot vairākus dzīvokļus īrniekiem, tā faktisko privatizāciju uzticēja NEUWOGES, NEUWOGES pašai par to samaksājot, un tāpēc faktisko atbildību neuzņēmās. BAVARIA neuzņēmās arī risku tikt atzītai par atbildīgu gadījumā, ja privatizācijas centieni nebūtu veiksmīgi.

| — | Tā kā parāda norakstīšana bija saistīta ar NEUWOGES pienākumu privatizēt 15 % dzīvokļu, bet darījums ar BAVARIA attiecās tikai uz 20 % no kopējā privatizācijas pienākuma, faktiski (pretēji matemātiskiem aprēķiniem) nav iespējams nodalīt to norakstītā parāda daļu, kura bija iespējama noslēgtā darījuma dēļ. Proti, ja NEUWOGES neizpildītu savu privatizācijas pienākumu, tā, veicot darījumu ar BAVARIA, nesaņemtu priekšrocības, kas paredzētas Likumā par mantota parāda samazināšanu. |
| --- | --- |

—

Tā kā parāda norakstīšana bija saistīta ar NEUWOGES pienākumu privatizēt 15 % dzīvokļu, bet darījums ar BAVARIA attiecās tikai uz 20 % no kopējā privatizācijas pienākuma, faktiski (pretēji matemātiskiem aprēķiniem) nav iespējams nodalīt to norakstītā parāda daļu, kura bija iespējama noslēgtā darījuma dēļ. Proti, ja NEUWOGES neizpildītu savu privatizācijas pienākumu, tā, veicot darījumu ar BAVARIA, nesaņemtu priekšrocības, kas paredzētas Likumā par mantota parāda samazināšanu.

| — | Labākajā gadījumā, veicot pārdošanas un atpakaļnomas darījumu, NEUWOGES mantotā parāda samazināšanas fondā būtu jānovirza salīdzinoši neliela ieņēmumu procentuālā daļa (45 %, nevis 50 % vai 55 %), savukārt, nenoslēdzot līgumu un meklējot citu pircēju, tai būtu fondā jānovirza lielāka pārdošanas darījumā gūto ieņēmumu daļa. |
| --- | --- |

—

Labākajā gadījumā, veicot pārdošanas un atpakaļnomas darījumu, NEUWOGES mantotā parāda samazināšanas fondā būtu jānovirza salīdzinoši neliela ieņēmumu procentuālā daļa (45 %, nevis 50 % vai 55 %), savukārt, nenoslēdzot līgumu un meklējot citu pircēju, tai būtu fondā jānovirza lielāka pārdošanas darījumā gūto ieņēmumu daļa.

| — | Jebkurā gadījumā NEUWOGES apgalvo, ka savu privatizācijas pienākumu ir izpildījusi 165 % apmērā, tāpēc arī tad, ja darījums ar BAVARIA nebūtu noticis, norakstītā parāda summa būtu apstiprināta. |
| --- | --- |

—

Jebkurā gadījumā NEUWOGES apgalvo, ka savu privatizācijas pienākumu ir izpildījusi 165 % apmērā, tāpēc arī tad, ja darījums ar BAVARIA nebūtu noticis, norakstītā parāda summa būtu apstiprināta.

4.1.2.4.   Modernizācija

| (36) | Vēl NEUWOGES apgalvo, ka, tā kā ēku īpašniece bija BAVARIA un tādējādi arī vienīgā modernizācijas priekšrocību ieguvēja, NEUWOGES nav guvusi labumu no privatizācijas, ko veica BAVARIA. |
| --- | --- |

(36)

Vēl NEUWOGES apgalvo, ka, tā kā ēku īpašniece bija BAVARIA un tādējādi arī vienīgā modernizācijas priekšrocību ieguvēja, NEUWOGES nav guvusi labumu no privatizācijas, ko veica BAVARIA.

4.1.2.5.   Piedāvājumu iesniegšanas process

| (37) | NEUWOGES apgalvo, ka ierobežoto piedāvājumu iesniegšanas procesu, kas tika īstenots 1997. gadā, nevar uzskatīt par norādi, ka BAVARIA faktiski samaksātā cena bija tirgus cena. Tā apgalvo, ka piedāvājumu iesniegšanas process nebija atklāts, pārredzams, bez nosacījumiem un nediskriminējošs, tāpēc tas nav pietiekams pierādījums tirgus vērtības noteikšanai. |
| --- | --- |

(37)

NEUWOGES apgalvo, ka ierobežoto piedāvājumu iesniegšanas procesu, kas tika īstenots 1997. gadā, nevar uzskatīt par norādi, ka BAVARIA faktiski samaksātā cena bija tirgus cena. Tā apgalvo, ka piedāvājumu iesniegšanas process nebija atklāts, pārredzams, bez nosacījumiem un nediskriminējošs, tāpēc tas nav pietiekams pierādījums tirgus vērtības noteikšanai.

4.1.3.   Vispārējais pārvaldības līgums

| (38) | NEUWOGES apgalvo, ka neviens līdzīga lieluma TED līdzīgā situācijā nebūtu noslēdzis vispārējo pārvaldības līgumu, jo jau sākotnēji bija skaidrs, ka līgums radītu ievērojamus zaudējumus. Proti, NEUWOGES apgalvo, ka zaudējumi bija paredzami jau pašā sākumā, jo līgumā izmantotie aprēķini bija pamatoti ar pieņēmumu par Neibrandenburgas īres tirgus attīstības tendencēm, kas viennozīmīgi bija pārāk optimistiskas. NEUWOGES arī apgalvo, ka vairāki, kā apgalvots, līdzīgi līgumi, kurus BAVARIA iesniedza salīdzināšanai, nevar pierādīt administratīvā līguma atbilstību tirgus nosacījumiem; NEUWOGES šo acīmredzami neizdevīgo līgumu pieņēma tikai politisku iemeslu dēļ, kuri nav būtiski, piemērojot TED kritēriju. |
| --- | --- |

(38)

NEUWOGES apgalvo, ka neviens līdzīga lieluma TED līdzīgā situācijā nebūtu noslēdzis vispārējo pārvaldības līgumu, jo jau sākotnēji bija skaidrs, ka līgums radītu ievērojamus zaudējumus. Proti, NEUWOGES apgalvo, ka zaudējumi bija paredzami jau pašā sākumā, jo līgumā izmantotie aprēķini bija pamatoti ar pieņēmumu par Neibrandenburgas īres tirgus attīstības tendencēm, kas viennozīmīgi bija pārāk optimistiskas. NEUWOGES arī apgalvo, ka vairāki, kā apgalvots, līdzīgi līgumi, kurus BAVARIA iesniedza salīdzināšanai, nevar pierādīt administratīvā līguma atbilstību tirgus nosacījumiem; NEUWOGES šo acīmredzami neizdevīgo līgumu pieņēma tikai politisku iemeslu dēļ, kuri nav būtiski, piemērojot TED kritēriju.

4.1.3.1.   Vispārējais pārvaldības līgums saistībā ar tirgus prognozēm

| (39) | NEUWOGES apgalvo, ka vispārējā pārvaldības līguma galvenie noteikumi – fiksēta mēneša nomas likme, kas katru gadu tiek palielināta par [..] %, neindeksēta sākotnējo izmaksu samazināšana par aptuveni [..] % (tostarp [..] % īres ieņēmumu zaudējuma risks), kā arī līguma darbības 30 gadu periods – nav nosacījumi, kādiem būtu piekritis TED. Proti, NEUWOGES izvirza šādus argumentus:






  — | tā kā īres ieņēmumu zaudējuma risks noteikts tikai [..] % apmērā no kopējiem īres ieņēmumiem, tas rada NEUWOGES finansiālu risku, ka nebūs iespējams panākt izmantošanas rādītāju vismaz [..] % apmērā, |
| --- | --- | --- |

(39)

NEUWOGES apgalvo, ka vispārējā pārvaldības līguma galvenie noteikumi – fiksēta mēneša nomas likme, kas katru gadu tiek palielināta par [..] %, neindeksēta sākotnējo izmaksu samazināšana par aptuveni [..] % (tostarp [..] % īres ieņēmumu zaudējuma risks), kā arī līguma darbības 30 gadu periods – nav nosacījumi, kādiem būtu piekritis TED. Proti, NEUWOGES izvirza šādus argumentus:

—

tā kā īres ieņēmumu zaudējuma risks noteikts tikai [..] % apmērā no kopējiem īres ieņēmumiem, tas rada NEUWOGES finansiālu risku, ka nebūs iespējams panākt izmantošanas rādītāju vismaz [..] % apmērā,

| — | fiksētās nomas maksas indeksēšana [..] % apmērā gadā NEUWOGES nozīmē finansiālu risku, proti, tā nevarēs palielināt gada īres maksu tādā apmērā, kāds atbilst šai likmei, |
| --- | --- |

—

fiksētās nomas maksas indeksēšana [..] % apmērā gadā NEUWOGES nozīmē finansiālu risku, proti, tā nevarēs palielināt gada īres maksu tādā apmērā, kāds atbilst šai likmei,

| — | tas, ka izmaksas netiek indeksētas atsevišķi, NEUWOGES nozīmē finansiālu risku, proti, var palielināties administrēšanas un uzturēšanas izmaksas, un, palielinot īres maksu tikai par [..] % gadā, iespējams, varētu kompensēt izmaksu palielināšanos, |
| --- | --- |

—

tas, ka izmaksas netiek indeksētas atsevišķi, NEUWOGES nozīmē finansiālu risku, proti, var palielināties administrēšanas un uzturēšanas izmaksas, un, palielinot īres maksu tikai par [..] % gadā, iespējams, varētu kompensēt izmaksu palielināšanos,

| — | šie finansiālie riski ir ievērojami, ņemot vērā ilgo līguma darbības periodu (30 gadi). |
| --- | --- |

—

šie finansiālie riski ir ievērojami, ņemot vērā ilgo līguma darbības periodu (30 gadi).

| (40) | NEUWOGES apgalvo, ka jau sākotnēji bijis skaidrs, ka šie riski būs un radīs ievērojamus zaudējumus un ka tāpēc neviens TED nebūtu noslēdzis šādu līgumu. NEUWOGES uzskata, ka TED būtu noslēdzis tikai tādu līgumu, kas būtu ienesīgs vai vismaz neradītu zaudējumus. NEUWOGES skaidro, ka administratīvais līgums varētu būt ienesīgs tikai tad, ja būtu pamatoti pieņemt, ka faktiski tiks izīrēts liels skaits dzīvokļu, īres maksa gadā palielināsies par [..] % un tiks gūti pastāvīgi ienākumi. NEUWOGES apgalvo, ka līguma noslēgšanas brīdī tomēr jau bijis skaidrs – izīrēto dzīvokļu vidējo skaitu [..] % apmērā nebūs iespējams sasniegt, īres maksu gadā vismaz par [..] % nebūs iespējams palielināt, bet administrēšanas un uzturēšanas izmaksas līguma darbības laikā nenovēršami palielināsies. Lai pamatotu šos apgalvojumus, NEUWOGES atsaucas uz iedzīvotāju skaita prognozēto samazināšanos un Neibrandenburgas nekustamo īpašumu tirgu, paskaidrojot, ka, ņemot vērā minētos apstākļus, zaudējumi bija paredzami jau līguma noslēgšanas brīdī. Tā kā Neibrandenburgas iedzīvotāju skaits jau bija samazinājies pirms apstrīdēto līgumu noslēgšanas, vismaz no 1995. gada bija ievērojams dzīvokļu pārpalikums, turklāt nepievilcīgās dzīvokļu blokmājas, kas bija līguma priekšmets, bija vismazāk apdzīvotas un tajās bija viszemākā īres maksa. |
| --- | --- |

(40)

NEUWOGES apgalvo, ka jau sākotnēji bijis skaidrs, ka šie riski būs un radīs ievērojamus zaudējumus un ka tāpēc neviens TED nebūtu noslēdzis šādu līgumu. NEUWOGES uzskata, ka TED būtu noslēdzis tikai tādu līgumu, kas būtu ienesīgs vai vismaz neradītu zaudējumus. NEUWOGES skaidro, ka administratīvais līgums varētu būt ienesīgs tikai tad, ja būtu pamatoti pieņemt, ka faktiski tiks izīrēts liels skaits dzīvokļu, īres maksa gadā palielināsies par [..] % un tiks gūti pastāvīgi ienākumi. NEUWOGES apgalvo, ka līguma noslēgšanas brīdī tomēr jau bijis skaidrs – izīrēto dzīvokļu vidējo skaitu [..] % apmērā nebūs iespējams sasniegt, īres maksu gadā vismaz par [..] % nebūs iespējams palielināt, bet administrēšanas un uzturēšanas izmaksas līguma darbības laikā nenovēršami palielināsies. Lai pamatotu šos apgalvojumus, NEUWOGES atsaucas uz iedzīvotāju skaita prognozēto samazināšanos un Neibrandenburgas nekustamo īpašumu tirgu, paskaidrojot, ka, ņemot vērā minētos apstākļus, zaudējumi bija paredzami jau līguma noslēgšanas brīdī. Tā kā Neibrandenburgas iedzīvotāju skaits jau bija samazinājies pirms apstrīdēto līgumu noslēgšanas, vismaz no 1995. gada bija ievērojams dzīvokļu pārpalikums, turklāt nepievilcīgās dzīvokļu blokmājas, kas bija līguma priekšmets, bija vismazāk apdzīvotas un tajās bija viszemākā īres maksa.

| (41) | NEUWOGES uzskata, ka TED savus aprēķinus būtu pamatojis ar daudz pesimistiskākām prognozēm, piemēram, prognozēto īres maksas paaugstināšanu gadā no [..] % līdz [..] %, īres ieņēmumu zaudējuma risku [..] % apmērā un izmaksu indeksāciju [..] % apmērā. NEUWOGES iesniegtajā ex post naudas plūsmas analīzē, kas sagatavota 2012. gadā, redzams, ka, pamatojoties uz šiem pieņēmumiem, saistībā ar administratīvo līgumu paredzamā naudas plūsma varēja būt EUR [..] nominālā izteiksmē un EUR [..] pēc diskontēšanas (15). NEUWOGES apgalvo, ka šī summa uzskatāma par valsts atbalstu, ko saņēmusi BAVARIA. Ir iesniegti arī vairāki šīs naudas plūsmas analīzes varianti, kur redzams, ka pat tad, ja piepildītos visoptimistiskākie pieņēmumi, kopējā naudas plūsma tomēr būtu bijusi negatīva. Tikai izdarot pilnīgi nereālus pieņēmumus, varētu paredzēt, ka administratīvais līgums būs ienesīgs (vidējais brīvo dzīvokļu rādītājs – [..] %, īres maksas palielinājums gadā – [..] %, bet izmaksu palielinājums – [..] %). |
| --- | --- |

(41)

NEUWOGES uzskata, ka TED savus aprēķinus būtu pamatojis ar daudz pesimistiskākām prognozēm, piemēram, prognozēto īres maksas paaugstināšanu gadā no [..] % līdz [..] %, īres ieņēmumu zaudējuma risku [..] % apmērā un izmaksu indeksāciju [..] % apmērā. NEUWOGES iesniegtajā ex post naudas plūsmas analīzē, kas sagatavota 2012. gadā, redzams, ka, pamatojoties uz šiem pieņēmumiem, saistībā ar administratīvo līgumu paredzamā naudas plūsma varēja būt EUR [..] nominālā izteiksmē un EUR [..] pēc diskontēšanas (15). NEUWOGES apgalvo, ka šī summa uzskatāma par valsts atbalstu, ko saņēmusi BAVARIA. Ir iesniegti arī vairāki šīs naudas plūsmas analīzes varianti, kur redzams, ka pat tad, ja piepildītos visoptimistiskākie pieņēmumi, kopējā naudas plūsma tomēr būtu bijusi negatīva. Tikai izdarot pilnīgi nereālus pieņēmumus, varētu paredzēt, ka administratīvais līgums būs ienesīgs (vidējais brīvo dzīvokļu rādītājs – [..] %, īres maksas palielinājums gadā – [..] %, bet izmaksu palielinājums – [..] %).

4.1.3.2.   Salīdzināšanai iesniegtie līgumi

| (42) | NEUWOGES nepiekrīt, ka konkrēti līgumi par līdzīgiem darījumiem (līgums [..] (16), [..] (17) un [..] (18)) var pierādīt administratīvā līguma atbilstību tirgus nosacījumiem. Noraidot pieņēmumu par šo līgumu salīdzināmību, NEUWOGES apgalvo, ka šiem līgumiem un administratīvajam līgumam atšķirīgi ir šādi būtiski aspekti.






  — | Tā kā nav iesniegti pierādījumi, ka ekonomiskā situācija un nākotnes perspektīvas šajās pilsētās (kurās ir nekustamie īpašumi, uz ko attiecas salīdzināšanai iesniegtie līgumi) un Neibrandenburgā ir pietiekami līdzīgas, nevar pieņemt, ka šie līgumi kopumā varētu būt salīdzināmi. |
| --- | --- | --- |

(42)

NEUWOGES nepiekrīt, ka konkrēti līgumi par līdzīgiem darījumiem (līgums [..] (16), [..] (17) un [..] (18)) var pierādīt administratīvā līguma atbilstību tirgus nosacījumiem. Noraidot pieņēmumu par šo līgumu salīdzināmību, NEUWOGES apgalvo, ka šiem līgumiem un administratīvajam līgumam atšķirīgi ir šādi būtiski aspekti.

—

Tā kā nav iesniegti pierādījumi, ka ekonomiskā situācija un nākotnes perspektīvas šajās pilsētās (kurās ir nekustamie īpašumi, uz ko attiecas salīdzināšanai iesniegtie līgumi) un Neibrandenburgā ir pietiekami līdzīgas, nevar pieņemt, ka šie līgumi kopumā varētu būt salīdzināmi.

| — | Nomas maksas indeksācijas likme salīdzināšanai iesniegtajos līgumos ievērojami atšķiras no administratīvajā līgumā noteiktās (t. i., 1,0 %–1,5 %). |
| --- | --- |

—

Nomas maksas indeksācijas likme salīdzināšanai iesniegtajos līgumos ievērojami atšķiras no administratīvajā līgumā noteiktās (t. i., 1,0 %–1,5 %).

| — | Nevienu no salīdzināšanai iesniegtajiem līgumiem nevar izmantot salīdzināšanai, jo katrā gadījumā apstākļi ir atšķirīgi ([...] – mazāk apgrūtinoši uzturēšanas pienākumi; [...] – nevis dzīvokļi, bet komercplatības, kurām līguma noslēgšanas brīdī neizmantošanas rādītājs bija 0 %; [...] – nekustamie īpašumi izaugsmes reģionā). |
| --- | --- |

—

Nevienu no salīdzināšanai iesniegtajiem līgumiem nevar izmantot salīdzināšanai, jo katrā gadījumā apstākļi ir atšķirīgi ([...] – mazāk apgrūtinoši uzturēšanas pienākumi; [...] – nevis dzīvokļi, bet komercplatības, kurām līguma noslēgšanas brīdī neizmantošanas rādītājs bija 0 %; [...] – nekustamie īpašumi izaugsmes reģionā).

| (43) | NEUWOGES uzskata, ka salīdzināšanai iesniegtie līgumi tieši pierāda administratīvā līguma neatbilstību – nevis atbilstību – tirgus nosacījumiem, jo tajos paredzēti mazāk apgrūtinoši noteikumi, lai gan attiecīgajiem īpašumiem bija labākas ekonomiskās izredzes. |
| --- | --- |

(43)

NEUWOGES uzskata, ka salīdzināšanai iesniegtie līgumi tieši pierāda administratīvā līguma neatbilstību – nevis atbilstību – tirgus nosacījumiem, jo tajos paredzēti mazāk apgrūtinoši noteikumi, lai gan attiecīgajiem īpašumiem bija labākas ekonomiskās izredzes.

4.1.3.3.   Politiskie iemesli

| (44) | NEUWOGES apgalvo, ka administratīvais līgums, lai gan bija acīmredzami neizdevīgs, noslēgts politisku iemeslu dēļ. NEUWOGES norāda, ka iemeslus, kuru dēļ valsts iestāde piešķir valsts atbalstu, nevar izmantot, lai novērtētu piešķiršanas likumību, un apgalvo, ka tieši politiskie iemesli pierāda, ka ekonomiskie apsvērumi nebija noteicošais faktors. Konkrētāk NEUWOGES apgalvo, ka administratīvais līgums noslēgts šādu iemeslu dēļ:






  — | intensīva politiska ietekme – veicināt bijušās Austrumvācijas vietējām mājokļu sabiedrībām piederošo dzīvokļu modernizāciju un privatizāciju, |
| --- | --- | --- |

(44)

NEUWOGES apgalvo, ka administratīvais līgums, lai gan bija acīmredzami neizdevīgs, noslēgts politisku iemeslu dēļ. NEUWOGES norāda, ka iemeslus, kuru dēļ valsts iestāde piešķir valsts atbalstu, nevar izmantot, lai novērtētu piešķiršanas likumību, un apgalvo, ka tieši politiskie iemesli pierāda, ka ekonomiskie apsvērumi nebija noteicošais faktors. Konkrētāk NEUWOGES apgalvo, ka administratīvais līgums noslēgts šādu iemeslu dēļ:

—

intensīva politiska ietekme – veicināt bijušās Austrumvācijas vietējām mājokļu sabiedrībām piederošo dzīvokļu modernizāciju un privatizāciju,

| — | modernizējot un privatizējot dzīvokļus Neibrandenburgas pilsēta cerēja apturēt iedzīvotāju skaita pastāvīgo samazināšanos, |
| --- | --- |

—

modernizējot un privatizējot dzīvokļus Neibrandenburgas pilsēta cerēja apturēt iedzīvotāju skaita pastāvīgo samazināšanos,

| — | noslēdzot administratīvo līgumu, kas papildināts ar līgumu par kopēju fiksētu summu, Neibrandenburgā tika saglabāts augsts ieguldījumu līmenis, kura pazemināšanās ievērojami ietekmētu vietējo bezdarba rādītāju. |
| --- | --- |

—

noslēdzot administratīvo līgumu, kas papildināts ar līgumu par kopēju fiksētu summu, Neibrandenburgā tika saglabāts augsts ieguldījumu līmenis, kura pazemināšanās ievērojami ietekmētu vietējo bezdarba rādītāju.

4.1.4.   Alternatīvi risinājumi

| (45) | Visbeidzot NEUWOGES apgalvo, ka apstrīdēto līgumu vietā TED būtu izvēlējies alternatīvus risinājumus. |
| --- | --- |

(45)

Visbeidzot NEUWOGES apgalvo, ka apstrīdēto līgumu vietā TED būtu izvēlējies alternatīvus risinājumus.

| (46) | Pirmkārt, NEUWOGES norāda, ka izdevīgāka būtu tieša pārdošana, jo tā tiktu gūta peļņa, toties jau sākumā bija paredzams, ka administratīvais līgums radīs zaudējumus. Tā apgalvo, ka īpašumu (ēkas un zemi) varēja pārdot par vērtējumā noteikto cenu vai pat vēl augstāku cenu. Pat tādā gadījumā, ja pircējs būtu tikai iegādājies zemi un nojaucis ēkas, šāda pārdošana būtu bijusi daudz rentablāka. Šāds novērtējums būtu tāds pats arī tad, ja tiktu ņemta vērā saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu norakstītā parāda summa, jo NEUWOGES būtu varējusi mēģināt izpildīt savas saistības, privatizējot citas ēkas, un tādā gadījumā pat bez norakstītās parāda summas pārdošana būtu bijusi daudz rentablāka nekā pārdošanas un atpakaļnomas darījums. NEUWOGES apgalvo, ka šo alternatīvu neizmantošanas iemesli ir NEUWOGES politiskās saistības. |
| --- | --- |

(46)

Pirmkārt, NEUWOGES norāda, ka izdevīgāka būtu tieša pārdošana, jo tā tiktu gūta peļņa, toties jau sākumā bija paredzams, ka administratīvais līgums radīs zaudējumus. Tā apgalvo, ka īpašumu (ēkas un zemi) varēja pārdot par vērtējumā noteikto cenu vai pat vēl augstāku cenu. Pat tādā gadījumā, ja pircējs būtu tikai iegādājies zemi un nojaucis ēkas, šāda pārdošana būtu bijusi daudz rentablāka. Šāds novērtējums būtu tāds pats arī tad, ja tiktu ņemta vērā saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu norakstītā parāda summa, jo NEUWOGES būtu varējusi mēģināt izpildīt savas saistības, privatizējot citas ēkas, un tādā gadījumā pat bez norakstītās parāda summas pārdošana būtu bijusi daudz rentablāka nekā pārdošanas un atpakaļnomas darījums. NEUWOGES apgalvo, ka šo alternatīvu neizmantošanas iemesli ir NEUWOGES politiskās saistības.

| (47) | Otrkārt, NEUWOGES vēl apgalvo, ka TED būtu arī izvēlējies pats finansēt mazāk apjomīgu modernizāciju, turpināt izīrēt nemodernizētus dzīvokļus vai ēkas nojaukt. Šo alternatīvu neizmantošanas iemesli atkal ir NEUWOGES politiskās saistības. |
| --- | --- |

(47)

Otrkārt, NEUWOGES vēl apgalvo, ka TED būtu arī izvēlējies pats finansēt mazāk apjomīgu modernizāciju, turpināt izīrēt nemodernizētus dzīvokļus vai ēkas nojaukt. Šo alternatīvu neizmantošanas iemesli atkal ir NEUWOGES politiskās saistības.

| (48) | Visbeidzot NEUWOGES apgalvo, ka tad, ja būtu pieņemts lēmums par modernizāciju, NEUWOGES daudz rentablāk būtu finansēt šos darbus, izmantojot citus līdzekļus. Piemēram, varētu saņemt aizdevumu, kuru nodrošinātu Neibrandenburgas pilsētas garantija, tāpēc aizdevuma nosacījumi būtu daudz izdevīgāki nekā darījumā ar BAVARIA. |
| --- | --- |

(48)

Visbeidzot NEUWOGES apgalvo, ka tad, ja būtu pieņemts lēmums par modernizāciju, NEUWOGES daudz rentablāk būtu finansēt šos darbus, izmantojot citus līdzekļus. Piemēram, varētu saņemt aizdevumu, kuru nodrošinātu Neibrandenburgas pilsētas garantija, tāpēc aizdevuma nosacījumi būtu daudz izdevīgāki nekā darījumā ar BAVARIA.

4.1.5.   Valsts līdzekļi un attiecināmība

| (49) | NEUWOGES uzskata, ka iespējamās priekšrocības tika piešķirtas no valsts līdzekļiem un ir attiecināmas uz valsti. |
| --- | --- |

(49)

NEUWOGES uzskata, ka iespējamās priekšrocības tika piešķirtas no valsts līdzekļiem un ir attiecināmas uz valsti.

| (50) | Pirmkārt, NEUWOGES norāda, ka Neibrandenburgas pilsētai, kas bija vienīgā akcionāre ar noteicošu ietekmi tās uzraudzības padomē, bija dominējoša ietekme uz NEUWOGES. Ņemot vērā šo ietekmi, iespējamie zaudējumi, ko radīja pārdošanas un atpakaļnomas darījums, uzskatāmi par negūtiem valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(50)

Pirmkārt, NEUWOGES norāda, ka Neibrandenburgas pilsētai, kas bija vienīgā akcionāre ar noteicošu ietekmi tās uzraudzības padomē, bija dominējoša ietekme uz NEUWOGES. Ņemot vērā šo ietekmi, iespējamie zaudējumi, ko radīja pārdošanas un atpakaļnomas darījums, uzskatāmi par negūtiem valsts līdzekļiem.

| (51) | Otrkārt, NEUWOGES apgalvo, ka šajā gadījumā saskatāmi visi attiecināmības rādītāji. Tā norāda, ka Neibrandenburgas pilsētai NEUWOGES bija plašas kontroles iespējas, ka NEUWOGES bija ārkārtīgi svarīgi ievērot pilsētas intereses, ka apstrīdētais darījums tika noslēgts politisku iemeslu dēļ un ka pierādījumi liecina – Neibrandenburgas pilsēta pieņēma noteicošo lēmumu pārdošanas un atpakaļnomas darījumā. |
| --- | --- |

(51)

Otrkārt, NEUWOGES apgalvo, ka šajā gadījumā saskatāmi visi attiecināmības rādītāji. Tā norāda, ka Neibrandenburgas pilsētai NEUWOGES bija plašas kontroles iespējas, ka NEUWOGES bija ārkārtīgi svarīgi ievērot pilsētas intereses, ka apstrīdētais darījums tika noslēgts politisku iemeslu dēļ un ka pierādījumi liecina – Neibrandenburgas pilsēta pieņēma noteicošo lēmumu pārdošanas un atpakaļnomas darījumā.

4.2.   BAVARIA

| (52) | BAVARIA noraida NEUWOGES argumentus, apgalvojot, ka apstrīdētie līgumi bija parasti tirgus darījumi, kas tai neradīja priekšrocības, un tāpēc nav uzskatāmi par valsts atbalstu. Pirmkārt, BAVARIA apgalvo, ka apstrīdētie līgumi uzskatāmi par ekonomisku vienību (4.2.1. punkts); otrkārt, šie līgumi kopumā nav tādi, kādus nebūtu noslēdzis TED (4.2.2. punkts); treškārt, BAVARIA apgalvo, ka NEUWOGES izvirzītās alternatīvas nebūtu daudz izdevīgākas NEUWOGES (4.2.3. punkts); visbeidzot BAVARIA norāda, ka nav notikusi ar valsti saistītu līdzekļu nodošana (4.2.4. punkts). |
| --- | --- |

(52)

BAVARIA noraida NEUWOGES argumentus, apgalvojot, ka apstrīdētie līgumi bija parasti tirgus darījumi, kas tai neradīja priekšrocības, un tāpēc nav uzskatāmi par valsts atbalstu. Pirmkārt, BAVARIA apgalvo, ka apstrīdētie līgumi uzskatāmi par ekonomisku vienību (4.2.1. punkts); otrkārt, šie līgumi kopumā nav tādi, kādus nebūtu noslēdzis TED (4.2.2. punkts); treškārt, BAVARIA apgalvo, ka NEUWOGES izvirzītās alternatīvas nebūtu daudz izdevīgākas NEUWOGES (4.2.3. punkts); visbeidzot BAVARIA norāda, ka nav notikusi ar valsti saistītu līdzekļu nodošana (4.2.4. punkts).

4.2.1.   Apstrīdēto līgumu kopīga vai atsevišķa novērtēšana

| (53) | BAVARIA apgalvo, ka apstrīdētie līgumi jāuzskata par vienotu veselumu un tos nevar izvērtēt savstarpēji nesaistīti. Ēku pārdošana un pēc tam atpakaļnomāšana ir divas neatkarīgas viena darījuma daļas. BAVARIA uzsver, ka darījums piedāvāts kā kopums un ka NEUWOGES to par tādu arī uzskatījusi, ko pierāda iekšējais protokols, kur dokumentēts NEUWOGES lēmuma pieņemšanas process. |
| --- | --- |

(53)

BAVARIA apgalvo, ka apstrīdētie līgumi jāuzskata par vienotu veselumu un tos nevar izvērtēt savstarpēji nesaistīti. Ēku pārdošana un pēc tam atpakaļnomāšana ir divas neatkarīgas viena darījuma daļas. BAVARIA uzsver, ka darījums piedāvāts kā kopums un ka NEUWOGES to par tādu arī uzskatījusi, ko pierāda iekšējais protokols, kur dokumentēts NEUWOGES lēmuma pieņemšanas process.

| (54) | Tāpēc – kā apgalvo BAVARIA – TED kritērijs jāpiemēro darījumam kopumā, nevis katram līgumam atsevišķi. |
| --- | --- |

(54)

Tāpēc – kā apgalvo BAVARIA – TED kritērijs jāpiemēro darījumam kopumā, nevis katram līgumam atsevišķi.

4.2.2.   Darījums neradīja priekšrocības BAVARIA

| (55) | BAVARIA apgalvo, ka priekšrocību iespējamību noliedz jau tas vien, ka NEUWOGES rīkoja piedāvājumu iesniegšanas procesu (lai gan ierobežotā mērā), lai izpētītu tirgu. Ir skaidrs, ka nav iemesla apšaubīt to, ka NEUWOGES izvēlējās ekonomiski visizdevīgāko no pieejamiem piedāvājumiem. |
| --- | --- |

(55)

BAVARIA apgalvo, ka priekšrocību iespējamību noliedz jau tas vien, ka NEUWOGES rīkoja piedāvājumu iesniegšanas procesu (lai gan ierobežotā mērā), lai izpētītu tirgu. Ir skaidrs, ka nav iemesla apšaubīt to, ka NEUWOGES izvēlējās ekonomiski visizdevīgāko no pieejamiem piedāvājumiem.

| (56) | BAVARIA uzskata, ka, lai neatkarīgi no piedāvājumu iesniegšanas procesa noteiktu, vai TED būtu iesaistījies šādā darījumā, ir jāņem vērā NEUWOGES konkrētā situācija. NEUWOGES bija vajadzīgs gan kapitāls, gan jāveic dzīvokļu modernizācija, lai tos privatizētu (vienlaikus saglabājot mērenu īres maksu), kā arī jāpanāk parāda norakstīšana saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu. Ņemot vērā minētos faktorus, BAVARIA uzskata, ka tādos pašos apstākļos TED arī būtu iesaistījies minētajā darījumā. |
| --- | --- |

(56)

BAVARIA uzskata, ka, lai neatkarīgi no piedāvājumu iesniegšanas procesa noteiktu, vai TED būtu iesaistījies šādā darījumā, ir jāņem vērā NEUWOGES konkrētā situācija. NEUWOGES bija vajadzīgs gan kapitāls, gan jāveic dzīvokļu modernizācija, lai tos privatizētu (vienlaikus saglabājot mērenu īres maksu), kā arī jāpanāk parāda norakstīšana saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu. Ņemot vērā minētos faktorus, BAVARIA uzskata, ka tādos pašos apstākļos TED arī būtu iesaistījies minētajā darījumā.

| (57) | Attiecībā uz administratīvā līguma noteikumiem un risku, kas saistīts ar negaidīti sliktām Neibrandenburgas nekustamo īpašumu tirgus attīstības tendencēm (piemēram, brīvo dzīvokļu skaits lielāks, nekā paredzēts, u. tml.), BAVARIA apgalvo, ka risks, ko radītu nespēja sasniegt vēlamo īres un izīrēšanas rādītāju netika uzspiests NEUWOGES, bet drīzāk NEUWOGES saglabāja šo risku. Ja NEUWOGES nebūtu noslēgusi darījumu ar BAVARIA, tai būtu jāuzņemas arī sekas, ko radītu Neibrandenburgas nekustamo īpašumu tirgus negaidīti sliktās attīstības tendences. |
| --- | --- |

(57)

Attiecībā uz administratīvā līguma noteikumiem un risku, kas saistīts ar negaidīti sliktām Neibrandenburgas nekustamo īpašumu tirgus attīstības tendencēm (piemēram, brīvo dzīvokļu skaits lielāks, nekā paredzēts, u. tml.), BAVARIA apgalvo, ka risks, ko radītu nespēja sasniegt vēlamo īres un izīrēšanas rādītāju netika uzspiests NEUWOGES, bet drīzāk NEUWOGES saglabāja šo risku. Ja NEUWOGES nebūtu noslēgusi darījumu ar BAVARIA, tai būtu jāuzņemas arī sekas, ko radītu Neibrandenburgas nekustamo īpašumu tirgus negaidīti sliktās attīstības tendences.

| (58) | Attiecībā uz konkrētiem administratīvā līguma noteikumiem BAVARIA norāda, ka nomas maksas aprēķināšanai izmantotā vidējā īres maksa par m2 faktiski bija nedaudz zemāka par prognozējamo, ņemot vērā attiecīgo īres maksas tabulu Neibrandenburgā. Vēl BAVARIA uzsver, ka tajā pašā īres maksas tabulā bija vērojams, ka pēc 2000. gada 1. janvāra īres maksa palielināsies, tāpēc prognozes par īres maksas paaugstināšanos par [..] % gadā nemaz nebija nereālas. |
| --- | --- |

(58)

Attiecībā uz konkrētiem administratīvā līguma noteikumiem BAVARIA norāda, ka nomas maksas aprēķināšanai izmantotā vidējā īres maksa par m2 faktiski bija nedaudz zemāka par prognozējamo, ņemot vērā attiecīgo īres maksas tabulu Neibrandenburgā. Vēl BAVARIA uzsver, ka tajā pašā īres maksas tabulā bija vērojams, ka pēc 2000. gada 1. janvāra īres maksa palielināsies, tāpēc prognozes par īres maksas paaugstināšanos par [..] % gadā nemaz nebija nereālas.

| (59) | Attiecībā uz zemes nomas un pārdošanas līgumu BAVARIA uzsver, ka 1997. un 2007. gada vērtējumus nevar salīdzināt tieši, jo vērtējumi attiecās uz tiešu pārdošanu, toties zemes nomas un pārdošanas līgums, lai gan ietvēra ēku pārdošanu, attiecās tikai uz zemes gabala iznomāšanu. Tā kā zemes īpašnieks joprojām bija NEUWOGES, vērtējumos norādīto zemes gabala vērtību nevar ņemt vērā. Vēl BAVARIA apgalvo, ka jebkurā gadījumā vērtējumiem nav tālākas nozīmes, jo tajos bija noteikta tikai īpašuma teorētiskā vērtība, nevis faktiskā tirgus vērtība. |
| --- | --- |

(59)

Attiecībā uz zemes nomas un pārdošanas līgumu BAVARIA uzsver, ka 1997. un 2007. gada vērtējumus nevar salīdzināt tieši, jo vērtējumi attiecās uz tiešu pārdošanu, toties zemes nomas un pārdošanas līgums, lai gan ietvēra ēku pārdošanu, attiecās tikai uz zemes gabala iznomāšanu. Tā kā zemes īpašnieks joprojām bija NEUWOGES, vērtējumos norādīto zemes gabala vērtību nevar ņemt vērā. Vēl BAVARIA apgalvo, ka jebkurā gadījumā vērtējumiem nav tālākas nozīmes, jo tajos bija noteikta tikai īpašuma teorētiskā vērtība, nevis faktiskā tirgus vērtība.

| (60) | BAVARIA arī apgalvo, ka nav jāņem vērā norakstītā parāda daļa, kas bija iespējama, veicot darījumu. Tā apgalvo, ka viens no NEUWOGES mērķiem, veicot apstrīdēto darījumu, bija panākt šo parāda norakstīšanu saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu. |
| --- | --- |

(60)

BAVARIA arī apgalvo, ka nav jāņem vērā norakstītā parāda daļa, kas bija iespējama, veicot darījumu. Tā apgalvo, ka viens no NEUWOGES mērķiem, veicot apstrīdēto darījumu, bija panākt šo parāda norakstīšanu saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu.

| (61) | BAVARIA uzskata arī, ka, neņemot vērā zemes nomas un pārdošanas līguma un administratīvā līguma konkrētos nosacījumus, jāņem vērā priekšrocības, ko NEUWOGES ieguva, noslēdzot līgumu par kopēju fiksētu summu. BAVARIA apgalvo – NEUWOGES uzstājusi, ka īpašumu modernizācija jāuztic tās meitasuzņēmumam BRG, labi zinot, ka NEUWOGES saņems visus BRG gūtos ieņēmumus (taču būs atbildīga arī par visu zaudējumu segšanu). Tāpēc peļņa, kas gūta, noslēdzot līgumu ar BRG, EUR [..] attiecīgi jāņem vērā kā NEUWOGES peļņa. |
| --- | --- |

(61)

BAVARIA uzskata arī, ka, neņemot vērā zemes nomas un pārdošanas līguma un administratīvā līguma konkrētos nosacījumus, jāņem vērā priekšrocības, ko NEUWOGES ieguva, noslēdzot līgumu par kopēju fiksētu summu. BAVARIA apgalvo – NEUWOGES uzstājusi, ka īpašumu modernizācija jāuztic tās meitasuzņēmumam BRG, labi zinot, ka NEUWOGES saņems visus BRG gūtos ieņēmumus (taču būs atbildīga arī par visu zaudējumu segšanu). Tāpēc peļņa, kas gūta, noslēdzot līgumu ar BRG, EUR [..] attiecīgi jāņem vērā kā NEUWOGES peļņa.

| (62) | Visbeidzot, attiecībā uz pārdošanas un atpakaļnomas modeļa loģisko pamatojumu BAVARIA apgalvo, ka ir pašsaprotami, ka NEUWOGES bija jāatmaksā BAVARIA sākotnējā ieguldījuma summa ar procentiem. BAVARIA atsaucas uz NEUWOGES iekšējo lēmuma pieņemšanas procesu, lai parādītu, ka NEUWOGES ļoti labi apzinājās, ka nomas maksas mērķis bija atmaksāt BAVARIA sākotnējā ieguldījuma summu. |
| --- | --- |

(62)

Visbeidzot, attiecībā uz pārdošanas un atpakaļnomas modeļa loģisko pamatojumu BAVARIA apgalvo, ka ir pašsaprotami, ka NEUWOGES bija jāatmaksā BAVARIA sākotnējā ieguldījuma summa ar procentiem. BAVARIA atsaucas uz NEUWOGES iekšējo lēmuma pieņemšanas procesu, lai parādītu, ka NEUWOGES ļoti labi apzinājās, ka nomas maksas mērķis bija atmaksāt BAVARIA sākotnējā ieguldījuma summu.

4.2.3.   Alternatīvi risinājumu

| (63) | Attiecībā uz alternatīvām, kuras izvirza NEUWOGES un kuras, kā uzskata NEUWOGES, būtu ekonomiski daudz izdevīgākas, BAVARIA norāda, ka minētās alternatīvas vai nu nebija faktiski pieejamas, vai nebija daudz izdevīgākas. Pirmkārt, attiecībā uz iespējamo variantu par tiešo pārdošanu īrniekiem BAVARIA apgalvo – ir ļoti mazticams, ka NEUWOGES būtu izdevies pārdot nemodernizētus dzīvokļus un ka tajā pašā laikā tai nebija līdzekļu vajadzīgās modernizācijas finansēšanai. Otrkārt, attiecībā uz modernizācijas finansēšanu, izmantojot aizdevumu, BAVARIA apgalvo, ka NEUWOGES būtu visi tie paši riski un izmaksas, kādi tai bija darījumā ar BAVARIA. Turklāt modernizētu dzīvokļu pārdošana vai nu tieši īrniekiem, vai komercpircējam nebūtu pievilcīga alternatīva, jo, saņemot augstāku maksu, NEUWOGES būtu jānovirza ievērojama procentuālā daļa mantotā parāda samazināšanas fondā. |
| --- | --- |

(63)

Attiecībā uz alternatīvām, kuras izvirza NEUWOGES un kuras, kā uzskata NEUWOGES, būtu ekonomiski daudz izdevīgākas, BAVARIA norāda, ka minētās alternatīvas vai nu nebija faktiski pieejamas, vai nebija daudz izdevīgākas. Pirmkārt, attiecībā uz iespējamo variantu par tiešo pārdošanu īrniekiem BAVARIA apgalvo – ir ļoti mazticams, ka NEUWOGES būtu izdevies pārdot nemodernizētus dzīvokļus un ka tajā pašā laikā tai nebija līdzekļu vajadzīgās modernizācijas finansēšanai. Otrkārt, attiecībā uz modernizācijas finansēšanu, izmantojot aizdevumu, BAVARIA apgalvo, ka NEUWOGES būtu visi tie paši riski un izmaksas, kādi tai bija darījumā ar BAVARIA. Turklāt modernizētu dzīvokļu pārdošana vai nu tieši īrniekiem, vai komercpircējam nebūtu pievilcīga alternatīva, jo, saņemot augstāku maksu, NEUWOGES būtu jānovirza ievērojama procentuālā daļa mantotā parāda samazināšanas fondā.

4.2.4.   Valsts resursi un attiecināmība

| (64) | Visbeidzot BAVARIA norāda, ka darījumā nav izmantoti valsts līdzekļi un tas nav saistāms ar valsti. Proti, tā apgalvo, ka NEUWOGES ir parasta sabiedrība, kura ir privāttiesību subjekts, kas ne tieši, nedz netieši nesaņem valsts līdzekļus. Vispārējā kontrole uzraudzības padomē, kurā pārsvarā ir Neibrandenburgas pilsētas pārstāvji, nav pietiekams iemesls, lai minēto darījumu saistītu ar valsti. NEUWOGES arguments, ka Neibrandenburgas pilsēta politisku iemeslu dēļ mudinājusi NEUWOGES noslēgt šo darījumu, nav ticams. |
| --- | --- |

(64)

Visbeidzot BAVARIA norāda, ka darījumā nav izmantoti valsts līdzekļi un tas nav saistāms ar valsti. Proti, tā apgalvo, ka NEUWOGES ir parasta sabiedrība, kura ir privāttiesību subjekts, kas ne tieši, nedz netieši nesaņem valsts līdzekļus. Vispārējā kontrole uzraudzības padomē, kurā pārsvarā ir Neibrandenburgas pilsētas pārstāvji, nav pietiekams iemesls, lai minēto darījumu saistītu ar valsti. NEUWOGES arguments, ka Neibrandenburgas pilsēta politisku iemeslu dēļ mudinājusi NEUWOGES noslēgt šo darījumu, nav ticams.

4.3.   NEIBRANDENBURGAS PILSĒTA

| (65) | Neibrandenburgas pilsēta – NEUWOGES īpašniece – apgalvo, ka apstrīdētie līgumi ietver valsts atbalstu. Lai gan pilsēta apstiprina NEUWOGES izvirzītos argumentus, tā iesniegusi savu nostāju vairākos jautājumos. |
| --- | --- |

(65)

Neibrandenburgas pilsēta – NEUWOGES īpašniece – apgalvo, ka apstrīdētie līgumi ietver valsts atbalstu. Lai gan pilsēta apstiprina NEUWOGES izvirzītos argumentus, tā iesniegusi savu nostāju vairākos jautājumos.

4.3.1.   Priekšrocības

| (66) | Pirmkārt, Neibrandenburga uzskata, ka zemes nomas un pārdošanas līgums un administratīvais līgums jāvērtē atsevišķi, jo līgumslēdzējas puses tos rūpīgi nošķīrušas gan juridiskā, gan ekonomiskā ziņā. Otrkārt, Neibrandenburga atsaucas uz NEUWOGES argumentiem attiecībā uz pilsētas iedzīvotāju skaita prognozēto samazināšanos, ko TED būtu ņēmis vērā. Neibrandenburga uzsver arī to, ka TED būtu skaidri paredzējis lielo brīvo dzīvokļu skaitu. Treškārt, Neibrandenburga uzskata, ka modernizācija, kuras izpildi uzdevusi BAVARIA, bija tik vienkārša, ka neattaisnoja cerības uz lielo izīrēto dzīvokļu skaitu un lielu īres maksas palielinājumu. |
| --- | --- |

(66)

Pirmkārt, Neibrandenburga uzskata, ka zemes nomas un pārdošanas līgums un administratīvais līgums jāvērtē atsevišķi, jo līgumslēdzējas puses tos rūpīgi nošķīrušas gan juridiskā, gan ekonomiskā ziņā. Otrkārt, Neibrandenburga atsaucas uz NEUWOGES argumentiem attiecībā uz pilsētas iedzīvotāju skaita prognozēto samazināšanos, ko TED būtu ņēmis vērā. Neibrandenburga uzsver arī to, ka TED būtu skaidri paredzējis lielo brīvo dzīvokļu skaitu. Treškārt, Neibrandenburga uzskata, ka modernizācija, kuras izpildi uzdevusi BAVARIA, bija tik vienkārša, ka neattaisnoja cerības uz lielo izīrēto dzīvokļu skaitu un lielu īres maksas palielinājumu.

| (67) | Turklāt Neibrandenburga noraida pārējos BAVARIA argumentus. Proti, tā apgalvo, ka nevar uzskatīt – piedāvājumu iesniegšanas process pierāda, ka BAVARIA piedāvājums bija vislabākais tirgū pieejamais piedāvājums. Jebkurā gadījumā tā apgalvo, ka TED nebūtu pieņēmis BAVARIA piedāvājumu arī tad, ja tas patiešām būtu bijis vislabākais tirgū pieejamais piedāvājums. Attiecībā uz iespējamajām alternatīvām Neibrandenburga būtībā piekrīt NEUWOGES izvirzītajiem argumentiem. Attiecībā uz vērtējumu un BAVARIA argumentu, ka īpašumu nebūtu iespējams pārdot par aprēķināto cenu, Neibrandenburga apgalvo, ka, tā kā vairs nav iespējams pārliecināties, par kādu cenu NEUWOGES būtu varējusi faktiski pārdot īpašumu tirgū 1998. gadā, vērtējums jāizmanto kā norāde uz tirgus cenu attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(67)

Turklāt Neibrandenburga noraida pārējos BAVARIA argumentus. Proti, tā apgalvo, ka nevar uzskatīt – piedāvājumu iesniegšanas process pierāda, ka BAVARIA piedāvājums bija vislabākais tirgū pieejamais piedāvājums. Jebkurā gadījumā tā apgalvo, ka TED nebūtu pieņēmis BAVARIA piedāvājumu arī tad, ja tas patiešām būtu bijis vislabākais tirgū pieejamais piedāvājums. Attiecībā uz iespējamajām alternatīvām Neibrandenburga būtībā piekrīt NEUWOGES izvirzītajiem argumentiem. Attiecībā uz vērtējumu un BAVARIA argumentu, ka īpašumu nebūtu iespējams pārdot par aprēķināto cenu, Neibrandenburga apgalvo, ka, tā kā vairs nav iespējams pārliecināties, par kādu cenu NEUWOGES būtu varējusi faktiski pārdot īpašumu tirgū 1998. gadā, vērtējums jāizmanto kā norāde uz tirgus cenu attiecīgajā periodā.

4.3.2.   Valsts resursi un attiecināmība

| (68) | Neibrandenburgas pilsēta apgalvo, ka minētais darījums saistīts ar pilsētu, jo tai bija ievērojama ietekme uz NEUWOGES kopumā un uz pārdošanas un atpakaļnomas darījumu konkrēti. |
| --- | --- |

(68)

Neibrandenburgas pilsēta apgalvo, ka minētais darījums saistīts ar pilsētu, jo tai bija ievērojama ietekme uz NEUWOGES kopumā un uz pārdošanas un atpakaļnomas darījumu konkrēti.

| (69) | Būdama šīs sabiedrības vienīgā akcionāre, Neibrandenburgas pilsēta apgalvo, ka tai bijusi pilnīga ietekme NEUWOGES. Proti, NEUWOGES vadībai bija jāievēro pilsētas norādījumi. Turklāt astoņi no desmit NEUWOGES uzraudzības padomes locekļiem ir pilsētas pārstāvji, tādējādi pilsētai ir vēl viens kontroles mehānisms. Neibrandenburgas pilsētai faktiski saskaņā ar Likumu par pašvaldībām bija juridisks pienākums nodrošināt atbilstīgu ietekmi sabiedrībā NEUWOGES. |
| --- | --- |

(69)

Būdama šīs sabiedrības vienīgā akcionāre, Neibrandenburgas pilsēta apgalvo, ka tai bijusi pilnīga ietekme NEUWOGES. Proti, NEUWOGES vadībai bija jāievēro pilsētas norādījumi. Turklāt astoņi no desmit NEUWOGES uzraudzības padomes locekļiem ir pilsētas pārstāvji, tādējādi pilsētai ir vēl viens kontroles mehānisms. Neibrandenburgas pilsētai faktiski saskaņā ar Likumu par pašvaldībām bija juridisks pienākums nodrošināt atbilstīgu ietekmi sabiedrībā NEUWOGES.

| (70) | Attiecībā uz apstrīdēto darījumu Neibrandenburgas pilsēta apgalvo, ka tai ne vien bija kontroles iespējas, bet tā arī šīs iespējas faktiski izmantoja minētajā darījumā. Neibrandenburga uzskata, ka cita starpā uzraudzības padomes sanāksmes protokolā redzama pilsētas pārstāvju ciešā iesaistīšanās un ka pirms darījuma noslēgšanas bija vajadzīgs uzraudzības padomes lēmums. Attiecībā uz darījuma noteikumiem Neibrandenburga apgalvo, ka pilsēta pieprasījusi ievērot pašvaldības politikas intereses. |
| --- | --- |

(70)

Attiecībā uz apstrīdēto darījumu Neibrandenburgas pilsēta apgalvo, ka tai ne vien bija kontroles iespējas, bet tā arī šīs iespējas faktiski izmantoja minētajā darījumā. Neibrandenburga uzskata, ka cita starpā uzraudzības padomes sanāksmes protokolā redzama pilsētas pārstāvju ciešā iesaistīšanās un ka pirms darījuma noslēgšanas bija vajadzīgs uzraudzības padomes lēmums. Attiecībā uz darījuma noteikumiem Neibrandenburga apgalvo, ka pilsēta pieprasījusi ievērot pašvaldības politikas intereses.

| (71) | Nobeigumā Neibrandenburgas pilsēta apgalvo, ka pilsētas ietekmi uz pārdošanas un atpakaļnomas darījumu un tās atbildību par šo darījumu apstiprina fakti, tāpēc minētais darījums jāsaista ar pilsētu. |
| --- | --- |

(71)

Nobeigumā Neibrandenburgas pilsēta apgalvo, ka pilsētas ietekmi uz pārdošanas un atpakaļnomas darījumu un tās atbildību par šo darījumu apstiprina fakti, tāpēc minētais darījums jāsaista ar pilsētu.

4.4.   BERLĪNES FEDERĀLĀ ZEME

| (72) | Berlīnes federālā zeme, kas cieši saistīta ar BAVARIA
   (19), apgalvo, ka apstrīdētie līgumi neietver valsts atbalsta elementu un ka BAVARIA netika radītas priekšrocības. |
| --- | --- |

(72)

Berlīnes federālā zeme, kas cieši saistīta ar BAVARIA
   (19), apgalvo, ka apstrīdētie līgumi neietver valsts atbalsta elementu un ka BAVARIA netika radītas priekšrocības.

4.4.1.   Priekšrocības

| (73) | Pirmkārt, Berlīne apgalvo, ka apstrīdētie līgumi jāvērtē kā viens darījums, jo tie veido pārdošanas un atpakaļnomas darījuma daļas, kas viena otru savstarpēji papildina. Berlīne apgalvo, ka arī NEUWOGES rīkojusies tāpat. |
| --- | --- |

(73)

Pirmkārt, Berlīne apgalvo, ka apstrīdētie līgumi jāvērtē kā viens darījums, jo tie veido pārdošanas un atpakaļnomas darījuma daļas, kas viena otru savstarpēji papildina. Berlīne apgalvo, ka arī NEUWOGES rīkojusies tāpat.

| (74) | Attiecībā uz TED kritēriju Berlīne apgalvo, ka, ņemot vērā NEUWOGES ekonomisko stāvokli attiecīgajā laikposmā (1997./1998. gadā) un veicamā darījuma veidu (privatizācija atbilstīgi Likumam par mantota parāda samazināšanu, lai nodrošinātu parāda norakstīšanu, modernizāciju un dzīvokļu pastāvīgu pārvaldību, kā arī mērenas īres maksas saglabāšanu), BAVARIA piedāvāja samērīgu risinājumu. |
| --- | --- |

(74)

Attiecībā uz TED kritēriju Berlīne apgalvo, ka, ņemot vērā NEUWOGES ekonomisko stāvokli attiecīgajā laikposmā (1997./1998. gadā) un veicamā darījuma veidu (privatizācija atbilstīgi Likumam par mantota parāda samazināšanu, lai nodrošinātu parāda norakstīšanu, modernizāciju un dzīvokļu pastāvīgu pārvaldību, kā arī mērenas īres maksas saglabāšanu), BAVARIA piedāvāja samērīgu risinājumu.

| (75) | Konkrētāk attiecībā uz zemes nomas un pārdošanas līgumu Berlīne, pirmkārt, apgalvo, ka NEUWOGES īstenotais piedāvājumu iesniegšanas process pierāda, ka NEUWOGES uzskatījusi BAVARIA piedāvājumu par vislabāko tirgū pieejamo piedāvājumu attiecīgajā laikposmā (1997./1998. gadā). Otrkārt, tā apgalvo, ka jāņem vērā parāda daļa, kas norakstīta saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu, jo šajā likumā noteiktais privatizācijas pienākums bija NEUWOGES galvenais nolūks. Treškārt, Berlīne uzsver, ka NEUWOGES bija ekonomiski ieinteresēta pārdot īpašumu par salīdzinoši zemu cenu (pārdodot nemodernizētas ēkas, uzliekot pienākumu tās modernizēt, nevis pašai veikt modernizāciju un pēc tam ēkas pārdot), jo zemāka cena nozīmēja, ka mantotā parāda samazināšanas fondā būs jāiemaksā mazāka summa. |
| --- | --- |

(75)

Konkrētāk attiecībā uz zemes nomas un pārdošanas līgumu Berlīne, pirmkārt, apgalvo, ka NEUWOGES īstenotais piedāvājumu iesniegšanas process pierāda, ka NEUWOGES uzskatījusi BAVARIA piedāvājumu par vislabāko tirgū pieejamo piedāvājumu attiecīgajā laikposmā (1997./1998. gadā). Otrkārt, tā apgalvo, ka jāņem vērā parāda daļa, kas norakstīta saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu, jo šajā likumā noteiktais privatizācijas pienākums bija NEUWOGES galvenais nolūks. Treškārt, Berlīne uzsver, ka NEUWOGES bija ekonomiski ieinteresēta pārdot īpašumu par salīdzinoši zemu cenu (pārdodot nemodernizētas ēkas, uzliekot pienākumu tās modernizēt, nevis pašai veikt modernizāciju un pēc tam ēkas pārdot), jo zemāka cena nozīmēja, ka mantotā parāda samazināšanas fondā būs jāiemaksā mazāka summa.

| (76) | Attiecībā uz administratīvo līgumu Berlīne, pirmkārt, apgalvo, ka salīdzināšanai iesniegtie līgumi parāda, ka ne līguma darbības ilgums, nedz nomas maksas indeksācija par [..] % gadā nebija neparasta parādība. Otrkārt, indeksācija ir pamatota, ņemot vērā vidējo inflācijas līmeni attiecīgajā laikposmā (1997./1998. gadā). Treškārt, īres maksa par m2 atbilda Neibrandenburgā piemērojamām īres maksas tabulām. |
| --- | --- |

(76)

Attiecībā uz administratīvo līgumu Berlīne, pirmkārt, apgalvo, ka salīdzināšanai iesniegtie līgumi parāda, ka ne līguma darbības ilgums, nedz nomas maksas indeksācija par [..] % gadā nebija neparasta parādība. Otrkārt, indeksācija ir pamatota, ņemot vērā vidējo inflācijas līmeni attiecīgajā laikposmā (1997./1998. gadā). Treškārt, īres maksa par m2 atbilda Neibrandenburgā piemērojamām īres maksas tabulām.

4.4.2.   Valsts resursi un attiecināmība

| (77) | Tāpat kā BAVARIA Berlīnes federālā zeme apgalvo, ka Neibrandenburgas pilsēta nav finansējusi NEUWOGES. Tieši pretēji – tā apgalvo, ka NEUWOGES bija pieejami tikai savā saimnieciskajā darbībā gūtie ieņēmumi, kurus pašvaldības iestādēm nebija iespēju kontrolēt. |
| --- | --- |

(77)

Tāpat kā BAVARIA Berlīnes federālā zeme apgalvo, ka Neibrandenburgas pilsēta nav finansējusi NEUWOGES. Tieši pretēji – tā apgalvo, ka NEUWOGES bija pieejami tikai savā saimnieciskajā darbībā gūtie ieņēmumi, kurus pašvaldības iestādēm nebija iespēju kontrolēt.

| (78) | Attiecībā uz attiecināmību Berlīne uzskata, ka nebūtu ticams apgalvojums, ka Neibrandenburgas pilsēta pieņēmusi lēmumu piešķirt atbalstu Berlīnes nekustamo īpašumu fondam, nodarot kaitējumu savai vietējai mājokļu sabiedrībai. Vēl tā apgalvo, ka nav pietiekamu norāžu, ka Neibrandenburgas pilsēta būtu noslēgusi līgumus, kurus varētu saistīt ar pilsētu. |
| --- | --- |

(78)

Attiecībā uz attiecināmību Berlīne uzskata, ka nebūtu ticams apgalvojums, ka Neibrandenburgas pilsēta pieņēmusi lēmumu piešķirt atbalstu Berlīnes nekustamo īpašumu fondam, nodarot kaitējumu savai vietējai mājokļu sabiedrībai. Vēl tā apgalvo, ka nav pietiekamu norāžu, ka Neibrandenburgas pilsēta būtu noslēgusi līgumus, kurus varētu saistīt ar pilsētu.

5.   OFICIĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS IEMESLI

| (79) | Lēmumā par oficiālas izmeklēšanas sākšanu Komisija pauda sākotnējo nostāju attiecībā uz vairākiem jautājumiem un aicināja ieinteresētās personas iesniegt informāciju par trim konkrētiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(79)

Lēmumā par oficiālas izmeklēšanas sākšanu Komisija pauda sākotnējo nostāju attiecībā uz vairākiem jautājumiem un aicināja ieinteresētās personas iesniegt informāciju par trim konkrētiem jautājumiem.

| (80) | Pirmkārt, Komisija sākotnēji pieņēma, ka zemes nomas un pārdošanas līgums un administratīvais līgums jāvērtē kā kopums, nenošķirot abus līgumus, jo abi bija nekustamā īpašuma pārdošanas un atpakaļnomas darījuma neatņemama daļa (20). Tā secināja, ka iespējamo ekonomisko priekšrocību novērtējums tāpēc bija pamatots ar NEUWOGES iespējamajiem ieņēmumiem pēc zemes nomas un pārdošanas līguma un administratīvā līguma noslēgšanas 1998. gadā (21). |
| --- | --- |

(80)

Pirmkārt, Komisija sākotnēji pieņēma, ka zemes nomas un pārdošanas līgums un administratīvais līgums jāvērtē kā kopums, nenošķirot abus līgumus, jo abi bija nekustamā īpašuma pārdošanas un atpakaļnomas darījuma neatņemama daļa (20). Tā secināja, ka iespējamo ekonomisko priekšrocību novērtējums tāpēc bija pamatots ar NEUWOGES iespējamajiem ieņēmumiem pēc zemes nomas un pārdošanas līguma un administratīvā līguma noslēgšanas 1998. gadā (21).

| (81) | Proti, attiecībā uz zemes nomas un pārdošanas līgumu Komisija izvirzīja divus jautājumus:






  — | pirmkārt, jāprecizē, vai novērtējumā būtu jāņem vērā parāda daļa, kas norakstīta saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu (22), |
| --- | --- | --- |

(81)

Proti, attiecībā uz zemes nomas un pārdošanas līgumu Komisija izvirzīja divus jautājumus:

—

pirmkārt, jāprecizē, vai novērtējumā būtu jāņem vērā parāda daļa, kas norakstīta saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu (22),

| — | otrkārt, Komisija vēlējās saņemt papildu informāciju par 1997. un 2007. gadā veikto vērtējumu atšķirībām, jo bez papildu precizējumiem nav iespējams konstatēt, kurā no šiem vērtējumiem bija aprēķināta īpašuma faktiskā vērtība 1997./1998. gadā (ja tā vispār bija noteikta) (23). |
| --- | --- |

—

otrkārt, Komisija vēlējās saņemt papildu informāciju par 1997. un 2007. gadā veikto vērtējumu atšķirībām, jo bez papildu precizējumiem nav iespējams konstatēt, kurā no šiem vērtējumiem bija aprēķināta īpašuma faktiskā vērtība 1997./1998. gadā (ja tā vispār bija noteikta) (23).

| (82) | Attiecībā uz administratīvo līgumu Komisija, pirmkārt, sprieda, ka salīdzināšanai iesniegtajos līgumos bija redzams, ka nosacījumi, par kuriem vienojās NEUWOGES un BAVARIA, attiecīgajā laikposmā (1997./1998. gadā) nebija tirgū neparasti (24). Otrkārt, Komisija apgalvoja – NEUWOGES īstenotais piedāvājumu iesniegšanas process, lai gan nebija plašs, pierāda, ka NEUWOGES varēja iepazīties ar stāvokli tirgū un pieņemt ekonomiski pamatotu lēmumu (25). Treškārt, Komisija norādīja, ka līgumā saskaņotā īres maksa 2008. gada faktiski atbilda vidējai īres maksai attiecīgajā pilsētas daļā 2008. gadā vai bija tikai nedaudz zemāka par šo līmeni (26). |
| --- | --- |

(82)

Attiecībā uz administratīvo līgumu Komisija, pirmkārt, sprieda, ka salīdzināšanai iesniegtajos līgumos bija redzams, ka nosacījumi, par kuriem vienojās NEUWOGES un BAVARIA, attiecīgajā laikposmā (1997./1998. gadā) nebija tirgū neparasti (24). Otrkārt, Komisija apgalvoja – NEUWOGES īstenotais piedāvājumu iesniegšanas process, lai gan nebija plašs, pierāda, ka NEUWOGES varēja iepazīties ar stāvokli tirgū un pieņemt ekonomiski pamatotu lēmumu (25). Treškārt, Komisija norādīja, ka līgumā saskaņotā īres maksa 2008. gada faktiski atbilda vidējai īres maksai attiecīgajā pilsētas daļā 2008. gadā vai bija tikai nedaudz zemāka par šo līmeni (26).

| (83) | Lai gan visi minētie fakti norādīja, ka jāsecina – administratīvais līgums atbilda parastiem tirgus nosacījumiem –, Komisija lūdza papildu informāciju par nekustamo īpašumu tirgus dalībnieku faktiskajām prognozēm 1998. gadā, lai attiecīgos argumentus izvērtētu padziļināti (27). |
| --- | --- |

(83)

Lai gan visi minētie fakti norādīja, ka jāsecina – administratīvais līgums atbilda parastiem tirgus nosacījumiem –, Komisija lūdza papildu informāciju par nekustamo īpašumu tirgus dalībnieku faktiskajām prognozēm 1998. gadā, lai attiecīgos argumentus izvērtētu padziļināti (27).

| (84) | Visbeidzot Komisija izvērtēja NEUWOGES iesniegto naudas plūsmas analīzi un galu galā secināja, ka metodikas nepilnību dēļ ar šo analīzi nevar pierādīt, ka BAVARIA radītas ekonomiskas priekšrocības (28). |
| --- | --- |

(84)

Visbeidzot Komisija izvērtēja NEUWOGES iesniegto naudas plūsmas analīzi un galu galā secināja, ka metodikas nepilnību dēļ ar šo analīzi nevar pierādīt, ka BAVARIA radītas ekonomiskas priekšrocības (28).

| (85) | Tāpēc Komisija lēma, ka, pamatojoties uz iesniegto informāciju, nevar pierādīt, ka BAVARIA radītas ekonomiskas priekšrocības (29). Tomēr tā norādīja, ka vēlas veikt dalībnieku argumentu rūpīgāku analīzi, un aicināja visas ieinteresētās personas iesniegt noderīgu papildinformāciju (30). |
| --- | --- |

(85)

Tāpēc Komisija lēma, ka, pamatojoties uz iesniegto informāciju, nevar pierādīt, ka BAVARIA radītas ekonomiskas priekšrocības (29). Tomēr tā norādīja, ka vēlas veikt dalībnieku argumentu rūpīgāku analīzi, un aicināja visas ieinteresētās personas iesniegt noderīgu papildinformāciju (30).

6.   TIESVEDĪBAS VALSTS TIESAS

| (86) | Rostokas apgabaltiesa 2008. gada 28. novembrī pasludināja spriedumu pirmās instances tiesas tiesvedībā BAVARIA un NEUWOGES lietā. BAVARIA ierosināja tiesvedību, jo, sākot no 2006. gada oktobra, NEUWOGES atteicās maksāt ikmēneša nomas maksu, par kuru bija notikusi vienošanās administratīvajā līgumā, apgalvojot, ka līgums nav spēkā, jo tas saistīts ar nelikumīgu valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(86)

Rostokas apgabaltiesa 2008. gada 28. novembrī pasludināja spriedumu pirmās instances tiesas tiesvedībā BAVARIA un NEUWOGES lietā. BAVARIA ierosināja tiesvedību, jo, sākot no 2006. gada oktobra, NEUWOGES atteicās maksāt ikmēneša nomas maksu, par kuru bija notikusi vienošanās administratīvajā līgumā, apgalvojot, ka līgums nav spēkā, jo tas saistīts ar nelikumīgu valsts atbalstu.

| (87) | Savā spriedumā Rostokas apgabaltiesa secināja, ka zemes nomas un pārdošanas līgums un administratīvais līgums jāskata kā kopums, nevis katrs atsevišķi, jo abi šie līgumi ir viena un tā paša pārdošanas un atpakaļnomas darījuma daļas (31). |
| --- | --- |

(87)

Savā spriedumā Rostokas apgabaltiesa secināja, ka zemes nomas un pārdošanas līgums un administratīvais līgums jāskata kā kopums, nevis katrs atsevišķi, jo abi šie līgumi ir viena un tā paša pārdošanas un atpakaļnomas darījuma daļas (31).

| (88) | Attiecībā uz zemes nomas un pārdošanas līgumu Rostokas apgabaltiesa vispirms aprēķināja zemes nomas gada maksu 30 līguma darbības gados; šī summa bija [..] % gadā. Tiesa secināja, ka šo summu nevarēja uzskatīt par neatbilstīgi zemu atlīdzību, jo NEUWOGES zemes nomas maksu par pirmajiem 30 gadiem saņēma avansā un varēja šos līdzekļus izdevīgi ieguldīt; tas nebūtu iespējams, ja nomas maksa tiktu maksāta par katru gadu atsevišķi. (32). |
| --- | --- |

(88)

Attiecībā uz zemes nomas un pārdošanas līgumu Rostokas apgabaltiesa vispirms aprēķināja zemes nomas gada maksu 30 līguma darbības gados; šī summa bija [..] % gadā. Tiesa secināja, ka šo summu nevarēja uzskatīt par neatbilstīgi zemu atlīdzību, jo NEUWOGES zemes nomas maksu par pirmajiem 30 gadiem saņēma avansā un varēja šos līdzekļus izdevīgi ieguldīt; tas nebūtu iespējams, ja nomas maksa tiktu maksāta par katru gadu atsevišķi. (32).

| (89) | Vēl Rostokas apgabaltiesa apstiprināja, ka pilnīgi jāņem vērā norakstītā parāda daļa, kas bija iespējama, NEUWOGES noslēdzot pārdošanas un atpakaļnomas darījumu, jo minētais darījums izveidoja nosacījumus, saskaņā ar kuriem varēja piemērot parāda norakstīšanu (33). Ja norakstīto parāda daļu pieskaita ēku pirkuma cenai, iegūtais skaitlis ir tikai par 16 % mazāks nekā ēku vērtība, kas norādīta 2007. gada vērtējumā, un tāpēc nav nesamērīgs attiecībā pret ēku vērtību (34). Visbeidzot tiesa apstiprināja, ka zemāka pirkuma cena bija izdevīga NEUWOGES, jo zemāka pirkuma cena samazināja BAVARIA kopējā ieguldījuma apmēru un attiecīgi – nomas maksas apmēru (35). Vēl tiesa sprieda, ka zemāka pirkuma cena bija izdevīgāka arī tādēļ, ka NEUWOGES iemaksu apmērs mantota parāda samazināšanas fondā bija atkarīgs no pārdošanas darījumā iegūtās cenas (36). |
| --- | --- |

(89)

Vēl Rostokas apgabaltiesa apstiprināja, ka pilnīgi jāņem vērā norakstītā parāda daļa, kas bija iespējama, NEUWOGES noslēdzot pārdošanas un atpakaļnomas darījumu, jo minētais darījums izveidoja nosacījumus, saskaņā ar kuriem varēja piemērot parāda norakstīšanu (33). Ja norakstīto parāda daļu pieskaita ēku pirkuma cenai, iegūtais skaitlis ir tikai par 16 % mazāks nekā ēku vērtība, kas norādīta 2007. gada vērtējumā, un tāpēc nav nesamērīgs attiecībā pret ēku vērtību (34). Visbeidzot tiesa apstiprināja, ka zemāka pirkuma cena bija izdevīga NEUWOGES, jo zemāka pirkuma cena samazināja BAVARIA kopējā ieguldījuma apmēru un attiecīgi – nomas maksas apmēru (35). Vēl tiesa sprieda, ka zemāka pirkuma cena bija izdevīgāka arī tādēļ, ka NEUWOGES iemaksu apmērs mantota parāda samazināšanas fondā bija atkarīgs no pārdošanas darījumā iegūtās cenas (36).

| (90) | Attiecībā uz administratīvo līgumu Rostokas apgabaltiesa, pirmkārt, uzskatīja, ka darījumos ar nekustamo īpašumu 30 gadi nav neparasti ilgs līguma darbības termiņš (37). Otrkārt, tā uzskatīja, ka līgumā sākotnēji noteiktā īres maksa EUR [..] par m2 nebija neatbilstīga, salīdzinot ar vidējo īres maksu līdzīgās ēkās attiecīgajā laikposmā (1997./1998. gadā) (38). Vēl Rostokas apgabaltiesa konstatēja, ka nomas maksas palielināšana katru gadu par [..] % bija pamatota, ņemot vērā vidējos inflācijas rādītājus no 1970. gada līdz1998. gadam (t. i., 3,52 % gadā) (39). Turklāt tiesa norādīja, ka īres maksas attīstības tendences attiecīgajā pilsētas daļā pirmajos 10 līguma darbības gados kopumā atbilda īres maksas palielinājumam, kas bija paredzēts līgumā. Treškārt, tiesa secināja, ka administrēšanas un uzturēšanas izmaksas aprēķinātas atbilstīgi piemērojamo tiesību aktu noteikumiem un neliecina par priekšrocībām BAVARIA
   (40). |
| --- | --- |

(90)

Attiecībā uz administratīvo līgumu Rostokas apgabaltiesa, pirmkārt, uzskatīja, ka darījumos ar nekustamo īpašumu 30 gadi nav neparasti ilgs līguma darbības termiņš (37). Otrkārt, tā uzskatīja, ka līgumā sākotnēji noteiktā īres maksa EUR [..] par m2 nebija neatbilstīga, salīdzinot ar vidējo īres maksu līdzīgās ēkās attiecīgajā laikposmā (1997./1998. gadā) (38). Vēl Rostokas apgabaltiesa konstatēja, ka nomas maksas palielināšana katru gadu par [..] % bija pamatota, ņemot vērā vidējos inflācijas rādītājus no 1970. gada līdz1998. gadam (t. i., 3,52 % gadā) (39). Turklāt tiesa norādīja, ka īres maksas attīstības tendences attiecīgajā pilsētas daļā pirmajos 10 līguma darbības gados kopumā atbilda īres maksas palielinājumam, kas bija paredzēts līgumā. Treškārt, tiesa secināja, ka administrēšanas un uzturēšanas izmaksas aprēķinātas atbilstīgi piemērojamo tiesību aktu noteikumiem un neliecina par priekšrocībām BAVARIA
   (40).

| (91) | Attiecībā uz neizīrēšanas risku [..] % apmērā Rostokas apgabaltiesa uzskatīja, ka jebkurā nomāšanas gadījumā nomātājam jāuzņemas risks, ka nomāto objektu varētu neizdoties izmantot paredzētajam mērķim (41). Tiesa šo secinājumu pamatoja ar argumentu, ka neviena kredītiestāde nebūtu uzņēmusies atbildību par to, ka īpašumu, kura iegādei izsniegts aizdevums, nav iespējams izmantot paredzētajam mērķim. |
| --- | --- |

(91)

Attiecībā uz neizīrēšanas risku [..] % apmērā Rostokas apgabaltiesa uzskatīja, ka jebkurā nomāšanas gadījumā nomātājam jāuzņemas risks, ka nomāto objektu varētu neizdoties izmantot paredzētajam mērķim (41). Tiesa šo secinājumu pamatoja ar argumentu, ka neviena kredītiestāde nebūtu uzņēmusies atbildību par to, ka īpašumu, kura iegādei izsniegts aizdevums, nav iespējams izmantot paredzētajam mērķim.

| (92) | Visbeidzot Rostokas apgabaltiesa salīdzināja vidējo nomas maksu, kas izrietēja no pārdošanas un atpakaļnomas darījuma, ar parasto aizdevumu procentu likmi. Tā kā vidējā nomas procentu likme gadā bija [..] %, Rostokas apgabaltiesa sprieda, ka nevar apgalvot, ka šī summa būtu neatbilstīga ēku aizdevumu procentu likmju iespējamās attīstības tendencēm, kas varēja būt līdz pat 10 % gadā (42). |
| --- | --- |

(92)

Visbeidzot Rostokas apgabaltiesa salīdzināja vidējo nomas maksu, kas izrietēja no pārdošanas un atpakaļnomas darījuma, ar parasto aizdevumu procentu likmi. Tā kā vidējā nomas procentu likme gadā bija [..] %, Rostokas apgabaltiesa sprieda, ka nevar apgalvot, ka šī summa būtu neatbilstīga ēku aizdevumu procentu likmju iespējamās attīstības tendencēm, kas varēja būt līdz pat 10 % gadā (42).

| (93) | Nobeigumā Rostokas apgabaltiesa secināja, ka BAVARIA nebija radītas priekšrocības, jo TED arī būtu noslēdzis apstrīdētos līgumus (43). |
| --- | --- |

(93)

Nobeigumā Rostokas apgabaltiesa secināja, ka BAVARIA nebija radītas priekšrocības, jo TED arī būtu noslēdzis apstrīdētos līgumus (43).

| (94) | NEUWOGES iesniedza apelācijas sūdzību, kur apstrīdēja šo spriedumu, un tiesvedība Rostokas Augstākajā apgabaltiesā nav pabeigta. |
| --- | --- |

(94)

NEUWOGES iesniedza apelācijas sūdzību, kur apstrīdēja šo spriedumu, un tiesvedība Rostokas Augstākajā apgabaltiesā nav pabeigta.

| (95) | Turklāt BAVARIA ierosināja tiesvedību Greifsvaldes administratīvajā tiesā, lai panāktu spriedumu, kas atļautu piekļūt visām NEUWOGES vai Neibrandenburgas pilsētas datnēm, kurās ir informācija par apstrīdētajiem līgumiem. BAVARIA apgalvoja, ka šādas piekļuves atļauju mēģinājusi iegūt, pamatojoties uz Likumu par brīvu piekļuvi informācijai, taču Neibrandenburgas pilsēta šo prasību noraidīja, argumentējot, ka BAVARIA jau bija piekļuve visiem attiecīgajiem dokumentiem, kas saistīti ar tiesvedību Rostokas apgabaltiesā un Augstākajā apgabaltiesā un Eiropas Komisijā (44). Lietas izskatīšana Greifsvaldes administratīvajā tiesā arī vēl nav pabeigta. |
| --- | --- |

(95)

Turklāt BAVARIA ierosināja tiesvedību Greifsvaldes administratīvajā tiesā, lai panāktu spriedumu, kas atļautu piekļūt visām NEUWOGES vai Neibrandenburgas pilsētas datnēm, kurās ir informācija par apstrīdētajiem līgumiem. BAVARIA apgalvoja, ka šādas piekļuves atļauju mēģinājusi iegūt, pamatojoties uz Likumu par brīvu piekļuvi informācijai, taču Neibrandenburgas pilsēta šo prasību noraidīja, argumentējot, ka BAVARIA jau bija piekļuve visiem attiecīgajiem dokumentiem, kas saistīti ar tiesvedību Rostokas apgabaltiesā un Augstākajā apgabaltiesā un Eiropas Komisijā (44). Lietas izskatīšana Greifsvaldes administratīvajā tiesā arī vēl nav pabeigta.

7.   PASĀKUMU IZVĒRTĒŠANA

7.1.   ATBALSTA ESĪBA ATBILSTĪGI LESD 107. PANTA 1. PUNKTAM

| (96) | LESD 107. panta 1. punktā noteikts, ka “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. Tāpēc pasākums ir valsts atbalsts, ja ir izpildīti četri kumulatīvie nosacījumi:






  a) | pasākums uzņēmumam rada selektīvas ekonomiskas priekšrocības; |
| --- | --- | --- |

(96)

LESD 107. panta 1. punktā noteikts, ka “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. Tāpēc pasākums ir valsts atbalsts, ja ir izpildīti četri kumulatīvie nosacījumi:

a)

pasākums uzņēmumam rada selektīvas ekonomiskas priekšrocības;

| b) | pasākums ir saistāms ar valsti un tiek finansēts no valsts līdzekļiem; |
| --- | --- |

b)

pasākums ir saistāms ar valsti un tiek finansēts no valsts līdzekļiem;

| c) | pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus; |
| --- | --- |

c)

pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus;

| d) | pasākums var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

d)

pasākums var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

7.1.1.   Selektīvas priekšrocības vienam uzņēmumam – pamatprincipi

| (97) | Saskaņā ar Tiesas iedibināto judikatūru nosacījumi, kuriem jābūt izpildītiem, lai uzskatītu, ka konkrētais pasākums ir atbalsts LESD 107. panta izpratnē, nav izpildīti, ja attiecīgais uzņēmums apstākļos, kas atbilst parastajiem tirgus nosacījumiem, būtu ieguvis tādas pašas priekšrocības, kādas tam bija iespējams iegūt, saņemot valsts līdzekļus. Lai novērtētu, vai to pašu pasākumu parastos tirgus apstākļos būtu veicis TED situācijā, kura būtu vistuvākā valsts situācijai, vērā ir jāņem tikai priekšrocības un pienākumi, kas ir saistīti ar valsts situāciju akcionāres statusā, izslēdzot tos, kas ir saistīti ar tās valsts varas nesējas statusu (45). |
| --- | --- |

(97)

Saskaņā ar Tiesas iedibināto judikatūru nosacījumi, kuriem jābūt izpildītiem, lai uzskatītu, ka konkrētais pasākums ir atbalsts LESD 107. panta izpratnē, nav izpildīti, ja attiecīgais uzņēmums apstākļos, kas atbilst parastajiem tirgus nosacījumiem, būtu ieguvis tādas pašas priekšrocības, kādas tam bija iespējams iegūt, saņemot valsts līdzekļus. Lai novērtētu, vai to pašu pasākumu parastos tirgus apstākļos būtu veicis TED situācijā, kura būtu vistuvākā valsts situācijai, vērā ir jāņem tikai priekšrocības un pienākumi, kas ir saistīti ar valsts situāciju akcionāres statusā, izslēdzot tos, kas ir saistīti ar tās valsts varas nesējas statusu (45).

| (98) | Tādējādi TED kritērija piemērojamība galu galā ir atkarīga no tā, ka attiecīgā dalībvalsts piešķir ekonomiskas priekšrocības uzņēmumam akcionāres statusā, nevis valsts varas nesējas statusā. No tā izriet – ja dalībvalsts administratīvajā procesā atsaucas uz minēto kritēriju, tai šaubu gadījumā ir pārliecinoši un ar objektīviem un pārbaudāmiem pierādījumiem jāpierāda, ka tā konkrēto pasākumu veikusi ekonomikas dalībnieces statusā. Šiem pierādījumiem ir skaidri jāapliecina, ka attiecīgā dalībvalsts pirms vai vienlaikus ar ekonomiskās priekšrocības piešķiršanu ir pieņēmusi lēmumu ar faktiski īstenoto pasākumu veikt komercdarbību saistībā ar konkrēto uzņēmumu. Šajā saistībā īpaši tiek prasīti pierādījumi, kas apliecina, ka šis lēmums ir pamatots ar ekonomiskiem vērtējumiem, kas ir salīdzināmi ar tiem, kurus konkrētās lietas apstākļos pirms minētā ieguldījuma veikšanas būtu licis izstrādāt saprātīgs privāts ieguldītājs situācijā, kas ir iespējami vistuvāk tai, kādā ir minētā dalībvalsts, lai noskaidrotu šāda ieguldījuma ienesīgumu nākotnē. |
| --- | --- |

(98)

Tādējādi TED kritērija piemērojamība galu galā ir atkarīga no tā, ka attiecīgā dalībvalsts piešķir ekonomiskas priekšrocības uzņēmumam akcionāres statusā, nevis valsts varas nesējas statusā. No tā izriet – ja dalībvalsts administratīvajā procesā atsaucas uz minēto kritēriju, tai šaubu gadījumā ir pārliecinoši un ar objektīviem un pārbaudāmiem pierādījumiem jāpierāda, ka tā konkrēto pasākumu veikusi ekonomikas dalībnieces statusā. Šiem pierādījumiem ir skaidri jāapliecina, ka attiecīgā dalībvalsts pirms vai vienlaikus ar ekonomiskās priekšrocības piešķiršanu ir pieņēmusi lēmumu ar faktiski īstenoto pasākumu veikt komercdarbību saistībā ar konkrēto uzņēmumu. Šajā saistībā īpaši tiek prasīti pierādījumi, kas apliecina, ka šis lēmums ir pamatots ar ekonomiskiem vērtējumiem, kas ir salīdzināmi ar tiem, kurus konkrētās lietas apstākļos pirms minētā ieguldījuma veikšanas būtu licis izstrādāt saprātīgs privāts ieguldītājs situācijā, kas ir iespējami vistuvāk tai, kādā ir minētā dalībvalsts, lai noskaidrotu šāda ieguldījuma ienesīgumu nākotnē.

| (99) | Savukārt ekonomiskie vērtējumi, kas ir veikti pēc minētās priekšrocības piešķiršanas, retrospektīvs konstatējums par attiecīgās dalībvalsts veikta ieguldījuma faktisko ienesīgumu vai vēlāki pamatojumi faktiski veiktās rīcības izvēlei nav pietiekami, lai tiktu pierādīts, ka šī dalībvalsts pirms piešķiršanas vai vienlaikus ar šo piešķiršanu ir pieņēmusi šādu lēmumu TED statusā (46). |
| --- | --- |

(99)

Savukārt ekonomiskie vērtējumi, kas ir veikti pēc minētās priekšrocības piešķiršanas, retrospektīvs konstatējums par attiecīgās dalībvalsts veikta ieguldījuma faktisko ienesīgumu vai vēlāki pamatojumi faktiski veiktās rīcības izvēlei nav pietiekami, lai tiktu pierādīts, ka šī dalībvalsts pirms piešķiršanas vai vienlaikus ar šo piešķiršanu ir pieņēmusi šādu lēmumu TED statusā (46).

| (100) | No iepriekš minētā izriet, ka, pirmkārt, pušu iesniegtos dokumentus, kas sagatavoti pēc pasākuma pieņemšanas, šajā lietā nevar ņemt vērā, lai pārbaudītu TED kritērija piemērošanu. |
| --- | --- |

(100)

No iepriekš minētā izriet, ka, pirmkārt, pušu iesniegtos dokumentus, kas sagatavoti pēc pasākuma pieņemšanas, šajā lietā nevar ņemt vērā, lai pārbaudītu TED kritērija piemērošanu.

| (101) | No iepriekš minētā izriet, ka, otrkārt, Likuma par mantota parāda samazināšanu ietekmi uz NEUWOGES finansiālo situāciju arī nevar ņemt vērā, lai pārbaudītu TED kritērija piemērošanu. Likumam par mantota parāda samazināšanu patiešām bija politisks mērķis, un tikai neliels skaits uzņēmumu (Likuma par mantota parāda samazināšanu 2. pants) bija tiesīgi saņemt tajā paredzēto atbalstu. Šo likumu nevarētu piemērot TED situācijā, kas būtu iespējami vistuvākā situācijā tai, kādā bija NEUWOGES. |
| --- | --- |

(101)

No iepriekš minētā izriet, ka, otrkārt, Likuma par mantota parāda samazināšanu ietekmi uz NEUWOGES finansiālo situāciju arī nevar ņemt vērā, lai pārbaudītu TED kritērija piemērošanu. Likumam par mantota parāda samazināšanu patiešām bija politisks mērķis, un tikai neliels skaits uzņēmumu (Likuma par mantota parāda samazināšanu 2. pants) bija tiesīgi saņemt tajā paredzēto atbalstu. Šo likumu nevarētu piemērot TED situācijā, kas būtu iespējami vistuvākā situācijā tai, kādā bija NEUWOGES.

7.1.2.   Novērtējuma uzbūve šajā lietā

| (102) | Lai noteiktu, vai apstrīdētie līgumi piešķīra priekšrocības BAVARIA, jānosaka, vai šie līgumi atbilst līgumiem, kādus būtu noslēdzis TED situācijā, kas būtu iespējami vistuvākā tai, kādā bija NEUWOGES. |
| --- | --- |

(102)

Lai noteiktu, vai apstrīdētie līgumi piešķīra priekšrocības BAVARIA, jānosaka, vai šie līgumi atbilst līgumiem, kādus būtu noslēdzis TED situācijā, kas būtu iespējami vistuvākā tai, kādā bija NEUWOGES.

| (103) | Komisijas novērtējumam ir trīs posmi. Pirmkārt, sākumā tika analizēta darījuma finansiālā ietekme uz NEUWOGES, lai noteiktu, kādu peļņu tā varēja gaidīt, veicot šo darījumu (7.2. punkts). Otrkārt, lai noteiktu, vai kāda no pieejamām alternatīvām būtu bijusi ekonomiskā ziņā pievilcīgāka, pārdošanas un atpakaļnomas darījums tika salīdzināts ar citiem variantiem, piemēram, tiešo pārdošanu (7.3. punkts). Treškārt, tika veikta salīdzinošā novērtēšana, salīdzinot apstrīdēto darījumu ar līdzīgiem pārdošanas un atpakaļnomas darījumiem, kas noslēgti aptuveni tajā pašā laikā, analizējot NEUWOGES rīkotā ierobežotā piedāvājumu iesniegšanas procesa rezultātus, kā arī salīdzinot darījuma noteikumus ar citu attiecīgajā laikā (no 1997. gada beigām līdz 1998. gada sākumam) pieejamo finanšu darījumu standarta procentu likmēm (7.4. punkts). Veicot visu trīs minētu posmu analīzi, iespējams secināt, vai NEUWOGES rīcība atbilda TED rīcībai. |
| --- | --- |

(103)

Komisijas novērtējumam ir trīs posmi. Pirmkārt, sākumā tika analizēta darījuma finansiālā ietekme uz NEUWOGES, lai noteiktu, kādu peļņu tā varēja gaidīt, veicot šo darījumu (7.2. punkts). Otrkārt, lai noteiktu, vai kāda no pieejamām alternatīvām būtu bijusi ekonomiskā ziņā pievilcīgāka, pārdošanas un atpakaļnomas darījums tika salīdzināts ar citiem variantiem, piemēram, tiešo pārdošanu (7.3. punkts). Treškārt, tika veikta salīdzinošā novērtēšana, salīdzinot apstrīdēto darījumu ar līdzīgiem pārdošanas un atpakaļnomas darījumiem, kas noslēgti aptuveni tajā pašā laikā, analizējot NEUWOGES rīkotā ierobežotā piedāvājumu iesniegšanas procesa rezultātus, kā arī salīdzinot darījuma noteikumus ar citu attiecīgajā laikā (no 1997. gada beigām līdz 1998. gada sākumam) pieejamo finanšu darījumu standarta procentu likmēm (7.4. punkts). Veicot visu trīs minētu posmu analīzi, iespējams secināt, vai NEUWOGES rīcība atbilda TED rīcībai.

7.2.   DARĪJUMA FINANSIĀLĀ IETEKME UZ NEUWOGES

| (104) | Lai veiktu darījuma finansiālās ietekmes rūpīgu analīzi, vispirms jānosaka darījuma veids. Šajā gadījumā galvenokārt jānosaka, vai abi līgumi, kurus noslēdza NEUWOGES un BAVARIA, ir divas viena saistīta darījuma daļas vai tie būtu jāvērtē kā divi atsevišķi darījumi (7.2.1. punkts). Otrkārt, lai būtu vieglāk noteikt darījuma finansiālo ietekmi uz NEUWOGES, tiek izvērtētas pārdošanas un atpakaļnomas darījuma iezīmes (7.2.2. punkts). Pēc zemes nomas un pārdošanas līguma (7.2.3. punkts) un administratīvā līguma (7.2.4. punkts) atsevišķas padziļinātas analīzes tiek vispārēji novērtēts, cik ienesīgs NEUWOGES varētu būt minētais darījums (7.2.5. punkts). |
| --- | --- |

(104)

Lai veiktu darījuma finansiālās ietekmes rūpīgu analīzi, vispirms jānosaka darījuma veids. Šajā gadījumā galvenokārt jānosaka, vai abi līgumi, kurus noslēdza NEUWOGES un BAVARIA, ir divas viena saistīta darījuma daļas vai tie būtu jāvērtē kā divi atsevišķi darījumi (7.2.1. punkts). Otrkārt, lai būtu vieglāk noteikt darījuma finansiālo ietekmi uz NEUWOGES, tiek izvērtētas pārdošanas un atpakaļnomas darījuma iezīmes (7.2.2. punkts). Pēc zemes nomas un pārdošanas līguma (7.2.3. punkts) un administratīvā līguma (7.2.4. punkts) atsevišķas padziļinātas analīzes tiek vispārēji novērtēts, cik ienesīgs NEUWOGES varētu būt minētais darījums (7.2.5. punkts).

7.2.1.   Apstrīdēto līgumu kopīga vai atsevišķa novērtēšana

| (105) | Vispirms jānorāda, ka gan Komisijas lēmumā par procedūras sākšanu, gan Rostokas apgabaltiesas spriedumā secināts, ka abi apstrīdētie līgumi jāvērtē savstarpēji saistīti (47). Oficiālajā izmeklēšanā šis slēdziens tika apstiprināts turpmāk norādīto iemeslu dēļ.






  a) | Abi līgumi ir viena pārdošanas un atpakaļnomas darījuma daļas, kas viena otru savstarpēji papildina. BAVARIA sagatavotajā brošūrā, kur reklamēts tās piedāvātais pārdošanas un atpakaļnomas modelis, norādīts, ka darījumi tiks īstenoti, noslēdzot divus līgumus – vienu, kas reglamentē pārdošanu, bet otru, kas reglamentē atpakaļnomu (48). Pēc tam vienmēr šie abi līgumi tika minēti kā viens kopējs darījums. |
| --- | --- | --- |

(105)

Vispirms jānorāda, ka gan Komisijas lēmumā par procedūras sākšanu, gan Rostokas apgabaltiesas spriedumā secināts, ka abi apstrīdētie līgumi jāvērtē savstarpēji saistīti (47). Oficiālajā izmeklēšanā šis slēdziens tika apstiprināts turpmāk norādīto iemeslu dēļ.

a)

Abi līgumi ir viena pārdošanas un atpakaļnomas darījuma daļas, kas viena otru savstarpēji papildina. BAVARIA sagatavotajā brošūrā, kur reklamēts tās piedāvātais pārdošanas un atpakaļnomas modelis, norādīts, ka darījumi tiks īstenoti, noslēdzot divus līgumus – vienu, kas reglamentē pārdošanu, bet otru, kas reglamentē atpakaļnomu (48). Pēc tam vienmēr šie abi līgumi tika minēti kā viens kopējs darījums.

| b) | Abi līgumi tika noslēgti vienā dienā (1998. gada 21. janvārī), un tajos ir savstarpējas atsauces (49), tādējādi norādot uz abu līgumu ciešo saikni un to, ka abi līgumi nebūtu noslēgti neatkarīgi viens no otra. |
| --- | --- |

b)

Abi līgumi tika noslēgti vienā dienā (1998. gada 21. janvārī), un tajos ir savstarpējas atsauces (49), tādējādi norādot uz abu līgumu ciešo saikni un to, ka abi līgumi nebūtu noslēgti neatkarīgi viens no otra.

| c) | Kā liecina BAVARIA sākotnējais cenas aprēķins, ko iesniedza NEUWOGES, abu līgumu noteikumi ir neatdalāmi savstarpēji saistīti (50). Avansa maksājuma summa skaidrā naudā bija atkarīga no nomas maksas, kas NEUWOGES bija jāmaksā katru mēnesi, un BAVARIA ieguldījuma ēku modernizācijā. Saskaņā ar pārdošanas un atpakaļnomas līgumu nomas maksa patiešām paredzēta tam, lai iznomātājs atgūtu sākotnējo ieguldījumu. Proti, ja administratīvā līguma noteikumi būtu citādi, arī zemes nomas un pārdošanas līgumā skaitļi tiktu mainīti, un otrādi (51). |
| --- | --- |

c)

Kā liecina BAVARIA sākotnējais cenas aprēķins, ko iesniedza NEUWOGES, abu līgumu noteikumi ir neatdalāmi savstarpēji saistīti (50). Avansa maksājuma summa skaidrā naudā bija atkarīga no nomas maksas, kas NEUWOGES bija jāmaksā katru mēnesi, un BAVARIA ieguldījuma ēku modernizācijā. Saskaņā ar pārdošanas un atpakaļnomas līgumu nomas maksa patiešām paredzēta tam, lai iznomātājs atgūtu sākotnējo ieguldījumu. Proti, ja administratīvā līguma noteikumi būtu citādi, arī zemes nomas un pārdošanas līgumā skaitļi tiktu mainīti, un otrādi (51).

| d) | NEUWOGES uzraudzības padomes sanāksmju protokolos redzams, ka NEUWOGES abus līgumus vienmēr uzskatīja par viena darījuma daļām (52). Piemēram, uzraudzības padomes 1997. gada 30. oktobra un 1997. gada 16. decembra sanāksmju dokumentos apstiprināts, ka pirkuma cenas finansēšanu pircējs veic, pamatojoties uz nomas modeli, tāpēc redzams, ka NEUWOGES ļoti labi apzinājās zemes nomas, pārdošanas līguma un administratīvā līguma savstarpējo saikni. Tāpat 1997. gada 16. decembra sanāksmē NEUWOGES vadība uzraudzības padomei skaidroja, ka maksājums, par kuru notika vienošanās ar BAVARIA, bija cena, kuru varētu saņemt par šo “paketi”, un ka šī “pakete” sabiedrībai ietver dažus riskus, kurus tomēr ir iespējams uzņemties. Atsauce uz “paketi” un ar to saistīto risku pierāda, ka abi līgumi tika uzskatīti par vienu darījumu. |
| --- | --- |

d)

NEUWOGES uzraudzības padomes sanāksmju protokolos redzams, ka NEUWOGES abus līgumus vienmēr uzskatīja par viena darījuma daļām (52). Piemēram, uzraudzības padomes 1997. gada 30. oktobra un 1997. gada 16. decembra sanāksmju dokumentos apstiprināts, ka pirkuma cenas finansēšanu pircējs veic, pamatojoties uz nomas modeli, tāpēc redzams, ka NEUWOGES ļoti labi apzinājās zemes nomas, pārdošanas līguma un administratīvā līguma savstarpējo saikni. Tāpat 1997. gada 16. decembra sanāksmē NEUWOGES vadība uzraudzības padomei skaidroja, ka maksājums, par kuru notika vienošanās ar BAVARIA, bija cena, kuru varētu saņemt par šo “paketi”, un ka šī “pakete” sabiedrībai ietver dažus riskus, kurus tomēr ir iespējams uzņemties. Atsauce uz “paketi” un ar to saistīto risku pierāda, ka abi līgumi tika uzskatīti par vienu darījumu.

| (106) | NEUWOGES arguments attiecībā uz to, ka viens no līgumiem nav notariāli apliecināts, nav pārliecinošs. NEUWOGES galvenais arguments – tas, ka līgums nav notariāli apliecināts, pierāda, ka puses vēlējušās noslēgt divus dažādus, savstarpēji neatkarīgus līgumus. Tā kā valsts iejaukšanās pasākumiem var būt dažādi veidi un tie ir jāizvērtē atbilstīgi to sekām, nevar izslēgt, ka vairāki secīgi valsts iejaukšanās pasākumi LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas mērķiem būtu jāuzskata par vienu iejaukšanās pasākumu. Tā tas īpaši var būt gadījumā, ja starp secīgiem valsts iejaukšanās pasākumiem, ievērojot tostarp to hronoloģiju, mērķi un uzņēmuma stāvokli šīs iejaukšanās laikā, ir tik cieša saikne, ka nav iespējams tos nodalīt (53). Tāpēc viena darījuma jēdziens ES tiesību aktos par valsts atbalstu ir plašāks nekā viena darījuma jēdziens Vācijas līgumtiesībās. Apsvērumi, kas uzskaitīti 105. apsvērumā, parāda, ka, ņemot vērā hronoloģiju, mērķi un uzņēmuma stāvokli minēto līgumu noslēgšanas brīdī, saskaņā ar ES tiesību aktiem valsts atbalsta jomā šie līgumi jāuzskata par vienu darījumu. |
| --- | --- |

(106)

NEUWOGES arguments attiecībā uz to, ka viens no līgumiem nav notariāli apliecināts, nav pārliecinošs. NEUWOGES galvenais arguments – tas, ka līgums nav notariāli apliecināts, pierāda, ka puses vēlējušās noslēgt divus dažādus, savstarpēji neatkarīgus līgumus. Tā kā valsts iejaukšanās pasākumiem var būt dažādi veidi un tie ir jāizvērtē atbilstīgi to sekām, nevar izslēgt, ka vairāki secīgi valsts iejaukšanās pasākumi LESD 107. panta 1. punkta piemērošanas mērķiem būtu jāuzskata par vienu iejaukšanās pasākumu. Tā tas īpaši var būt gadījumā, ja starp secīgiem valsts iejaukšanās pasākumiem, ievērojot tostarp to hronoloģiju, mērķi un uzņēmuma stāvokli šīs iejaukšanās laikā, ir tik cieša saikne, ka nav iespējams tos nodalīt (53). Tāpēc viena darījuma jēdziens ES tiesību aktos par valsts atbalstu ir plašāks nekā viena darījuma jēdziens Vācijas līgumtiesībās. Apsvērumi, kas uzskaitīti 105. apsvērumā, parāda, ka, ņemot vērā hronoloģiju, mērķi un uzņēmuma stāvokli minēto līgumu noslēgšanas brīdī, saskaņā ar ES tiesību aktiem valsts atbalsta jomā šie līgumi jāuzskata par vienu darījumu.

7.2.2.   Pamatinformācija – pārdošanas un atpakaļnomas līguma darbība

| (107) | BAVARIA un NEUWOGES darījuma pamatā ir BAVARIA nekustamo īpašumu nomas modelis (Leasingmodell Immobilien). Saskaņā ar šo modeli pircējs (BAVARIA) savu sākotnējo ieguldījumu finansē, iegādātās ēkas izīrējot atpakaļ pārdevējam (NEUWOGES). Lai noteiktu ieguldījuma apmēru un saistītos nomas maksājumus, nomas modelī izmantota vienkārša formula, saskaņā ar kuru ieguldījuma apmēru aprēķina, gada nomas nominālo maksājumu dalot ar nomas likmi (izteiktu %).






  Savukārt nomas likmi iegūst, apkopojot līguma darbības ilgumu, nomas likmes indeksāciju un ēku atlikušo vērtību.

  Nomas likme (%):

  Līguma darbības ilgums: 25 gadi | Atlikusī vērtība (%) |
| --- | --- | --- |
| Indeksācija | | 0 | 1 | 1,5 | 2 | 2,5 | 3 | 3,5 |
| 10 | 8,385 | 7,687 | 7,35 | 7,02 | 6,701 | 6,39 | 6,068 |
| 50 | 7,80 | 7,149 | 6,836 | 6,53 | 6,232 | 5,943 | 5,661 |
| 100 | 7,066 | 6,478 | 6,194 | 5,917 | 5,647 | 5,384 | 5,129 |

(107)

BAVARIA un NEUWOGES darījuma pamatā ir BAVARIA nekustamo īpašumu nomas modelis (Leasingmodell Immobilien). Saskaņā ar šo modeli pircējs (BAVARIA) savu sākotnējo ieguldījumu finansē, iegādātās ēkas izīrējot atpakaļ pārdevējam (NEUWOGES). Lai noteiktu ieguldījuma apmēru un saistītos nomas maksājumus, nomas modelī izmantota vienkārša formula, saskaņā ar kuru ieguldījuma apmēru aprēķina, gada nomas nominālo maksājumu dalot ar nomas likmi (izteiktu %).

Formula

Formula

Savukārt nomas likmi iegūst, apkopojot līguma darbības ilgumu, nomas likmes indeksāciju un ēku atlikušo vērtību.

Nomas likme (%):

Līguma darbības ilgums: 25 gadi

Atlikusī vērtība (%)

Indeksācija

0

1

1,5

2

2,5

3

3,5

10

8,385

7,687

7,35

7,02

6,701

6,39

6,068

50

7,80

7,149

6,836

6,53

6,232

5,943

5,661

100

7,066

6,478

6,194

5,917

5,647

5,384

5,129

Līguma darbības ilgums: 30 gadi

| | Atlikusī vērtība (%) |
| --- | --- |
| Indeksācija | | 0 | 1 | 1,5 | 2 | 2,5 | 3 | 3,5 |
| 10 | 7,94 | 7,196 | 6,83 | 6,488 | 6,148 | 5,81 | 5,498 |
| 50 | 7,552 | 6,844 | 6,503 | 6,177 | 5,847 | 5,53 | 5,229 |
| 100 | 7,069 | 6,464 | 6,08 | 5,774 | 5,47 | 5,17 | 4,893 |

Atlikusī vērtība (%)

Indeksācija

0

1

1,5

2

2,5

3

3,5

10

7,94

7,196

6,83

6,488

6,148

5,81

5,498

50

7,552

6,844

6,503

6,177

5,847

5,53

5,229

100

7,069

6,464

6,08

5,774

5,47

5,17

4,893

| (108) | Tādējādi ir skaidrs, ka ieguldījuma apmērs ir atkarīgs no nomas likmes, kā arī no ikmēneša nomas maksājumiem un otrādi. Tiklīdz darījumā iesaistītās puses ir noteikušas galvenos parametrus (ilgumu, gada indeksāciju, atlikušo vērtību) un vai nu kopējā ieguldījumu apmēra mērķvērtību, vai plānotos mēneša nomas maksājumus, var aprēķināt trūkstošos parametrus. Saskaņā ar formulu, ja būs īsāks darbības laiks, zemāka atlikusī vērtība, zemāka indeksācija vai zemāka mēneša nomas maksa, samazināsies ieguldījuma kopējais apmērs. |
| --- | --- |

(108)

Tādējādi ir skaidrs, ka ieguldījuma apmērs ir atkarīgs no nomas likmes, kā arī no ikmēneša nomas maksājumiem un otrādi. Tiklīdz darījumā iesaistītās puses ir noteikušas galvenos parametrus (ilgumu, gada indeksāciju, atlikušo vērtību) un vai nu kopējā ieguldījumu apmēra mērķvērtību, vai plānotos mēneša nomas maksājumus, var aprēķināt trūkstošos parametrus. Saskaņā ar formulu, ja būs īsāks darbības laiks, zemāka atlikusī vērtība, zemāka indeksācija vai zemāka mēneša nomas maksa, samazināsies ieguldījuma kopējais apmērs.

| (109) | Tiklīdz noteikts kopējais ieguldījuma apmērs, atņem modernizācijas izmaksas, nodokļus un citas iespējamās izmaksas. Atlikusī summa ir pirkuma cena. NEUWOGES un BAVARIA noslēgtajā pārdošanas un atpakaļnomas darījumā šī pirkuma cena (avansa maksājums skaidrā naudā) netiek nošķirta no cenas, kas samaksāta par īpašumtiesībām uz ēkām un zemes nomu.







  NEUWOGES un BAVARIA darījuma aprēķins |
| --- | --- |
| Kopējais ieguldījums | EUR [..] |
| Modernizācija | EUR [..] |
| Nodokļi un nodevas | EUR [..] |
| Atlīdzība par privatizāciju | EUR [..] |
| Pirkuma cena | EUR [..] |

(109)

Tiklīdz noteikts kopējais ieguldījuma apmērs, atņem modernizācijas izmaksas, nodokļus un citas iespējamās izmaksas. Atlikusī summa ir pirkuma cena. NEUWOGES un BAVARIA noslēgtajā pārdošanas un atpakaļnomas darījumā šī pirkuma cena (avansa maksājums skaidrā naudā) netiek nošķirta no cenas, kas samaksāta par īpašumtiesībām uz ēkām un zemes nomu.

NEUWOGES un BAVARIA darījuma aprēķins

Kopējais ieguldījums

EUR [..]

Modernizācija

EUR [..]

Nodokļi un nodevas

EUR [..]

Atlīdzība par privatizāciju

EUR [..]

Pirkuma cena

EUR [..]

| (110) | Apstrīdētajam pārdošanas un atpakaļnomas darījumam ir divi elementi – zemes nomas un pārdošanas līgums un administratīvais līgums, kas savukārt saistīts ar līgumu par kopēju fiksētu summu. Šajā ziņā jānovērtē zemes nomas un pārdošanas līguma, administratīvā līguma un līguma par kopēju fiksētu summu finansiālā ietekme uz NEUWOGES. |
| --- | --- |

(110)

Apstrīdētajam pārdošanas un atpakaļnomas darījumam ir divi elementi – zemes nomas un pārdošanas līgums un administratīvais līgums, kas savukārt saistīts ar līgumu par kopēju fiksētu summu. Šajā ziņā jānovērtē zemes nomas un pārdošanas līguma, administratīvā līguma un līguma par kopēju fiksētu summu finansiālā ietekme uz NEUWOGES.

7.2.3.   Zemes nomas un pārdošanas līguma iespējamā finansiālā ietekme uz NEUWOGES

| (111) | Zemes nomas un pārdošanas līguma galvenie elementi ir ēku pārdošana un attiecīgā zemes gabala nomas tiesību nostiprināšana uz 75 gadiem. BAVARIA apņēmās samaksāt NEUWOGES kopumā EUR [..], no tiem EUR [..] bija kapitalizēta zemes noma līdz 2028. gada 31. decembrim, bet EUR [..] bija ēku pirkuma maksa (54). No 2029. gada 1. janvāraBAVARIA 10 gadus maksās gada nomas maksu [..] % apmērā no pašreizējās zemes vērtības, kas aprēķināta EUR [..] par m2 jeb EUR [..] gadā (55). No 2039. gada un līdz līguma darbības beigām 2073. gadā nomas maksu paredzēts pielīdzināt kopējās dzīves dārdzības indeksam, ja tas svārstīsies vairāk nekā par [..] %. (56) |
| --- | --- |

(111)

Zemes nomas un pārdošanas līguma galvenie elementi ir ēku pārdošana un attiecīgā zemes gabala nomas tiesību nostiprināšana uz 75 gadiem. BAVARIA apņēmās samaksāt NEUWOGES kopumā EUR [..], no tiem EUR [..] bija kapitalizēta zemes noma līdz 2028. gada 31. decembrim, bet EUR [..] bija ēku pirkuma maksa (54). No 2029. gada 1. janvāraBAVARIA 10 gadus maksās gada nomas maksu [..] % apmērā no pašreizējās zemes vērtības, kas aprēķināta EUR [..] par m2 jeb EUR [..] gadā (55). No 2039. gada un līdz līguma darbības beigām 2073. gadā nomas maksu paredzēts pielīdzināt kopējās dzīves dārdzības indeksam, ja tas svārstīsies vairāk nekā par [..] %. (56)

| (112) | Papildus ēku iegādei un attiecīgā zemes gabala nomas tiesību nostiprināšanai BAVARIA uzņēmās pienākumu modernizēt ēkas, par būvdarbu izpildi noslēdzot līgumu ar NEUWOGES meitasuzņēmumu BRG. |
| --- | --- |

(112)

Papildus ēku iegādei un attiecīgā zemes gabala nomas tiesību nostiprināšanai BAVARIA uzņēmās pienākumu modernizēt ēkas, par būvdarbu izpildi noslēdzot līgumu ar NEUWOGES meitasuzņēmumu BRG.

| (113) | Lai noteiktu pirkuma cenu, kas saskaņā ar zemes nomas un pārdošanas līgumu BAVARIA bija jāmaksā NEUWOGES, puses ņēma vērā mēneša nomas maksu EUR [..] par m2, indeksāciju [..] % apmērā gadā, ēku atlikušo vērtību [..] % apmērā (kas NEUWOGES jāmaksā pēc zemes nomas līgumā noteiktā 75 gadu termiņa beigām un kas noteikta, pamatojoties uz attiecīgajā laikposmā veikto eksperta vērtējumu), kā arī atpakaļnomas 30 gadu termiņu (57). Kopējā ieguldījuma summa, kas iegūta saskaņā ar šiem pieņēmumiem, bija EUR [..] (58). Ja atņem modernizācijas izmaksas – EUR [..], privatizācijas izmaksas – EUR [..] un nodokļus/nodevas – EUR [..], pārdošanas cena bija EUR [..] (59). |
| --- | --- |

(113)

Lai noteiktu pirkuma cenu, kas saskaņā ar zemes nomas un pārdošanas līgumu BAVARIA bija jāmaksā NEUWOGES, puses ņēma vērā mēneša nomas maksu EUR [..] par m2, indeksāciju [..] % apmērā gadā, ēku atlikušo vērtību [..] % apmērā (kas NEUWOGES jāmaksā pēc zemes nomas līgumā noteiktā 75 gadu termiņa beigām un kas noteikta, pamatojoties uz attiecīgajā laikposmā veikto eksperta vērtējumu), kā arī atpakaļnomas 30 gadu termiņu (57). Kopējā ieguldījuma summa, kas iegūta saskaņā ar šiem pieņēmumiem, bija EUR [..] (58). Ja atņem modernizācijas izmaksas – EUR [..], privatizācijas izmaksas – EUR [..] un nodokļus/nodevas – EUR [..], pārdošanas cena bija EUR [..] (59).

Formula

Formula

| (114) | Pēc tam šo galīgo cenu sadalīja, nošķirot ēku cenu ([...] % = EUR [...]) un kapitalizēto zemes nomu ([...] % = EUR [...]) (60). Summas, kas attiecās uz zemi un ēkām, netika aprēķinātas atsevišķi, bet noteiktas kā kopējās pirkuma cenas daļas. |
| --- | --- |

(114)

Pēc tam šo galīgo cenu sadalīja, nošķirot ēku cenu ([...] % = EUR [...]) un kapitalizēto zemes nomu ([...] % = EUR [...]) (60). Summas, kas attiecās uz zemi un ēkām, netika aprēķinātas atsevišķi, bet noteiktas kā kopējās pirkuma cenas daļas.

| (115) | Tāpēc pirmās priekšrocības, kuras NEUWOGES ieguva darījumā, bija EUR [..] maksājums skaidrā naudā un – pēc 30 gadiem – ieņēmums no zemes nomas, ko maksās BAVARIA. |
| --- | --- |

(115)

Tāpēc pirmās priekšrocības, kuras NEUWOGES ieguva darījumā, bija EUR [..] maksājums skaidrā naudā un – pēc 30 gadiem – ieņēmums no zemes nomas, ko maksās BAVARIA.

7.2.3.1.   Citi faktori

Atlīdzība par privatizāciju

| (116) | Vispirms jānosaka, ka jebkurā gadījumā jāņem vērā EUR [..] maksājums skaidrā naudā, ko BAVARIA samaksāja NEUWOGES kā atlīdzību par privatizāciju. |
| --- | --- |

(116)

Vispirms jānosaka, ka jebkurā gadījumā jāņem vērā EUR [..] maksājums skaidrā naudā, ko BAVARIA samaksāja NEUWOGES kā atlīdzību par privatizāciju.

| (117) | Tā kā BAVARIA bija ēku pircēja un zemes nomātāja, apstrīdētajos līgumos bija skaidri noteikts, ka tai daļu dzīvokļu jācenšas pārdot īrniekiem. Šis nosacījums bija iekļauts līgumā, lai pārdošanu varētu uzskatīt par “pastarpinātu privatizāciju”, pildot Likumu par mantota parāda samazināšanu. Saskaņā ar šo likumu komercpircējam bija jācenšas pārdot īrniekiem iespējami lielāku daļu (vismaz trešdaļu) darījumā iegādāto dzīvokļu (61). Lai pildītu šo pienākumu, bija jācenšas informēt īrniekus par pieejamām iespējām un novērtēt, vai īrnieki ir ieinteresēti iegādāties dzīvokļus. Šis uzdevums tika faktiski nodots atpakaļ NEUWOGES, noslēdzot zemes nomas un pārdošanas līgumu (V daļa, 1.–3. sadaļa), un tika panākta vienošanās, ka NEUWOGES saņems atlīdzību EUR [..] par m2, tādējādi kopējā atlīdzība par privatizāciju bija EUR [..]. |
| --- | --- |

(117)

Tā kā BAVARIA bija ēku pircēja un zemes nomātāja, apstrīdētajos līgumos bija skaidri noteikts, ka tai daļu dzīvokļu jācenšas pārdot īrniekiem. Šis nosacījums bija iekļauts līgumā, lai pārdošanu varētu uzskatīt par “pastarpinātu privatizāciju”, pildot Likumu par mantota parāda samazināšanu. Saskaņā ar šo likumu komercpircējam bija jācenšas pārdot īrniekiem iespējami lielāku daļu (vismaz trešdaļu) darījumā iegādāto dzīvokļu (61). Lai pildītu šo pienākumu, bija jācenšas informēt īrniekus par pieejamām iespējām un novērtēt, vai īrnieki ir ieinteresēti iegādāties dzīvokļus. Šis uzdevums tika faktiski nodots atpakaļ NEUWOGES, noslēdzot zemes nomas un pārdošanas līgumu (V daļa, 1.–3. sadaļa), un tika panākta vienošanās, ka NEUWOGES saņems atlīdzību EUR [..] par m2, tādējādi kopējā atlīdzība par privatizāciju bija EUR [..].

| (118) | Sākumā nebija plānots, ka NEUWOGES par privatizācijas centieniem saņems atlīdzību, un summas, kas vēlāk tika atsevišķi samaksātas kā atlīdzība par privatizāciju, bija tikai sākotnēji noteiktās pārdošanas cenas daļa (62). BAVARIA patiešām nebija nekādas vajadzības maksāt atlīdzību NEUWOGES par tādu darbību izpildi, attiecībā uz kurām BAVARIA nebija komerciālu interešu. Tikai NEUWOGES bija ekonomiski ieinteresēta saņemt parāda samazinājumu, kas saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu bija saistīts ar privatizācijas centieniem. |
| --- | --- |

(118)

Sākumā nebija plānots, ka NEUWOGES par privatizācijas centieniem saņems atlīdzību, un summas, kas vēlāk tika atsevišķi samaksātas kā atlīdzība par privatizāciju, bija tikai sākotnēji noteiktās pārdošanas cenas daļa (62). BAVARIA patiešām nebija nekādas vajadzības maksāt atlīdzību NEUWOGES par tādu darbību izpildi, attiecībā uz kurām BAVARIA nebija komerciālu interešu. Tikai NEUWOGES bija ekonomiski ieinteresēta saņemt parāda samazinājumu, kas saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu bija saistīts ar privatizācijas centieniem.

| (119) | Tomēr vēlāk atlīdzība par privatizācijas centieniem tika atņemta no pārdošanas cenas un izmaksāta atsevišķi, iespējams, tāpēc, ka, iekļaujot šo summu pārdošanas cenā, tā būtu jānovirza mantota parāda samazināšanas fondā. Pārdošanas cena, ko BAVARIA samaksāja NEUWOGES, tika samazināta par attiecīgo summu. BAVARIA skatījumā šādam samazinājumam nebija ekonomiskas nozīmes. NEUWOGES saņēma no BAVARIA tieši tādu pašu summu, kādu tā būtu saņēmusi, ja puses nebūtu vienojušās par atsevišķu atlīdzību par privatizāciju. Faktiski NEUWOGES pati pieskaitīja privatizācijas maksājumus ieņēmumiem, kas bija paredzēti saskaņā ar pārdošanas un atpakaļnomas darījumu (63). |
| --- | --- |

(119)

Tomēr vēlāk atlīdzība par privatizācijas centieniem tika atņemta no pārdošanas cenas un izmaksāta atsevišķi, iespējams, tāpēc, ka, iekļaujot šo summu pārdošanas cenā, tā būtu jānovirza mantota parāda samazināšanas fondā. Pārdošanas cena, ko BAVARIA samaksāja NEUWOGES, tika samazināta par attiecīgo summu. BAVARIA skatījumā šādam samazinājumam nebija ekonomiskas nozīmes. NEUWOGES saņēma no BAVARIA tieši tādu pašu summu, kādu tā būtu saņēmusi, ja puses nebūtu vienojušās par atsevišķu atlīdzību par privatizāciju. Faktiski NEUWOGES pati pieskaitīja privatizācijas maksājumus ieņēmumiem, kas bija paredzēti saskaņā ar pārdošanas un atpakaļnomas darījumu (63).

| (120) | Šo maksājumu samaksa atsevišķos maksājumos, nevis iekļaujot pārdošanas cenā, bija būtiska NEUWOGES tikai saistībā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu. Tomēr, kā skaidrots iepriekš (101. apsvērumā), TED nebūtu ņēmis vērā Likumu par mantota parāda samazināšanu. Šajā ziņā nav būtiski, ka NEUWOGES iesaistījās privatizācijas procesā un šim nolūkam tērēja līdzekļus. TED, kas nerīkojas saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu, nebūtu iesaistījies privatizācijas centienos, tāpēc šos centienus arī nevar ņemt vērā, piemērojot TED kritēriju. |
| --- | --- |

(120)

Šo maksājumu samaksa atsevišķos maksājumos, nevis iekļaujot pārdošanas cenā, bija būtiska NEUWOGES tikai saistībā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu. Tomēr, kā skaidrots iepriekš (101. apsvērumā), TED nebūtu ņēmis vērā Likumu par mantota parāda samazināšanu. Šajā ziņā nav būtiski, ka NEUWOGES iesaistījās privatizācijas procesā un šim nolūkam tērēja līdzekļus. TED, kas nerīkojas saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu, nebūtu iesaistījies privatizācijas centienos, tāpēc šos centienus arī nevar ņemt vērā, piemērojot TED kritēriju.

| (121) | Tāpēc atlīdzība par privatizācijas centieniem, ko BAVARIA samaksāja NEUWOGES, jāuzskata par priekšrocību attiecībā uz NEUWOGES un tā jāpieskaita pārdošanas cenai, lai noteiktu kopējo pārdošanas un atpakaļnomas darījuma finansiālo ietekmi uz NEUWOGES. |
| --- | --- |

(121)

Tāpēc atlīdzība par privatizācijas centieniem, ko BAVARIA samaksāja NEUWOGES, jāuzskata par priekšrocību attiecībā uz NEUWOGES un tā jāpieskaita pārdošanas cenai, lai noteiktu kopējo pārdošanas un atpakaļnomas darījuma finansiālo ietekmi uz NEUWOGES.

Modernizācija

| (122) | Modernizācijai, ko veica saistībā ar pārdošanas un atpakaļnomas darījumu, bija papildu finansiāla ietekme uz NEUWOGES. Jānorāda, ka modernizācijas izmaksas bija tieši saistītas ar maksājumu, ko BAVARIA samaksāja NEUWOGES saskaņā ar zemes nomas un pārdošanas līgumu. Šī maksājuma summa tika iegūta, aprēķinot kopējo ieguldījuma apmēru un atņemot no tā izmaksas, tostarp modernizācijas izmaksas (sk. (109). punktu iepriekš). Citiem vārdiem sakot – jo lielākas modernizācijas izmaksas, jo zemāka pirkuma cena. Šā iemesla dēļ darījuma alternatīvajā aprēķinā, kurā tika pieņemta zemāka īres maksa, zemāka indeksācija un tādējādi ievērojami zemākas nomas likmes, pirkuma cena joprojām bija augstāka par cenu, kas bija noteikta zemes nomas un pārdošanas līgumā, galvenokārt tāpēc, ka šajā alternatīvajā aprēķinā modernizācijas izmaksas tika noteiktas ievērojami zemākas nekā izmaksas, par kurām faktiski vienojās BAVARIA un BRG
   (64). |
| --- | --- |

(122)

Modernizācijai, ko veica saistībā ar pārdošanas un atpakaļnomas darījumu, bija papildu finansiāla ietekme uz NEUWOGES. Jānorāda, ka modernizācijas izmaksas bija tieši saistītas ar maksājumu, ko BAVARIA samaksāja NEUWOGES saskaņā ar zemes nomas un pārdošanas līgumu. Šī maksājuma summa tika iegūta, aprēķinot kopējo ieguldījuma apmēru un atņemot no tā izmaksas, tostarp modernizācijas izmaksas (sk. (109). punktu iepriekš). Citiem vārdiem sakot – jo lielākas modernizācijas izmaksas, jo zemāka pirkuma cena. Šā iemesla dēļ darījuma alternatīvajā aprēķinā, kurā tika pieņemta zemāka īres maksa, zemāka indeksācija un tādējādi ievērojami zemākas nomas likmes, pirkuma cena joprojām bija augstāka par cenu, kas bija noteikta zemes nomas un pārdošanas līgumā, galvenokārt tāpēc, ka šajā alternatīvajā aprēķinā modernizācijas izmaksas tika noteiktas ievērojami zemākas nekā izmaksas, par kurām faktiski vienojās BAVARIA un BRG
   (64).

| (123) | Ņemot vērā šos apstākļus, jānorāda, ka fiksētā summa par modernizāciju, ko BAVARIA saskaņā ar līgumu par kopēju fiksētu summu maksāja BRG – NEUWOGES meitasuzņēmumam –, bija daudz lielāka nekā NEUWOGES sākotnēji noteiktās modernizācijas izmaksas (65). Lai gan NEUWOGES sākotnēji noteiktās izmaksas bija kopumā EUR [..] jeb EUR [..] par m2, modernizācijas izmaksu fiksētā summa, par kuru beidzot vienojās BAVARIA un NEUWOGES meitasuzņēmums BRG, bija EUR [..] jeb EUR [..] par m2. Citiem vārdiem sakot – izmaksas, par kurām notika vienošanās, pārsniedza sākotnēji noteiktās izmaksas par EUR [..] jeb [..] %. Ievērojami lielākā fiksētā izmaksu summa ievērojami samazināja summu, kas BAVARIA bija jāmaksā NEUWOGES saskaņā ar zemes nomas un pārdošanas līgumu. |
| --- | --- |

(123)

Ņemot vērā šos apstākļus, jānorāda, ka fiksētā summa par modernizāciju, ko BAVARIA saskaņā ar līgumu par kopēju fiksētu summu maksāja BRG – NEUWOGES meitasuzņēmumam –, bija daudz lielāka nekā NEUWOGES sākotnēji noteiktās modernizācijas izmaksas (65). Lai gan NEUWOGES sākotnēji noteiktās izmaksas bija kopumā EUR [..] jeb EUR [..] par m2, modernizācijas izmaksu fiksētā summa, par kuru beidzot vienojās BAVARIA un NEUWOGES meitasuzņēmums BRG, bija EUR [..] jeb EUR [..] par m2. Citiem vārdiem sakot – izmaksas, par kurām notika vienošanās, pārsniedza sākotnēji noteiktās izmaksas par EUR [..] jeb [..] %. Ievērojami lielākā fiksētā izmaksu summa ievērojami samazināja summu, kas BAVARIA bija jāmaksā NEUWOGES saskaņā ar zemes nomas un pārdošanas līgumu.

| (124) | Nav paskaidrots, kādēļ atšķiras sākotnēji noteiktās izmaksas un saskaņotā fiksētā maksājuma summa. Jo pārsteidzošāk tas ir, ņemot vērā NEUWOGES sākotnējo apgalvojumu, ka aprēķinātās modernizācijas izmaksas, kas vidēji bija EUR [..] par m2, esot parastās vai pieņemtās izmaksas[] (66). Arī pētījumā “Modernizācija vai nojaukšana – daudzdzīvokļu blokmājas Austrumvācijā” (turpmāk tekstā – “Pestel pētījums”), ko iesniedza NEUWOGES, modernizācijai, kura līdzīga BRG veiktajai modernizācijai, aprēķinātās izmaksas arī bija no EUR [..] par m2 līdz EUR [..] par m2
   (67). Tā kā NEUWOGES bija ēku īpašniece un pārvaldītāja, tā labi pārzināja modernizācijas vajadzības, tāpēc nav skaidrs, kādēļ sākumā tā šīs izmaksas tik krasi samazināja. |
| --- | --- |

(124)

Nav paskaidrots, kādēļ atšķiras sākotnēji noteiktās izmaksas un saskaņotā fiksētā maksājuma summa. Jo pārsteidzošāk tas ir, ņemot vērā NEUWOGES sākotnējo apgalvojumu, ka aprēķinātās modernizācijas izmaksas, kas vidēji bija EUR [..] par m2, esot parastās vai pieņemtās izmaksas[] (66). Arī pētījumā “Modernizācija vai nojaukšana – daudzdzīvokļu blokmājas Austrumvācijā” (turpmāk tekstā – “Pestel pētījums”), ko iesniedza NEUWOGES, modernizācijai, kura līdzīga BRG veiktajai modernizācijai, aprēķinātās izmaksas arī bija no EUR [..] par m2 līdz EUR [..] par m2
   (67). Tā kā NEUWOGES bija ēku īpašniece un pārvaldītāja, tā labi pārzināja modernizācijas vajadzības, tāpēc nav skaidrs, kādēļ sākumā tā šīs izmaksas tik krasi samazināja.

| (125) | Modernizācijas izmaksas jāņem vērā, nosakot zemes nomas un pārdošanas līguma finansiālo ietekmi. Pirmkārt, ir skaidrs, ka BAVARIA nebija būtiski, kādas būs NEUWOGES meitasuzņēmuma BRG veiktās modernizācijas izmaksas, vienkārši tāpēc, ka visas modernizācijas izmaksas tiktu pieskaitītas pirkuma cenai. No otras puses, NEUWOGES bija acīmredzami ekonomiski ieinteresēta, lai BAVARIA noslēgtu līgumu ar BRG par modernizācijas darbiem un daļa pārdošanas cenas tiktu pieskaitīta modernizācijas izmaksām. Pēdējais minētais apsvērums pamatots ar to, ka peļņa, ko NEUWOGES meitasuzņēmums gūst no modernizācijas, nebūtu jānovirza fondā atbilstīgi Likumam par mantota parāda samazināšanu. BRG veiktie aprēķini liecina, ka peļņa, ko BRG (un tātad NEUWOGES) guva, veicot BAVARIA uzticēto modernizāciju, bija EUR [..] (68). Šī peļņa ir tieša priekšrocība NEUWOGES, un tā jāņem vērā. Pamatojot pārdošanas cenu, arī NEUWOGES vadība uzsvēra, ka BRG tika nolīgta, lai veiktu modernizācijas darbus (69). |
| --- | --- |

(125)

Modernizācijas izmaksas jāņem vērā, nosakot zemes nomas un pārdošanas līguma finansiālo ietekmi. Pirmkārt, ir skaidrs, ka BAVARIA nebija būtiski, kādas būs NEUWOGES meitasuzņēmuma BRG veiktās modernizācijas izmaksas, vienkārši tāpēc, ka visas modernizācijas izmaksas tiktu pieskaitītas pirkuma cenai. No otras puses, NEUWOGES bija acīmredzami ekonomiski ieinteresēta, lai BAVARIA noslēgtu līgumu ar BRG par modernizācijas darbiem un daļa pārdošanas cenas tiktu pieskaitīta modernizācijas izmaksām. Pēdējais minētais apsvērums pamatots ar to, ka peļņa, ko NEUWOGES meitasuzņēmums gūst no modernizācijas, nebūtu jānovirza fondā atbilstīgi Likumam par mantota parāda samazināšanu. BRG veiktie aprēķini liecina, ka peļņa, ko BRG (un tātad NEUWOGES) guva, veicot BAVARIA uzticēto modernizāciju, bija EUR [..] (68). Šī peļņa ir tieša priekšrocība NEUWOGES, un tā jāņem vērā. Pamatojot pārdošanas cenu, arī NEUWOGES vadība uzsvēra, ka BRG tika nolīgta, lai veiktu modernizācijas darbus (69).

Zemes noma

| (126) | Attiecībā uz zemes nomu ir svarīgi aplūkot NEUWOGES argumentu, ka BAVARIA pirmos 30 gadus faktiski nebija jāmaksā zemes nomas maksa, jo kapitalizētā zemes noma bija iekļauta pārdošanas cenā. Tomēr tam, vai zemes nomas maksa tiek maksāta ik gadu vai avansā kā kapitalizēta nomas maksa, šajā novērtējumā nav izšķirošas nozīmes. Nekas neliecina par to, ka šāda vienošanās būtu neloģiska; drīzāk tā norādīja uz NEUWOGES vēlmi jau iepriekš iegūt likviditāti. |
| --- | --- |

(126)

Attiecībā uz zemes nomu ir svarīgi aplūkot NEUWOGES argumentu, ka BAVARIA pirmos 30 gadus faktiski nebija jāmaksā zemes nomas maksa, jo kapitalizētā zemes noma bija iekļauta pārdošanas cenā. Tomēr tam, vai zemes nomas maksa tiek maksāta ik gadu vai avansā kā kapitalizēta nomas maksa, šajā novērtējumā nav izšķirošas nozīmes. Nekas neliecina par to, ka šāda vienošanās būtu neloģiska; drīzāk tā norādīja uz NEUWOGES vēlmi jau iepriekš iegūt likviditāti.

| (127) | Visbeidzot nedrīkst aizmirst, ka BAVARIA ir pienākums maksāt zemes nomas maksu arī tad, kad beigsies administratīvā līguma darbības termiņš. No 2029. gada 1. janvāraBAVARIA 10 gadus maksās gada nomas maksu [..] % apmērā no pašreizējās zemes vērtības, kas aprēķināta EUR [..] par m2, jeb EUR [..] gadā. Atlikušajā termiņā zemes nomas maksu paredzēts pielīdzināt kopējās dzīves dārdzības indeksam, ja tas svārstīsies vairāk nekā par [..] %. Vienkāršības labad pieņemot, ka dzīves dārdzības indekss paliks nemainīgs, šo nākotnes maksājumu nominālvērtība būs EUR [..]. Veicot kopējo novērtējumu, šo nākotnes maksājumu 1998. gadā diskontētā vērtība arī jāuzskata par NEUWOGES priekšrocību daļu. |
| --- | --- |

(127)

Visbeidzot nedrīkst aizmirst, ka BAVARIA ir pienākums maksāt zemes nomas maksu arī tad, kad beigsies administratīvā līguma darbības termiņš. No 2029. gada 1. janvāraBAVARIA 10 gadus maksās gada nomas maksu [..] % apmērā no pašreizējās zemes vērtības, kas aprēķināta EUR [..] par m2, jeb EUR [..] gadā. Atlikušajā termiņā zemes nomas maksu paredzēts pielīdzināt kopējās dzīves dārdzības indeksam, ja tas svārstīsies vairāk nekā par [..] %. Vienkāršības labad pieņemot, ka dzīves dārdzības indekss paliks nemainīgs, šo nākotnes maksājumu nominālvērtība būs EUR [..]. Veicot kopējo novērtējumu, šo nākotnes maksājumu 1998. gadā diskontētā vērtība arī jāuzskata par NEUWOGES priekšrocību daļu.

7.2.3.2.   Secinājumi

| (128) | Jānorāda, ka paredzētās analīzes mērķis bija maksimāli precīzi noteikt zems nomas un pārdošanas līguma finansiālo ietekmi uz NEUWOGES. Ņemot vērā šīs analīzes rezultātus, jāsecina, ka NEUWOGES iegūtās priekšrocības bija šādas:






  a) | cena, ko skaidrā naudā samaksāja BAVARIA (EUR [..]); |
| --- | --- | --- |

(128)

Jānorāda, ka paredzētās analīzes mērķis bija maksimāli precīzi noteikt zems nomas un pārdošanas līguma finansiālo ietekmi uz NEUWOGES. Ņemot vērā šīs analīzes rezultātus, jāsecina, ka NEUWOGES iegūtās priekšrocības bija šādas:

a)

cena, ko skaidrā naudā samaksāja BAVARIA (EUR [..]);

| b) | atlīdzība, kas samaksāta par privatizācijas centieniem (EUR [..]); |
| --- | --- |

b)

atlīdzība, kas samaksāta par privatizācijas centieniem (EUR [..]);

| c) | no modernizācijas gūtā peļņa (EUR [..]); |
| --- | --- |

c)

no modernizācijas gūtā peļņa (EUR [..]);

| d) | zemes nomas vērtība skaidrā naudā pēc 2029. gada (EUR [..], pēc diskontēšanas). |
| --- | --- |

d)

zemes nomas vērtība skaidrā naudā pēc 2029. gada (EUR [..], pēc diskontēšanas).

7.2.4.   Administratīvā līguma iespējamā finansiālā ietekme uz NEUWOGES

| (129) | Saskaņā ar administratīvo līgumu NEUWOGES ir atbildīga par minēto ēku pārvaldību. Par tiesībām paturēt visus ieņēmumus, kas gūti no dzīvokļu un komercplatību izīrēšanas, NEUWOGES līdz modernizācijas darbu pabeigšanai maksā īpašniekam (BAVARIA) fiksētu mēneša nomas maksu EUR [..], bet pēc tam – EUR [..] (administratīvā līguma 3. sadaļa). Līguma darbības termiņš ir 30 gadi pēc modernizācijas darbu pabeigšanas (2.1. sadaļa). Mēneša nomas maksa tiek indeksēta par [..] % gadā (4.2. sadaļa). Nākamās analīzes mērķis ir noteikt administratīvā līguma finansiālo ietekmi uz NEUWOGES. |
| --- | --- |

(129)

Saskaņā ar administratīvo līgumu NEUWOGES ir atbildīga par minēto ēku pārvaldību. Par tiesībām paturēt visus ieņēmumus, kas gūti no dzīvokļu un komercplatību izīrēšanas, NEUWOGES līdz modernizācijas darbu pabeigšanai maksā īpašniekam (BAVARIA) fiksētu mēneša nomas maksu EUR [..], bet pēc tam – EUR [..] (administratīvā līguma 3. sadaļa). Līguma darbības termiņš ir 30 gadi pēc modernizācijas darbu pabeigšanas (2.1. sadaļa). Mēneša nomas maksa tiek indeksēta par [..] % gadā (4.2. sadaļa). Nākamās analīzes mērķis ir noteikt administratīvā līguma finansiālo ietekmi uz NEUWOGES.

7.2.4.1.   Pamatinformācija (aprēķini)

| (130) | Mēneša nomas maksu iegūst, prognozēto maksu par m2 un mēneša neto īres maksu – no kurām atņemtas administratīvās un uzturēšanas izmaksas, ņemot vērā arī īres maksas zaudējuma risku, – reizinot ar pieejamo m2 skaitu (70). Tātad galvenie pieņēmumi attiecas uz prognozēto neto īres maksu par m2, par mēnesi un prognozētajām izmaksām. Administratīvajā līgumā puses pieņēma, ka neto īres maksa ir EUR [..] par m2 pēc modernizācijas un izmaksas – EUR [..] par m2, tāpēc mēneša īres maksa tika noteikta EUR [..] par m2
   (71). |
| --- | --- |

(130)

Mēneša nomas maksu iegūst, prognozēto maksu par m2 un mēneša neto īres maksu – no kurām atņemtas administratīvās un uzturēšanas izmaksas, ņemot vērā arī īres maksas zaudējuma risku, – reizinot ar pieejamo m2 skaitu (70). Tātad galvenie pieņēmumi attiecas uz prognozēto neto īres maksu par m2, par mēnesi un prognozētajām izmaksām. Administratīvajā līgumā puses pieņēma, ka neto īres maksa ir EUR [..] par m2 pēc modernizācijas un izmaksas – EUR [..] par m2, tāpēc mēneša īres maksa tika noteikta EUR [..] par m2
   (71).

Formula

Formula

| (131) | NEUWOGES varēja izvēlēties konkrētos parametrus, kurus paredzēts iekļaut administratīvajā līgumā (72). Nosakot citu īres maksu vai augstāku indeksācijas pakāpi, tā precīzi varēja noteikt savus mēneša maksājumus līguma darbības termiņā, kā arī pārdošanas cenu (73). Tāpēc mazāka vai lielāka riska uzņemšanās, nosakot konkrēto nomas maksu (piemēram, nosakot citu nomas maksu, citu indeksācijas pakāpi un izmaksas), ir tieši saistīta ar pārdošanas cenas veidā iegūto likviditāti. Piemēram, BAVARIA iesniegtajā alternatīvā aprēķinā, kur pieņemts, ka indeksācija ir 2 %, īres maksa EUR [..] un attiecīgi – nomas maksa EUR [..], mēneša nomas maksa būtu EUR [..], nevis EUR [..]. (74) Protams, tādā gadījumā arī pārdošanas cena būtu zemāka. |
| --- | --- |

(131)

NEUWOGES varēja izvēlēties konkrētos parametrus, kurus paredzēts iekļaut administratīvajā līgumā (72). Nosakot citu īres maksu vai augstāku indeksācijas pakāpi, tā precīzi varēja noteikt savus mēneša maksājumus līguma darbības termiņā, kā arī pārdošanas cenu (73). Tāpēc mazāka vai lielāka riska uzņemšanās, nosakot konkrēto nomas maksu (piemēram, nosakot citu nomas maksu, citu indeksācijas pakāpi un izmaksas), ir tieši saistīta ar pārdošanas cenas veidā iegūto likviditāti. Piemēram, BAVARIA iesniegtajā alternatīvā aprēķinā, kur pieņemts, ka indeksācija ir 2 %, īres maksa EUR [..] un attiecīgi – nomas maksa EUR [..], mēneša nomas maksa būtu EUR [..], nevis EUR [..]. (74) Protams, tādā gadījumā arī pārdošanas cena būtu zemāka.

7.2.4.2.   Finansiālās ietekmes analīze

Vispārēji apsvērumi

| (132) | Nosakot administratīvā līguma finansiālo ietekmi uz NEUWOGES, ir svarīgi ņemt vērā divus apsvērumus. Pirmkārt, nomas maksu aprēķina par m2. Tā kā pēc līguma noslēgšanas BAVARIA vairākus dzīvokļus pārdeva, kopējais kvadrātmetru skaits mainījās no sākotnēji [..] m2līdz [..] m2 1999. gadā, [..] m2 2000. gadā un [..] m2 2001. gadā. Pēc 2001. gada attiecīgais skaits saglabājās stabils – [..] m2. Savos iesniegtajos dokumentos NEUWOGES šo pakāpenisko m2 skaita samazināšanos izmantoja, lai aprēķinātu prognozēto finanšu plūsmu. Tā kā svarīga ir tikai ex ante prognoze, NEUWOGES savos aprēķinos izmantoto kopējo m2 skaitu nedrīkstēja samazināt, atņemot faktiski pārdoto kvadrātmetru skaitu, bet gan 1998. gada sākumā prognozēto pārdoto kvadrātmetru skaitu. Tāpēc nākamā analīze nebūs pamatota ar skaitļiem, kas izmantoti NEUWOGES iesniegtajos dokumentos; tajā tiks izmantoti skaitļi, kurus NEUWOGES iekļāva savā sākotnējā peļņas prognozē, kur tika pieņemta pakāpeniska samazināšanās no [..] m2 līdz [..] m2 2003. gadā. Otrkārt, lai noteiktu darījuma noslēgšanas brīdī prognozēto līguma finansiālo ietekmi uz NEUWOGES, jādiskontē nākotnes ieņēmumi un izmaksas, tādēļ jānosaka diskonta likme. Ņemot vērā informāciju NEUWOGES sākotnējā vēstulē un iesniegtās naudas plūsmas analīzes, Komisija pieņem, ka diskonta likme ir 5 % gadā (75). |
| --- | --- |

(132)

Nosakot administratīvā līguma finansiālo ietekmi uz NEUWOGES, ir svarīgi ņemt vērā divus apsvērumus. Pirmkārt, nomas maksu aprēķina par m2. Tā kā pēc līguma noslēgšanas BAVARIA vairākus dzīvokļus pārdeva, kopējais kvadrātmetru skaits mainījās no sākotnēji [..] m2līdz [..] m2 1999. gadā, [..] m2 2000. gadā un [..] m2 2001. gadā. Pēc 2001. gada attiecīgais skaits saglabājās stabils – [..] m2. Savos iesniegtajos dokumentos NEUWOGES šo pakāpenisko m2 skaita samazināšanos izmantoja, lai aprēķinātu prognozēto finanšu plūsmu. Tā kā svarīga ir tikai ex ante prognoze, NEUWOGES savos aprēķinos izmantoto kopējo m2 skaitu nedrīkstēja samazināt, atņemot faktiski pārdoto kvadrātmetru skaitu, bet gan 1998. gada sākumā prognozēto pārdoto kvadrātmetru skaitu. Tāpēc nākamā analīze nebūs pamatota ar skaitļiem, kas izmantoti NEUWOGES iesniegtajos dokumentos; tajā tiks izmantoti skaitļi, kurus NEUWOGES iekļāva savā sākotnējā peļņas prognozē, kur tika pieņemta pakāpeniska samazināšanās no [..] m2 līdz [..] m2 2003. gadā. Otrkārt, lai noteiktu darījuma noslēgšanas brīdī prognozēto līguma finansiālo ietekmi uz NEUWOGES, jādiskontē nākotnes ieņēmumi un izmaksas, tādēļ jānosaka diskonta likme. Ņemot vērā informāciju NEUWOGES sākotnējā vēstulē un iesniegtās naudas plūsmas analīzes, Komisija pieņem, ka diskonta likme ir 5 % gadā (75).

NEUWOGES naudas plūsmas analīzes ticamība

| (133) | Pirms administratīvā līguma neatkarīgas ekonomiskās analīzes vispirms ir jāizvērtē NEUWOGES iesniegtās ex post naudas plūsmas analīzes, kuru nolūks ir parādīt, kādu administratīvā līguma ģenerētu ex ante naudas plūsmu piesardzīgs TED būtu prognozējis. NEUWOGES apgalvo, ka, izmantojot reālistiskus ex ante pieņēmumus – NEUWOGES uzskata, ka tādi būtu īres maksas palielināšanās par [..] % gadā, izmaksu indeksācija par [..] % gadā un brīvo dzīvokļu skaits [...]% –, varētu prognozēt, ka administratīvais līgums ex ante radītu pilnīgi negatīvu naudas plūsmu, proti, EUR [..] nominālā izteiksmē un EUR [..] pēc diskontēšanas (76). Vēl NEUWOGES apgalvo, ka, tikai izdarot iespējami nereālistiskus ex ante pieņēmumus – īres maksas palielināšanās par [..] % gadā, brīvo dzīvokļu skaits [..] % un nemainīgas izmaksas –, varētu prognozēt, ka administratīvais līgums radītu pozitīvu vērtību, proti, EUR [..] nominālā izteiksmē un EUR [..] pēc diskontēšanas (77). Pamatojoties uz to, NEUWOGES uzskata – jau no sākuma bija skaidrs, ka, lai segtu nomas maksu, katru gadu īres maksa būtu jāpalielina par [..] %, turklāt izmaksu palielināšana nebūtu iespējama. |
| --- | --- |

(133)

Pirms administratīvā līguma neatkarīgas ekonomiskās analīzes vispirms ir jāizvērtē NEUWOGES iesniegtās ex post naudas plūsmas analīzes, kuru nolūks ir parādīt, kādu administratīvā līguma ģenerētu ex ante naudas plūsmu piesardzīgs TED būtu prognozējis. NEUWOGES apgalvo, ka, izmantojot reālistiskus ex ante pieņēmumus – NEUWOGES uzskata, ka tādi būtu īres maksas palielināšanās par [..] % gadā, izmaksu indeksācija par [..] % gadā un brīvo dzīvokļu skaits [...]% –, varētu prognozēt, ka administratīvais līgums ex ante radītu pilnīgi negatīvu naudas plūsmu, proti, EUR [..] nominālā izteiksmē un EUR [..] pēc diskontēšanas (76). Vēl NEUWOGES apgalvo, ka, tikai izdarot iespējami nereālistiskus ex ante pieņēmumus – īres maksas palielināšanās par [..] % gadā, brīvo dzīvokļu skaits [..] % un nemainīgas izmaksas –, varētu prognozēt, ka administratīvais līgums radītu pozitīvu vērtību, proti, EUR [..] nominālā izteiksmē un EUR [..] pēc diskontēšanas (77). Pamatojoties uz to, NEUWOGES uzskata – jau no sākuma bija skaidrs, ka, lai segtu nomas maksu, katru gadu īres maksa būtu jāpalielina par [..] %, turklāt izmaksu palielināšana nebūtu iespējama.

| (134) | Šajā saistībā jānorāda, ka NEUWOGES izmantotie pieņēmumi par izmaksām ir nepārliecinoši (bet sākotnējās izmaksas ir vienādas visās NEUWOGES iesniegtajās analīzēs). Aprēķinos, ar kuriem pamatots noslēgtais administratīvais līgums, ir izmantotas kopējās izmaksas (administrēšana, uzturēšana, neizīrēšanas risks) – aptuveni [..] % no īres maksas. Savukārt NEUWOGES naudas plūsmas analīzē izmantotas sākotnēji noteiktās izmaksas (pēc modernizācijas), kas nav mazākas par [..] % ([..] % – neizīrēšanas risks, [..] % – administrēšana un uzturēšana). Arī tad, ja neņem vērā neizīrēto dzīvokļu skaita krasu palielināšanos (no [..] % līdz [..] %), joprojām vērojama citu izmaksu palielināšanās no [..] % līdz [..] % no īres maksas. No NEUWOGES iesniegtajiem dokumentiem nav skaidrs, kādēļ šāda palielināšana varētu būt nepieciešama. Savukārt NEUWOGES apgalvo, ka [..] % (EUR [..] par m2) būtu ticama vērtība laikposmā tieši pēc modernizācijas, bet pēc tam katru gadu palielinātos par [..] % (78). NEUWOGES uzdotajā vērtējumā pirms pārdošanas kopējās izmaksas (ietverot arī neizīrēšanas risku (79)) bija noteiktas no [..] % līdz [..] % (1997. gada vērtējums) Tā kā vērtējumā nav norādīta procentuālā daļa, kas attiecināta uz neizīrēšanas risku, nav iespējams noteikt, kā tam pamatā esošie pieņēmumi par citām izmaksām atšķiras no NEUWOGES pieņēmumiem. Jebkurā gadījumā, ja pieņem, ka 1997. gada vērtējums bija pamatots ar neizīrēšanas risku [..] % apmērā, pārējās NEUWOGES paredzētās izmaksas ir lielākas. Ņemot vērā minētos faktus, NEUWOGES naudas plūsmas analīzes nevar pieņemt un tās ir jākoriģē, ņemot vērā sākotnējās izmaksas [..] % apmērā, bet neņemot vērā neizīrēšanas risku (80). |
| --- | --- |

(134)

Šajā saistībā jānorāda, ka NEUWOGES izmantotie pieņēmumi par izmaksām ir nepārliecinoši (bet sākotnējās izmaksas ir vienādas visās NEUWOGES iesniegtajās analīzēs). Aprēķinos, ar kuriem pamatots noslēgtais administratīvais līgums, ir izmantotas kopējās izmaksas (administrēšana, uzturēšana, neizīrēšanas risks) – aptuveni [..] % no īres maksas. Savukārt NEUWOGES naudas plūsmas analīzē izmantotas sākotnēji noteiktās izmaksas (pēc modernizācijas), kas nav mazākas par [..] % ([..] % – neizīrēšanas risks, [..] % – administrēšana un uzturēšana). Arī tad, ja neņem vērā neizīrēto dzīvokļu skaita krasu palielināšanos (no [..] % līdz [..] %), joprojām vērojama citu izmaksu palielināšanās no [..] % līdz [..] % no īres maksas. No NEUWOGES iesniegtajiem dokumentiem nav skaidrs, kādēļ šāda palielināšana varētu būt nepieciešama. Savukārt NEUWOGES apgalvo, ka [..] % (EUR [..] par m2) būtu ticama vērtība laikposmā tieši pēc modernizācijas, bet pēc tam katru gadu palielinātos par [..] % (78). NEUWOGES uzdotajā vērtējumā pirms pārdošanas kopējās izmaksas (ietverot arī neizīrēšanas risku (79)) bija noteiktas no [..] % līdz [..] % (1997. gada vērtējums) Tā kā vērtējumā nav norādīta procentuālā daļa, kas attiecināta uz neizīrēšanas risku, nav iespējams noteikt, kā tam pamatā esošie pieņēmumi par citām izmaksām atšķiras no NEUWOGES pieņēmumiem. Jebkurā gadījumā, ja pieņem, ka 1997. gada vērtējums bija pamatots ar neizīrēšanas risku [..] % apmērā, pārējās NEUWOGES paredzētās izmaksas ir lielākas. Ņemot vērā minētos faktus, NEUWOGES naudas plūsmas analīzes nevar pieņemt un tās ir jākoriģē, ņemot vērā sākotnējās izmaksas [..] % apmērā, bet neņemot vērā neizīrēšanas risku (80).

| (135) | Šajā saistībā vēl jānorāda, ka NEUWOGES apgalvojums attiecībā uz to, ka īres maksa jāpalielina par [..] %, lai segtu nomas maksu, ir nepareizs. Tā kā nomas maksa aprēķināta kā sākotnējās kopējās īres maksas procentuālā daļa (šajā gadījumā [..] %), palielinot īres maksu par [..] %, varētu segt gan nomas maksas palielināšanos, gan izmaksu palielināšanos par [..] %. Ja izmaksas nemainītos, pat neliels īres maksas palielinājums būtu pietiekams, lai kompensētu nomas likmes paaugstināšanos. Faktiski, pieņemot, ka īres ieņēmumu zaudējuma risks būtu [..] %, bet izmaksas nemainītos, ik gadu palielinot īres maksu par [..] %, būtu iespējams segt nomas likmes paaugstināšanos. Vēl vairāk palielinot īres maksu, NEUWOGES šos līdzekļus varētu izmantot, lai segtu pieaugošās izmaksas vai gūtu peļņu. |
| --- | --- |

(135)

Šajā saistībā vēl jānorāda, ka NEUWOGES apgalvojums attiecībā uz to, ka īres maksa jāpalielina par [..] %, lai segtu nomas maksu, ir nepareizs. Tā kā nomas maksa aprēķināta kā sākotnējās kopējās īres maksas procentuālā daļa (šajā gadījumā [..] %), palielinot īres maksu par [..] %, varētu segt gan nomas maksas palielināšanos, gan izmaksu palielināšanos par [..] %. Ja izmaksas nemainītos, pat neliels īres maksas palielinājums būtu pietiekams, lai kompensētu nomas likmes paaugstināšanos. Faktiski, pieņemot, ka īres ieņēmumu zaudējuma risks būtu [..] %, bet izmaksas nemainītos, ik gadu palielinot īres maksu par [..] %, būtu iespējams segt nomas likmes paaugstināšanos. Vēl vairāk palielinot īres maksu, NEUWOGES šos līdzekļus varētu izmantot, lai segtu pieaugošās izmaksas vai gūtu peļņu.

Finansiālās ietekmes analīze

| (136) | Noslēdzot līgumu, NEUWOGES veica nominālās naudas plūsmas analīzi (81). Šajā analīzē NEUWOGES pieņēma, ka pašu izmaksas (administrēšana, uzturēšana) palielināsies par [..] % gadā, tāpēc tā ik pēc trim gadiem varētu palielināt īres maksu par [..] %, ka varētu neizīrēt [..] % dzīvokļu un ka [..] % dzīvokļu varētu pārdot īrniekiem. Pamatojoties uz šiem pieņēmumiem, NEUWOGES prognozēja, ka administratīvā līguma 30 gadu darbības laikā tās nominālā naudas plūsma būs EUR [..]. |
| --- | --- |

(136)

Noslēdzot līgumu, NEUWOGES veica nominālās naudas plūsmas analīzi (81). Šajā analīzē NEUWOGES pieņēma, ka pašu izmaksas (administrēšana, uzturēšana) palielināsies par [..] % gadā, tāpēc tā ik pēc trim gadiem varētu palielināt īres maksu par [..] %, ka varētu neizīrēt [..] % dzīvokļu un ka [..] % dzīvokļu varētu pārdot īrniekiem. Pamatojoties uz šiem pieņēmumiem, NEUWOGES prognozēja, ka administratīvā līguma 30 gadu darbības laikā tās nominālā naudas plūsma būs EUR [..].

| (137) | Oficiālajā izmeklēšanā netika apstiprināts pieņēmums, ka aprēķini apzināti tika pamatoti ar pārāk optimistiskām prognozēm. Nav pierādījumu, ka NEUWOGES pārstāvji, kuri iesniedza šos skaitļus NEUWOGES uzraudzības padomei, būtu to darījuši, apzinoties, ka tie nav pareizi. Patiesībā NEUWOGES neapgalvo, ka tās vadība politisku iemeslu dēļ apzināti iesaistījusies neizdevīgos darījumos, drīzāk tā apgalvo, ka kļūdainais novērtējums radies, nepareizi novērtējot ekonomiskās sekas (NEUWOGES uzskata, ka TED šādi nebūtu rīkojies) (82). |
| --- | --- |

(137)

Oficiālajā izmeklēšanā netika apstiprināts pieņēmums, ka aprēķini apzināti tika pamatoti ar pārāk optimistiskām prognozēm. Nav pierādījumu, ka NEUWOGES pārstāvji, kuri iesniedza šos skaitļus NEUWOGES uzraudzības padomei, būtu to darījuši, apzinoties, ka tie nav pareizi. Patiesībā NEUWOGES neapgalvo, ka tās vadība politisku iemeslu dēļ apzināti iesaistījusies neizdevīgos darījumos, drīzāk tā apgalvo, ka kļūdainais novērtējums radies, nepareizi novērtējot ekonomiskās sekas (NEUWOGES uzskata, ka TED šādi nebūtu rīkojies) (82).

| (138) | Tomēr ir jāpārbauda, vai šīs prognozes patiešām bija tādas, ar kurām neviens TED nebūtu pamatojis savu lēmumu. Šajā saistībā norādīts, ka NEUWOGES apgalvo – TED būtu pieņēmis, ka īres maksa palielināsies tikai par [..] % gadā, īres ieņēmumu zaudēšanas risks palielināsies par [..] % un administratīvās un uzturēšanas izmaksas palielināsies par [..] % (83). Pamatojoties uz šiem pieņēmumiem, NEUWOGES apgalvo, ka kopējā naudas plūsma nominālā izteiksmē būtu EUR -[..] un EUR -[..] pēc diskontēšanas, kur visievērojamākā ietekmē būtu septiņkārt lielākam īres maksas zaudējumam. |
| --- | --- |

(138)

Tomēr ir jāpārbauda, vai šīs prognozes patiešām bija tādas, ar kurām neviens TED nebūtu pamatojis savu lēmumu. Šajā saistībā norādīts, ka NEUWOGES apgalvo – TED būtu pieņēmis, ka īres maksa palielināsies tikai par [..] % gadā, īres ieņēmumu zaudēšanas risks palielināsies par [..] % un administratīvās un uzturēšanas izmaksas palielināsies par [..] % (83). Pamatojoties uz šiem pieņēmumiem, NEUWOGES apgalvo, ka kopējā naudas plūsma nominālā izteiksmē būtu EUR -[..] un EUR -[..] pēc diskontēšanas, kur visievērojamākā ietekmē būtu septiņkārt lielākam īres maksas zaudējumam.

7.2.4.3.   Tirgus prognozes

| (139) | Vispirms tiek norādīts uz dokumentiem, kuros ir informācija par darījumā iesaistīto pušu faktiskajām prognozēm. Pirmkārt, uzraudzības padomes 1997. gada 16. decembra sanāksmes protokols pierāda – NEUWOGES vadība uzskatīja, ka riski, kas saistīti ar darījumu ir pieņemami (84). Ņemot vērā informāciju šajā protokolā, ir skaidrs arī tas, ka NEUWOGES rīcības pamatā bija aprēķins, kurā izmantots pieņēmums, ka īres maksa ik pēc trim gadiem palielināsies par [..] %, izmaksas (neņemot vērā īres ieņēmumu zaudējuma risku) palielināsies par [..] %, bet īres ieņēmumu zaudējuma risks par [..] % (85). |
| --- | --- |

(139)

Vispirms tiek norādīts uz dokumentiem, kuros ir informācija par darījumā iesaistīto pušu faktiskajām prognozēm. Pirmkārt, uzraudzības padomes 1997. gada 16. decembra sanāksmes protokols pierāda – NEUWOGES vadība uzskatīja, ka riski, kas saistīti ar darījumu ir pieņemami (84). Ņemot vērā informāciju šajā protokolā, ir skaidrs arī tas, ka NEUWOGES rīcības pamatā bija aprēķins, kurā izmantots pieņēmums, ka īres maksa ik pēc trim gadiem palielināsies par [..] %, izmaksas (neņemot vērā īres ieņēmumu zaudējuma risku) palielināsies par [..] %, bet īres ieņēmumu zaudējuma risks par [..] % (85).

| (140) | Pirms līgumu parakstīšanas NEUWOGES apspriedās ar revīzijas uzņēmumu Nordrevision, kas aprēķināja, ka īres maksas palielinājums par [..] % atbilst vispārējam inflācijas līmenim, taču tādu palielinājumu, visticamāk, nebūs iespējams panākt (86). Nordrevision arī uzskatīja – lai gan saistībā ar pieņēmumu, ka visi dzīvokļi tiks izīrēti, sākotnējās izmaksas bija pamatotas (aprēķini bija pamatoti ar pieņēmumu, ka izmaksas būs [..] % no īres ieņēmumiem), tomēr būtu bijusi vajadzīga šo izmaksu indeksācija atbilstīgi nomas maksai (87). |
| --- | --- |

(140)

Pirms līgumu parakstīšanas NEUWOGES apspriedās ar revīzijas uzņēmumu Nordrevision, kas aprēķināja, ka īres maksas palielinājums par [..] % atbilst vispārējam inflācijas līmenim, taču tādu palielinājumu, visticamāk, nebūs iespējams panākt (86). Nordrevision arī uzskatīja – lai gan saistībā ar pieņēmumu, ka visi dzīvokļi tiks izīrēti, sākotnējās izmaksas bija pamatotas (aprēķini bija pamatoti ar pieņēmumu, ka izmaksas būs [..] % no īres ieņēmumiem), tomēr būtu bijusi vajadzīga šo izmaksu indeksācija atbilstīgi nomas maksai (87).

| (141) | Savukārt BAVARIA uzskatīja, ka, ņemot vērā prognozēto Neibrandenburgas iedzīvotāju skaita nemainīgumu (tā kā tur uzņēmējdarbību sākuši vairāki lieli pakalpojumu sniedzēji) (88) un ēku izdevīgo atrašanās vietu, varēja gaidīt, ka brīvo dzīvokļu skaits būs ļoti neliels (89). Tāpat tā pieņēma, ka īres maksas palielināšana atbilstīgi nomas maksas indeksācijai varētu būt iespējama (90). |
| --- | --- |

(141)

Savukārt BAVARIA uzskatīja, ka, ņemot vērā prognozēto Neibrandenburgas iedzīvotāju skaita nemainīgumu (tā kā tur uzņēmējdarbību sākuši vairāki lieli pakalpojumu sniedzēji) (88) un ēku izdevīgo atrašanās vietu, varēja gaidīt, ka brīvo dzīvokļu skaits būs ļoti neliels (89). Tāpat tā pieņēma, ka īres maksas palielināšana atbilstīgi nomas maksas indeksācijai varētu būt iespējama (90).

| (142) | Visbeidzot jānorāda, ka īpašuma vērtējumā, kuru NEUWOGES lika veikt pirms pārdošanas, ir informācija par attiecīgajām attīstības tendencēm. Vērtējumā, ko veica 1997. gadā, norādītais izmaksu līmenis bija no [..] % līdz [..]%, taču nebija norādīts, cik procenti attiecināti uz īres ieņēmumu zaudēšanas risku (91). |
| --- | --- |

(142)

Visbeidzot jānorāda, ka īpašuma vērtējumā, kuru NEUWOGES lika veikt pirms pārdošanas, ir informācija par attiecīgajām attīstības tendencēm. Vērtējumā, ko veica 1997. gadā, norādītais izmaksu līmenis bija no [..] % līdz [..]%, taču nebija norādīts, cik procenti attiecināti uz īres ieņēmumu zaudēšanas risku (91).

7.2.4.4.   Novērtējums

Administrēšanas izmaksas

| (143) | Pirmkārt, šķiet, ka prognozētās administrēšanas un uzturēšanas izmaksas – gan to noteiktais sākotnējais līmenis (EUR [..] par m2 vai [..] % no īres ieņēmumiem), gan prognozētais palielinājums ([..] % gadā) – ir ticamas. Attiecībā uz sākotnējo izmaksu līmeni šis slēdziens izriet no NEUWOGES apgalvojuma, ka vismaz laikposmā tūlīt pēc modernizācijas šo izmaksu līmenis ir noteikts pietiekami augsts. Otrkārt, Pestel pētījumā konstatēts, ka 1997. gadā administrēšanas un uzturēšanas izmaksas varētu būt vidēji EUR [..] par m2, proti, par EUR [..] zemākas nekā tās pašas izmaksas pārdošanas un atpakaļnomas darījumā (92). Visbeidzot, arī ekspertu vērtējumā noteiktais izmaksu līmenis bija šajā diapazonā. Lai gan noteikti varēja prognozēt, ka šīs izmaksas palielināsies, šķiet, ka pieņēmums par šo izmaksu palielināšanos [..] % apmērā gadā bija pamatots, pat zināmā mērā piesardzīgs. Nordrevision ierosināja administratīvo izmaksu indeksāciju pielīdzināt tikai nomas maksas indeksācijai, proti, gadā palielināt par [..] % – mazāk nekā NEUWOGES faktiskais pieņēmums. Starp citu, NEUWOGES tagad norādītā [..] % indeksācijas pakāpe pierāda, ka šādu indeksāciju varēja pamatoti prognozēt, tāpēc [..] % gadā noteikti nebija nepamatoti zema vērtība. |
| --- | --- |

(143)

Pirmkārt, šķiet, ka prognozētās administrēšanas un uzturēšanas izmaksas – gan to noteiktais sākotnējais līmenis (EUR [..] par m2 vai [..] % no īres ieņēmumiem), gan prognozētais palielinājums ([..] % gadā) – ir ticamas. Attiecībā uz sākotnējo izmaksu līmeni šis slēdziens izriet no NEUWOGES apgalvojuma, ka vismaz laikposmā tūlīt pēc modernizācijas šo izmaksu līmenis ir noteikts pietiekami augsts. Otrkārt, Pestel pētījumā konstatēts, ka 1997. gadā administrēšanas un uzturēšanas izmaksas varētu būt vidēji EUR [..] par m2, proti, par EUR [..] zemākas nekā tās pašas izmaksas pārdošanas un atpakaļnomas darījumā (92). Visbeidzot, arī ekspertu vērtējumā noteiktais izmaksu līmenis bija šajā diapazonā. Lai gan noteikti varēja prognozēt, ka šīs izmaksas palielināsies, šķiet, ka pieņēmums par šo izmaksu palielināšanos [..] % apmērā gadā bija pamatots, pat zināmā mērā piesardzīgs. Nordrevision ierosināja administratīvo izmaksu indeksāciju pielīdzināt tikai nomas maksas indeksācijai, proti, gadā palielināt par [..] % – mazāk nekā NEUWOGES faktiskais pieņēmums. Starp citu, NEUWOGES tagad norādītā [..] % indeksācijas pakāpe pierāda, ka šādu indeksāciju varēja pamatoti prognozēt, tāpēc [..] % gadā noteikti nebija nepamatoti zema vērtība.

Īres ieņēmumu zaudēšanas risks

| (144) | Attiecībā uz īres ieņēmumu zaudēšanas risku nebija nepamatoti prognozēt vispārēju īres ieņēmumu zaudēšanas līmeni [..] % apmērā. Pirmkārt, jānorāda, ka Nordrevision savā līgumu vērtējumā šo līmeni neapstrīdēja, lai gan pauda bažas par vispārējo ekonomikas stāvokli un nekustamo īpašumu tirgu Neibrandenburgā (93). Otrkārt, lai gan 1997. gada vērtējumā nebija norādīta īres ieņēmumu zaudēšanas riska pakāpe, šķiet, tajā netika prognozēts ievērojami augstāks īres ieņēmumu zaudēšanas risks (94). |
| --- | --- |

(144)

Attiecībā uz īres ieņēmumu zaudēšanas risku nebija nepamatoti prognozēt vispārēju īres ieņēmumu zaudēšanas līmeni [..] % apmērā. Pirmkārt, jānorāda, ka Nordrevision savā līgumu vērtējumā šo līmeni neapstrīdēja, lai gan pauda bažas par vispārējo ekonomikas stāvokli un nekustamo īpašumu tirgu Neibrandenburgā (93). Otrkārt, lai gan 1997. gada vērtējumā nebija norādīta īres ieņēmumu zaudēšanas riska pakāpe, šķiet, tajā netika prognozēts ievērojami augstāks īres ieņēmumu zaudēšanas risks (94).

| (145) | Informācija BAVARIA iekšējos lēmumu pieņemšanas dokumentos norāda, ka BAVARIA uzskatīja – tā kā Neibrandenburgā darbību sākuši vairāki lieli pakalpojumu sniegšanas uzņēmumi, pilsētas iedzīvotāju skaits varētu nemainīties un pēc modernizācijas varētu izīrēt gandrīz visus attiecīgos dzīvokļus. Turklāt NEUWOGES iesniegtā informācija liecina, ka 1997./1998. gadā Neibrandenburgas pilsēta un Mēklenburgas-Priekšpomerānijas federālā zeme prognozēja nemainīgu iedzīvotāju skaitu un stabilu ieņēmumu attīstību. |
| --- | --- |

(145)

Informācija BAVARIA iekšējos lēmumu pieņemšanas dokumentos norāda, ka BAVARIA uzskatīja – tā kā Neibrandenburgā darbību sākuši vairāki lieli pakalpojumu sniegšanas uzņēmumi, pilsētas iedzīvotāju skaits varētu nemainīties un pēc modernizācijas varētu izīrēt gandrīz visus attiecīgos dzīvokļus. Turklāt NEUWOGES iesniegtā informācija liecina, ka 1997./1998. gadā Neibrandenburgas pilsēta un Mēklenburgas-Priekšpomerānijas federālā zeme prognozēja nemainīgu iedzīvotāju skaitu un stabilu ieņēmumu attīstību.

| (146) | Visbeidzot, nevar neņemt vērā to, ka NEUWOGES vadība, kas vadīja uzņēmumu, kuram Neibrandenburgā piederēja vairāk nekā 30 % dzīvokļu, un tāpēc ļoti labi pārzināja vietējo nekustamo īpašumu tirgu, uzskatīja, ka riski, kas saistīti ar pārdošanas un atpakaļnomas darījumu, ir pieņemami, un īres ieņēmumu zaudēšanas risku prognozēja [..] % apmērā. Nav skaidrs, kādēļ gan šiem vietējā nekustamo īpašumu tirgus ekspertiem būtu vajadzējis pamatot savus aprēķinus ar šo pieņēmumu, ja, kā tagad apgalvo NEUWOGES, riska pakāpe bija noteikta nepamatoti zema. |
| --- | --- |

(146)

Visbeidzot, nevar neņemt vērā to, ka NEUWOGES vadība, kas vadīja uzņēmumu, kuram Neibrandenburgā piederēja vairāk nekā 30 % dzīvokļu, un tāpēc ļoti labi pārzināja vietējo nekustamo īpašumu tirgu, uzskatīja, ka riski, kas saistīti ar pārdošanas un atpakaļnomas darījumu, ir pieņemami, un īres ieņēmumu zaudēšanas risku prognozēja [..] % apmērā. Nav skaidrs, kādēļ gan šiem vietējā nekustamo īpašumu tirgus ekspertiem būtu vajadzējis pamatot savus aprēķinus ar šo pieņēmumu, ja, kā tagad apgalvo NEUWOGES, riska pakāpe bija noteikta nepamatoti zema.

| (147) | Vienlaikus jāņem vērā dokumenti, kurus NEUWOGES iesniedza saistībā ar jautājumu par to, vai piesardzīgs attiecīgā nekustamo īpašumu tirgus (blokmājas Austrumvācijā) dalībnieks būtu paredzējis lielāku brīvo dzīvokļu skaitu tādā mērā, kādā attiecīgie dokumenti attiecas uz laiku pirms pārdošanas un atpakaļnomas darījuma noslēgšanas. No iesniegtajiem dokumentiem tikai Pestel pētījums attiecas uz laiku pirms apstrīdēto līgumu noslēgšanas. Tomēr šajā saistībā jāņem vērā, ka Pestel pētījums attiecas uz Austrumvāciju kopumā un tajā nav ņemti vērā konkrēti vietējie apstākļi Neibrandenburgā, tāpēc šajā lietā tam nav liels pierādījuma spēks. Lai gan pētījumā norādīts uz dažām vispārējām Austrumvācijas nekustamo īpašumu tirgus problēmām, pētījumā nav pietiekamas informācijas, lai konstatētu, ka TED savu lēmumu par ieguldījumu nebūtu pamatojis ar īres ieņēmumu zaudēšanas risku [..] % apmērā. |
| --- | --- |

(147)

Vienlaikus jāņem vērā dokumenti, kurus NEUWOGES iesniedza saistībā ar jautājumu par to, vai piesardzīgs attiecīgā nekustamo īpašumu tirgus (blokmājas Austrumvācijā) dalībnieks būtu paredzējis lielāku brīvo dzīvokļu skaitu tādā mērā, kādā attiecīgie dokumenti attiecas uz laiku pirms pārdošanas un atpakaļnomas darījuma noslēgšanas. No iesniegtajiem dokumentiem tikai Pestel pētījums attiecas uz laiku pirms apstrīdēto līgumu noslēgšanas. Tomēr šajā saistībā jāņem vērā, ka Pestel pētījums attiecas uz Austrumvāciju kopumā un tajā nav ņemti vērā konkrēti vietējie apstākļi Neibrandenburgā, tāpēc šajā lietā tam nav liels pierādījuma spēks. Lai gan pētījumā norādīts uz dažām vispārējām Austrumvācijas nekustamo īpašumu tirgus problēmām, pētījumā nav pietiekamas informācijas, lai konstatētu, ka TED savu lēmumu par ieguldījumu nebūtu pamatojis ar īres ieņēmumu zaudēšanas risku [..] % apmērā.

Īre

| (148) | Attiecībā uz īri vispirms jānorāda – NEUWOGES neapgalvo, ka īres maksa pēc modernizācijas noteikta pārāk augsta. Drīzāk tā sūdzas, ka šo maksu nebija iespējams paaugstināt prognozētajā apmērā. Ņemot vērā Rostokas apgabaltiesas slēdzienu, ka vidējā īres maksa EUR [..] par m2, kura ir administratīvā līguma pamatā, bija piemērojamā īres maksas tabulā noteiktajā diapazonā (95), var secināt, ka sākotnējā vidējā īres maksa bija reāla. |
| --- | --- |

(148)

Attiecībā uz īri vispirms jānorāda – NEUWOGES neapgalvo, ka īres maksa pēc modernizācijas noteikta pārāk augsta. Drīzāk tā sūdzas, ka šo maksu nebija iespējams paaugstināt prognozētajā apmērā. Ņemot vērā Rostokas apgabaltiesas slēdzienu, ka vidējā īres maksa EUR [..] par m2, kura ir administratīvā līguma pamatā, bija piemērojamā īres maksas tabulā noteiktajā diapazonā (95), var secināt, ka sākotnējā vidējā īres maksa bija reāla.

| (149) | Attiecībā uz saskaņotās nomas maksas indeksāciju nav tiešu pierādījumu, cik liels īres maksas vidējais palielinājums tika prognozēts 1998. gadā. Nordrevision tikai konstatēja, ka sākotnēji noteiktais palielinājums [..] % gadā atbilst vispārējam inflācijas līmenim, taču Neibrandenburgā to, visticamāk, nevarēs sasniegt (96). Tas, ka NEUWOGES galu galā piekrita indeksācijai “tikai” [..] % apmērā un prognozēja, ka ik pēc trim gadiem varēs palielināt īres maksu par [..]% (vai [..] % gadā), šķiet, pierāda, ka tā šo brīdinājumu ņēma vērā. Vērtējumos turpmākais īres maksas palielinājums nav skaidri prognozēts. Tomēr jānorāda, ka, tā kā vērtējumos nebija skaidri prognozētas inflācijas un īres maksas attīstības tendences, acīmredzot tika pieņemts, ka īres maksa palielināsies atbilstīgi vispārējai inflācijai (kas iepriekšējās desmitgadēs bija aptuveni 3,5 %) (97). Rostokas apgabaltiesa uzskatīja, ka indeksācija bija pamatota, ņemot vērā vidējo gada inflāciju 3,52 % apmērā 28 gados pirms līgumu noslēgšanas (98). Vēl tā norādīja, ka acīmredzami ir grūti prognozēt īres maksas attīstību 30 gados, taču tā nevarēja konstatēt, ka starp nomas maksas indeksāciju un prognozēto īres maksu būtu uzkrītoša neatbilstība. |
| --- | --- |

(149)

Attiecībā uz saskaņotās nomas maksas indeksāciju nav tiešu pierādījumu, cik liels īres maksas vidējais palielinājums tika prognozēts 1998. gadā. Nordrevision tikai konstatēja, ka sākotnēji noteiktais palielinājums [..] % gadā atbilst vispārējam inflācijas līmenim, taču Neibrandenburgā to, visticamāk, nevarēs sasniegt (96). Tas, ka NEUWOGES galu galā piekrita indeksācijai “tikai” [..] % apmērā un prognozēja, ka ik pēc trim gadiem varēs palielināt īres maksu par [..]% (vai [..] % gadā), šķiet, pierāda, ka tā šo brīdinājumu ņēma vērā. Vērtējumos turpmākais īres maksas palielinājums nav skaidri prognozēts. Tomēr jānorāda, ka, tā kā vērtējumos nebija skaidri prognozētas inflācijas un īres maksas attīstības tendences, acīmredzot tika pieņemts, ka īres maksa palielināsies atbilstīgi vispārējai inflācijai (kas iepriekšējās desmitgadēs bija aptuveni 3,5 %) (97). Rostokas apgabaltiesa uzskatīja, ka indeksācija bija pamatota, ņemot vērā vidējo gada inflāciju 3,52 % apmērā 28 gados pirms līgumu noslēgšanas (98). Vēl tā norādīja, ka acīmredzami ir grūti prognozēt īres maksas attīstību 30 gados, taču tā nevarēja konstatēt, ka starp nomas maksas indeksāciju un prognozēto īres maksu būtu uzkrītoša neatbilstība.

| (150) | NEUWOGES iesniegtajā Pestel pētījumā nav informācijas par Austrumvācijas nekustamo īpašumu tirgus dalībnieku faktiskajām prognozēm, nav arī konkrētas informācijas par Neibrandenburgu. Tajā nav arī norāžu par iespējamiem sarežģījumiem Austrumvācijas tirgū. Tomēr, ņemot vērā pārējos pierādījumus, Pestel pētījums nav pietiekams, lai pierādītu, ka vienošanās par nomas maksas indeksāciju un prognozes attiecībā uz iespējām paaugstināt īres maksu par [..] % gadā bija nepamatoti pieņēmumi. |
| --- | --- |

(150)

NEUWOGES iesniegtajā Pestel pētījumā nav informācijas par Austrumvācijas nekustamo īpašumu tirgus dalībnieku faktiskajām prognozēm, nav arī konkrētas informācijas par Neibrandenburgu. Tajā nav arī norāžu par iespējamiem sarežģījumiem Austrumvācijas tirgū. Tomēr, ņemot vērā pārējos pierādījumus, Pestel pētījums nav pietiekams, lai pierādītu, ka vienošanās par nomas maksas indeksāciju un prognozes attiecībā uz iespējām paaugstināt īres maksu par [..] % gadā bija nepamatoti pieņēmumi.

Līguma darbības ilgums

| (151) | Visbeidzot, attiecībā uz līguma darbības ilgumu Rostokas apgabaltiesa pamatoja, ka konkrētiem nomas līgumiem ir ilgs termiņš (līdz pat 30 gadiem) un ka apstrīdētais līgums nav neparasts (99). Lai gan 30 gadu termiņš, protams, bija saistīts ar zināmiem riskiem, tas nodrošināja iespēju gūt stabilus ieņēmumus un noteiktu pārliecību par izmaksām. Turklāt ilgais darbības laiks nozīmēja arī to, ka ikmēneša nomas maksa, kas bija jāmaksā, lai atmaksātu pircēja ieguldījumu, bija zemāka vai ka pārdošanas cena, ņemot vērā līdzīga apmēra nomas maksu, bija augstāka, nekā tā būtu, ja izvēlētos īsāku darbības termiņu (100). Ņemot vērā minēto, nešķiet, ka vienošanās par 30 gadu termiņu būtu nepamatota. |
| --- | --- |

(151)

Visbeidzot, attiecībā uz līguma darbības ilgumu Rostokas apgabaltiesa pamatoja, ka konkrētiem nomas līgumiem ir ilgs termiņš (līdz pat 30 gadiem) un ka apstrīdētais līgums nav neparasts (99). Lai gan 30 gadu termiņš, protams, bija saistīts ar zināmiem riskiem, tas nodrošināja iespēju gūt stabilus ieņēmumus un noteiktu pārliecību par izmaksām. Turklāt ilgais darbības laiks nozīmēja arī to, ka ikmēneša nomas maksa, kas bija jāmaksā, lai atmaksātu pircēja ieguldījumu, bija zemāka vai ka pārdošanas cena, ņemot vērā līdzīga apmēra nomas maksu, bija augstāka, nekā tā būtu, ja izvēlētos īsāku darbības termiņu (100). Ņemot vērā minēto, nešķiet, ka vienošanās par 30 gadu termiņu būtu nepamatota.

7.2.4.5.   Secinājums

| (152) | Pamatojoties uz minētajiem apsvērumiem, šķiet, nevar uzskatīt, ka NEUWOGES prognozes sākotnējos aprēķinos būtu nepamatotas. Tāpēc, ņemot vērā iesniegtos pierādījumus, NEUWOGES varēja pamatoti gaidīt, ka administratīvais līgums būs ienesīgs. Attiecīgajā laikposmā (1998. gada sākumā) diskontējot nominālo prognozēto peļņu, ir redzams, ka NEUWOGES lēmums bija pamatots ar pieņēmumu, ka administratīvā līguma vērtība skaidrā naudā ir EUR [..]. |
| --- | --- |

(152)

Pamatojoties uz minētajiem apsvērumiem, šķiet, nevar uzskatīt, ka NEUWOGES prognozes sākotnējos aprēķinos būtu nepamatotas. Tāpēc, ņemot vērā iesniegtos pierādījumus, NEUWOGES varēja pamatoti gaidīt, ka administratīvais līgums būs ienesīgs. Attiecīgajā laikposmā (1998. gada sākumā) diskontējot nominālo prognozēto peļņu, ir redzams, ka NEUWOGES lēmums bija pamatots ar pieņēmumu, ka administratīvā līguma vērtība skaidrā naudā ir EUR [..].

7.2.5.   Vispārējais novērtējums

| (153) | Tā kā Komisija jau secināja, ka zemes nomas un pārdošanas līgums un administratīvais līgums ir viena integrēta komercdarījuma daļas, jāsaskaita abu līgumu vērtība skaidrā naudā, lai noteiktu darījuma vērtību NEUWOGES. Atgādinājums – noslēdzot zemes nomas un pārdošanas līgumu, NEUWOGES varēja prognozēt šādas priekšrocības:






  a) | cena, ko skaidrā naudā samaksāja BAVARIA (EUR [..]); |
| --- | --- | --- |

(153)

Tā kā Komisija jau secināja, ka zemes nomas un pārdošanas līgums un administratīvais līgums ir viena integrēta komercdarījuma daļas, jāsaskaita abu līgumu vērtība skaidrā naudā, lai noteiktu darījuma vērtību NEUWOGES. Atgādinājums – noslēdzot zemes nomas un pārdošanas līgumu, NEUWOGES varēja prognozēt šādas priekšrocības:

a)

cena, ko skaidrā naudā samaksāja BAVARIA (EUR [..]);

| b) | atlīdzība, kas samaksāta par privatizācijas centieniem (EUR [..]); |
| --- | --- |

b)

atlīdzība, kas samaksāta par privatizācijas centieniem (EUR [..]);

| c) | no modernizācijas gūtā peļņa (EUR [..]); |
| --- | --- |

c)

no modernizācijas gūtā peļņa (EUR [..]);

| d) | zemes nomas vērtība skaidrā naudā pēc 2029. gada (EUR [..], pēc diskontēšanas). |
| --- | --- |

d)

zemes nomas vērtība skaidrā naudā pēc 2029. gada (EUR [..], pēc diskontēšanas).

| (154) | Turklāt tika pieņemts (kā konstatēts 7.2.4. punktā iepriekš), ka, ņemot vērā NEUWOGES pamatotās prognozes, administratīvā līguma vērtība pēc diskontēšanas bija EUR [..]. Tādējādi pārdošanas un atpakaļnomas darījuma kopējā vērtība NEUWOGES bija EUR [..]. |
| --- | --- |

(154)

Turklāt tika pieņemts (kā konstatēts 7.2.4. punktā iepriekš), ka, ņemot vērā NEUWOGES pamatotās prognozes, administratīvā līguma vērtība pēc diskontēšanas bija EUR [..]. Tādējādi pārdošanas un atpakaļnomas darījuma kopējā vērtība NEUWOGES bija EUR [..].

7.3.   SALĪDZINĀJUMS AR ALTERNATĪVĀM KOMERCDARĪJUMU IESPĒJĀM

| (155) | Lai noteiktu, vai NEUWOGES, pieņemot lēmumu noslēgt pārdošanas un atpakaļnomas darījumu, rīkojās tā, kā pamatoti būtu rīkojies piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks, tagad darījuma vērtība ir jāsalīdzina ar alternatīvu komercdarījumu vērtību. Ja NEUWOGES būtu pieejama ekonomiski izdevīgāka alternatīva, nevarētu teikt, ka lēmums par pārdošanas un atpakaļnomas darījuma noslēgšanu būtu tāds, kādu būtu pieņēmis TED. |
| --- | --- |

(155)

Lai noteiktu, vai NEUWOGES, pieņemot lēmumu noslēgt pārdošanas un atpakaļnomas darījumu, rīkojās tā, kā pamatoti būtu rīkojies piesardzīgs tirgus ekonomikas dalībnieks, tagad darījuma vērtība ir jāsalīdzina ar alternatīvu komercdarījumu vērtību. Ja NEUWOGES būtu pieejama ekonomiski izdevīgāka alternatīva, nevarētu teikt, ka lēmums par pārdošanas un atpakaļnomas darījuma noslēgšanu būtu tāds, kādu būtu pieņēmis TED.

| (156) | Šajā ziņā būtu jānorāda, ka nedz ēku izīrēšana, tās vispirms nemodernizējot, nedz arī to nojaukšana nebūtu bijušas pieņemamas alternatīvas. Pirmkārt, izīrējot nemodernizētas ēkas, nevarētu gūt pietiekamus ieņēmumus, un bija skaidrs, ka nemodernizētās ēkās būtu vairāk brīvu dzīvokļu nekā modernizētās ēkās (101). Tāpēc nav pārliecinoša pamata secināt, ka tad, ja tiktu turpināts izīrēt nemodernizētas ēkas, ieņēmumi būtu lielāki par tiem, kas tika gūti, noslēdzot pārdošanas un atpakaļnomas darījumu. Arī ēku nojaukšana neradītu ieņēmumus, bet radītu izmaksas saistībā ar nojaukšanu. Tādējādi arī nojaukšanu nevar uzskatīt par pieņemamu alternatīvu attiecīgajā laikposmā (1997./1998. gadā). |
| --- | --- |

(156)

Šajā ziņā būtu jānorāda, ka nedz ēku izīrēšana, tās vispirms nemodernizējot, nedz arī to nojaukšana nebūtu bijušas pieņemamas alternatīvas. Pirmkārt, izīrējot nemodernizētas ēkas, nevarētu gūt pietiekamus ieņēmumus, un bija skaidrs, ka nemodernizētās ēkās būtu vairāk brīvu dzīvokļu nekā modernizētās ēkās (101). Tāpēc nav pārliecinoša pamata secināt, ka tad, ja tiktu turpināts izīrēt nemodernizētas ēkas, ieņēmumi būtu lielāki par tiem, kas tika gūti, noslēdzot pārdošanas un atpakaļnomas darījumu. Arī ēku nojaukšana neradītu ieņēmumus, bet radītu izmaksas saistībā ar nojaukšanu. Tādējādi arī nojaukšanu nevar uzskatīt par pieņemamu alternatīvu attiecīgajā laikposmā (1997./1998. gadā).

7.3.1.   Aizdevums kā alternatīva

| (157) | Par pirmo iespējamo alternatīvu būtu jāuzskata aizdevums. Ja NEUWOGES attiecīgās ēkas būtu modernizējusi, izmantojot aizdevumu, tā būtu ieguvusi gandrīz tādus pašus ieņēmumus, kādus tā saņēma zemes nomas un atpakaļnomas darījumā. Pirmkārt, tā būtu varējusi izīrēt modernizētas ēkas, tādējādi ģenerējot labu ieņēmumu plūsmu. Turklāt – salīdzinot ar savu stāvokli pārdošanas un atpakaļnomas darījumā – tā būtu saglabājusi īpašumtiesības uz ēkām. |
| --- | --- |

(157)

Par pirmo iespējamo alternatīvu būtu jāuzskata aizdevums. Ja NEUWOGES attiecīgās ēkas būtu modernizējusi, izmantojot aizdevumu, tā būtu ieguvusi gandrīz tādus pašus ieņēmumus, kādus tā saņēma zemes nomas un atpakaļnomas darījumā. Pirmkārt, tā būtu varējusi izīrēt modernizētas ēkas, tādējādi ģenerējot labu ieņēmumu plūsmu. Turklāt – salīdzinot ar savu stāvokli pārdošanas un atpakaļnomas darījumā – tā būtu saglabājusi īpašumtiesības uz ēkām.

| (158) | Tomēr ir skaidrs arī tas, ka aizdevums būtu bijis saistīts ar zināmiem trūkumiem. Pirmkārt, 30 % no ieguldījuma apmēra būtu jānodrošina no pašu kapitāla, jo NEUWOGES uzskatīja, ka pašu kapitāla attiecība jāsaglabā 30 % apmērā (102). NEUWOGES uzraudzības padome 1997. gada nogalē apsprieda jautājumu par pašu kapitāla attiecības samazināšanu, lai palielinātu ieguldīšanas iespējas. Tomēr vadība šo priekšlikumu noraidīja kā ekonomiskā ziņā neiespējamu, jo tas nepieņemami palielinātu parādsaistības (103). Vadība paskaidroja, ka pašu kapitāla attiecības samazināšana no 30 % uz 25 % nebūtu praktiski iespējama (parādsaistību apmērs) (104). NEUWOGES uzraudzības padomes loceklis B. Räuber turklāt konstatēja: “No uzņēmējdarbības ekonomikas viedokļa pašu kapitāla attiecības samazināšana nav iedomājama. Ir jāpilda sabiedrības saistības.” (105) Lai finansētu EUR [..] ieguldījumu modernizācijā, NEUWOGES būtu jāiegulda EUR [..] no pašu kapitāla. Ir diezgan apšaubāmi, ka šāda pašu kapitāla summa būtu pieejama nekavējoties. Uzraudzības padomes sanāksmes protokolā redzams, ka pieejamais kopējais ieguldījumu apmērs (ieskaitot aizdevumus) 1998. gadā bija EUR [..], kas jau bija paredzēts citiem projektiem (106). Ir skaidrs, ka NEUWOGES modernizāciju būtu varējusi finansēt ar aizdevumu tikai tad, ja tā būtu atteikusies no citiem projektiem. |
| --- | --- |

(158)

Tomēr ir skaidrs arī tas, ka aizdevums būtu bijis saistīts ar zināmiem trūkumiem. Pirmkārt, 30 % no ieguldījuma apmēra būtu jānodrošina no pašu kapitāla, jo NEUWOGES uzskatīja, ka pašu kapitāla attiecība jāsaglabā 30 % apmērā (102). NEUWOGES uzraudzības padome 1997. gada nogalē apsprieda jautājumu par pašu kapitāla attiecības samazināšanu, lai palielinātu ieguldīšanas iespējas. Tomēr vadība šo priekšlikumu noraidīja kā ekonomiskā ziņā neiespējamu, jo tas nepieņemami palielinātu parādsaistības (103). Vadība paskaidroja, ka pašu kapitāla attiecības samazināšana no 30 % uz 25 % nebūtu praktiski iespējama (parādsaistību apmērs) (104). NEUWOGES uzraudzības padomes loceklis B. Räuber turklāt konstatēja: “No uzņēmējdarbības ekonomikas viedokļa pašu kapitāla attiecības samazināšana nav iedomājama. Ir jāpilda sabiedrības saistības.” (105) Lai finansētu EUR [..] ieguldījumu modernizācijā, NEUWOGES būtu jāiegulda EUR [..] no pašu kapitāla. Ir diezgan apšaubāmi, ka šāda pašu kapitāla summa būtu pieejama nekavējoties. Uzraudzības padomes sanāksmes protokolā redzams, ka pieejamais kopējais ieguldījumu apmērs (ieskaitot aizdevumus) 1998. gadā bija EUR [..], kas jau bija paredzēts citiem projektiem (106). Ir skaidrs, ka NEUWOGES modernizāciju būtu varējusi finansēt ar aizdevumu tikai tad, ja tā būtu atteikusies no citiem projektiem.

| (159) | Pretēji aizdevumam pārdošanas un atpakaļnomas darījums bija izdevīgs ne vien tāpēc, ka NEUWOGES nebija jāiegulda pašu kapitāls, bet arī tāpēc, ka nodrošināja jaunu likviditāti un pilnīgu finansējumu ēku modernizācijai. |
| --- | --- |

(159)

Pretēji aizdevumam pārdošanas un atpakaļnomas darījums bija izdevīgs ne vien tāpēc, ka NEUWOGES nebija jāiegulda pašu kapitāls, bet arī tāpēc, ka nodrošināja jaunu likviditāti un pilnīgu finansējumu ēku modernizācijai.

| (160) | Ņemot vērā visus minētos apsvērumus, nevar uzskatīt, ka ir pierādīts – ja modernizācijas finansēšana ar aizdevumu būt bijusi pieejama, tā būtu bijusi izdevīgāka nekā darījums ar BAVARIA. Tas, ka NEUWOGES gandrīz noteikti nebija pieejams aizdevuma saņemšanai vajadzīgais pašu kapitāls un ka papildu likviditāti tā varēja izmantot, lai finansētu citus ieguldījumus, drīzāk liek secināt, ka izvēle par labu pārdošanas un atpakaļnomas darījumam, nevis aizdevumam bija saprātīgs lēmums. |
| --- | --- |

(160)

Ņemot vērā visus minētos apsvērumus, nevar uzskatīt, ka ir pierādīts – ja modernizācijas finansēšana ar aizdevumu būt bijusi pieejama, tā būtu bijusi izdevīgāka nekā darījums ar BAVARIA. Tas, ka NEUWOGES gandrīz noteikti nebija pieejams aizdevuma saņemšanai vajadzīgais pašu kapitāls un ka papildu likviditāti tā varēja izmantot, lai finansētu citus ieguldījumus, drīzāk liek secināt, ka izvēle par labu pārdošanas un atpakaļnomas darījumam, nevis aizdevumam bija saprātīgs lēmums.

7.3.2.   Tiešā pārdošana kā alternatīva

| (161) | Otra vērā ņemama alternatīva varētu būt gan ēku, gan zemes gabala tieša pārdošana. Izšķirošs ir jautājums, vai šāda pārdošana būtu bijusi izdevīgāka. |
| --- | --- |

(161)

Otra vērā ņemama alternatīva varētu būt gan ēku, gan zemes gabala tieša pārdošana. Izšķirošs ir jautājums, vai šāda pārdošana būtu bijusi izdevīgāka.

7.3.2.1.   Novērtējums, ņemot vērā 1997. un 2007. gada vērtējumus

| (162) | Mēģinot salīdzināt pārdošanas un atpakaļnomas darījuma vērtību NEUWOGES un tiešās pārdošanas iespējamās priekšrocības, izšķirošs ir jautājums – kādu cenu NEUWOGES būtu varējusi iegūt, veicot “parastu” pārdošanu. Šajā saistībā zināma nozīme ir 1997. un 2007. gada vērtējumiem. |
| --- | --- |

(162)

Mēģinot salīdzināt pārdošanas un atpakaļnomas darījuma vērtību NEUWOGES un tiešās pārdošanas iespējamās priekšrocības, izšķirošs ir jautājums – kādu cenu NEUWOGES būtu varējusi iegūt, veicot “parastu” pārdošanu. Šajā saistībā zināma nozīme ir 1997. un 2007. gada vērtējumiem.

| (163) | NEUWOGES uzdeva veikt divus pētījumus, lai noteiktu īpašuma (ēkas un zeme) vērtību 1997. gadā. Vienu pētījumu 1997. gadā veica sabiedrības iekšējais eksperts, bet otru 2007. gadā retrospektīvi veica neatkarīgs eksperts. 1997. gada vērtējumā noteiktā īpašuma vērtība bija EUR [..], savukārt 2007. gada pētījumā aprēķinātā vērtība bija EUR [..] (107). Abos pētījumos atsevišķi bija novērtētas ēkas (1997. gadā – EUR [..]; 2007. gadā – EUR [..]) un zeme (1997. gadā – EUR [..]; 2007. gadā – EUR [..]). Abos pētījumos būtībā izmantota viena un tā pati metode, proti, ienākumu metode (Ertragswertverfahren). |
| --- | --- |

(163)

NEUWOGES uzdeva veikt divus pētījumus, lai noteiktu īpašuma (ēkas un zeme) vērtību 1997. gadā. Vienu pētījumu 1997. gadā veica sabiedrības iekšējais eksperts, bet otru 2007. gadā retrospektīvi veica neatkarīgs eksperts. 1997. gada vērtējumā noteiktā īpašuma vērtība bija EUR [..], savukārt 2007. gada pētījumā aprēķinātā vērtība bija EUR [..] (107). Abos pētījumos atsevišķi bija novērtētas ēkas (1997. gadā – EUR [..]; 2007. gadā – EUR [..]) un zeme (1997. gadā – EUR [..]; 2007. gadā – EUR [..]). Abos pētījumos būtībā izmantota viena un tā pati metode, proti, ienākumu metode (Ertragswertverfahren).

| (164) | Komisija uzskata, ka, tā kā 2007. gada vērtējums tika sagatavots tikai pēc pārdošanas un atpakaļnomas darījuma īstenošanas, to nevar izmantot, lai noteiktu, kāda bija NEUWOGES zināmā īpašuma vērtība 1997. gadā. Tāpēc NEUWOGES savu lēmumu par iesaistīšanos vai neiesaistīšanos pārdošanas un atpakaļnomas darījumā ar BAVARIA nevarēja pamatot ar retrospektīvo 2007. gada vērtējumu. |
| --- | --- |

(164)

Komisija uzskata, ka, tā kā 2007. gada vērtējums tika sagatavots tikai pēc pārdošanas un atpakaļnomas darījuma īstenošanas, to nevar izmantot, lai noteiktu, kāda bija NEUWOGES zināmā īpašuma vērtība 1997. gadā. Tāpēc NEUWOGES savu lēmumu par iesaistīšanos vai neiesaistīšanos pārdošanas un atpakaļnomas darījumā ar BAVARIA nevarēja pamatot ar retrospektīvo 2007. gada vērtējumu.

| (165) | Vienlaikus Komisija uzskata, ka 1997. gada vērtējums nav ticams rādītājs, ko izmantot, lai pierādītu īpašuma vērtību 1997. gadā un NEUWOGES zināmo īpašuma vērtību tobrīd, jo oficiālajā izmeklēšanas procedūrā tika atklāts, ka apstrīdēto līgumu noslēgšanas brīdī NEUWOGES vadība ļoti labi zināja, ka 1997. gada vērtējums nav ticams avots. Šajā saistībā būtiski ir turpmāk sniegtie apsvērumi.






  a) | Īres maksa
  1997. vērtējumā tika pieņemts, ka īres maksa ir no EUR [..] līdz EUR [..] par m2. Tajā pašā laikā Neibrandenburgas pilsētas pirmajā īres maksas tabulā, kas bija spēkā no 1998. gada 1. janvāra un bija pamatota ar 1997. gada datiem, modernizētu dzīvokļu vidējā īres maksa bija no EUR 3,90 līdz EUR 4,38 par m2. Tā kā NEUWOGES bija liela nekustamo īpašumu sabiedrība, kas darbojās Neibrandenburgā, tā noteikti varēja būt informēta par vidējo īres maksu pilsētā, tāpēc būtu varējusi savā īpašuma vērtējumā izmantot šos datus. Pārdošanas un atpakaļnomas līgumā laikposmam pēc modernizācijas (t. i., sākot no 1999. gada, tādējādi divus gadus vēlāk nekā periods, kad iegūti dati, ar kuriem pamatota pirmā īres maksas tabula) vidējā īres maksa patiešām bija noteikta EUR [..] par m2. Šis skaitlis atbilda īres maksas tabulai. |
| --- | --- | --- |

(165)

Vienlaikus Komisija uzskata, ka 1997. gada vērtējums nav ticams rādītājs, ko izmantot, lai pierādītu īpašuma vērtību 1997. gadā un NEUWOGES zināmo īpašuma vērtību tobrīd, jo oficiālajā izmeklēšanas procedūrā tika atklāts, ka apstrīdēto līgumu noslēgšanas brīdī NEUWOGES vadība ļoti labi zināja, ka 1997. gada vērtējums nav ticams avots. Šajā saistībā būtiski ir turpmāk sniegtie apsvērumi.

a)

Īres maksa

1997. vērtējumā tika pieņemts, ka īres maksa ir no EUR [..] līdz EUR [..] par m2. Tajā pašā laikā Neibrandenburgas pilsētas pirmajā īres maksas tabulā, kas bija spēkā no 1998. gada 1. janvāra un bija pamatota ar 1997. gada datiem, modernizētu dzīvokļu vidējā īres maksa bija no EUR 3,90 līdz EUR 4,38 par m2. Tā kā NEUWOGES bija liela nekustamo īpašumu sabiedrība, kas darbojās Neibrandenburgā, tā noteikti varēja būt informēta par vidējo īres maksu pilsētā, tāpēc būtu varējusi savā īpašuma vērtējumā izmantot šos datus. Pārdošanas un atpakaļnomas līgumā laikposmam pēc modernizācijas (t. i., sākot no 1999. gada, tādējādi divus gadus vēlāk nekā periods, kad iegūti dati, ar kuriem pamatota pirmā īres maksas tabula) vidējā īres maksa patiešām bija noteikta EUR [..] par m2. Šis skaitlis atbilda īres maksas tabulai.

| b) | Modernizācijas izmaksas
  Lai gan 1997. gada vērtējums tika veikts 1997. gada pavasarī, pieņemot, ka modernizācijas izmaksas būs EUR [..], NEUWOGES vadība BAVARIA nosūtītajā vēstulē, kas rakstīta tajā pašā laikā (1997. gada martā) norādīja, ka tās aprēķinātās modernizācijas izmaksas būs EUR [..]. Tāpēc ir skaidrs, ka NEUWOGES labi zināja, ka 1997. gada vērtējumā vajadzīgās modernizācijas izmaksas ir aprēķinātās pārāk zemas. Īpašuma modernizācijas darbu fiksētā summa, par kuru vienojās BAVARIA un NEUWOGES meitasuzņēmums BRG, joprojām bija ievērojami lielāka (EUR [..]), tādējādi pierādot to, ka brīdī, kad NEUWOGES noslēdza līgumu ar BAVARIA, tā zināja, ka 1997. gada vērtējumā modernizācijas izmaksas bija aprēķinātās par EUR 10 miljoniem zemākas. |
| --- | --- |

b)

Modernizācijas izmaksas

Lai gan 1997. gada vērtējums tika veikts 1997. gada pavasarī, pieņemot, ka modernizācijas izmaksas būs EUR [..], NEUWOGES vadība BAVARIA nosūtītajā vēstulē, kas rakstīta tajā pašā laikā (1997. gada martā) norādīja, ka tās aprēķinātās modernizācijas izmaksas būs EUR [..]. Tāpēc ir skaidrs, ka NEUWOGES labi zināja, ka 1997. gada vērtējumā vajadzīgās modernizācijas izmaksas ir aprēķinātās pārāk zemas. Īpašuma modernizācijas darbu fiksētā summa, par kuru vienojās BAVARIA un NEUWOGES meitasuzņēmums BRG, joprojām bija ievērojami lielāka (EUR [..]), tādējādi pierādot to, ka brīdī, kad NEUWOGES noslēdza līgumu ar BAVARIA, tā zināja, ka 1997. gada vērtējumā modernizācijas izmaksas bija aprēķinātās par EUR 10 miljoniem zemākas.

| c) | Atlikušais izmantošanas laiks
  Ņemot vērā paredzēto modernizāciju, 1997. gada vērtējumā atlikušais izmantošanas laiks bija aprēķināts no 55 līdz 70 gadiem. Šajā saistībā jānorāda, ka 1997. gada vērtējumā aprēķinātās zemās modernizācijas izmaksas īsti neatbilst pieņēmumam, ka modernizācija ievērojami paildzinās ēku ekonomisko izmantošanas laiku. |
| --- | --- |

c)

Atlikušais izmantošanas laiks

Ņemot vērā paredzēto modernizāciju, 1997. gada vērtējumā atlikušais izmantošanas laiks bija aprēķināts no 55 līdz 70 gadiem. Šajā saistībā jānorāda, ka 1997. gada vērtējumā aprēķinātās zemās modernizācijas izmaksas īsti neatbilst pieņēmumam, ka modernizācija ievērojami paildzinās ēku ekonomisko izmantošanas laiku.

| d) | Zemes vērtība
  Jānorāda, ka, novērtējot attiecīgo zemes gabalu, 1997. gada vērtējumā nebija ņemti vērā faktori, kas samazina vērtību (savukārt tie bija ņemti vērā 2007. gada vērtējumā). Šādi faktori cita starpā ir esošā infrastruktūra, kuru nav iespējams pārvietot vai novākt (piemēram, kanalizācijas sistēmas, cauruļvadi), kā arī zemes gabala neizdevīgā forma. Šādi faktori parasti samazina zemes vērtību. Tā kā NEUWOGES bija zemes īpašniece, tai vajadzēja apzināties šos faktorus un zināt, ka 1997. gada vērtējumā zemes gabala vērtība bija pārvērtēta. |
| --- | --- |

d)

Zemes vērtība

Jānorāda, ka, novērtējot attiecīgo zemes gabalu, 1997. gada vērtējumā nebija ņemti vērā faktori, kas samazina vērtību (savukārt tie bija ņemti vērā 2007. gada vērtējumā). Šādi faktori cita starpā ir esošā infrastruktūra, kuru nav iespējams pārvietot vai novākt (piemēram, kanalizācijas sistēmas, cauruļvadi), kā arī zemes gabala neizdevīgā forma. Šādi faktori parasti samazina zemes vērtību. Tā kā NEUWOGES bija zemes īpašniece, tai vajadzēja apzināties šos faktorus un zināt, ka 1997. gada vērtējumā zemes gabala vērtība bija pārvērtēta.

| (166) | Kopumā jāsecina, ka NEUWOGES noteikti zināja, ka daži no galvenajiem 1997. gada vērtējumā izvirzītajiem pieņēmumiem, jo īpaši attiecībā uz izmaksām, bija neticami. Tāpēc Komisija secina, ka 1997. gada vērtējums nav ticams rādītājs, ko izmantot, lai pierādītu īpašuma vērtību 1997. gadā un NEUWOGES zināmo īpašuma vērtību tobrīd. |
| --- | --- |

(166)

Kopumā jāsecina, ka NEUWOGES noteikti zināja, ka daži no galvenajiem 1997. gada vērtējumā izvirzītajiem pieņēmumiem, jo īpaši attiecībā uz izmaksām, bija neticami. Tāpēc Komisija secina, ka 1997. gada vērtējums nav ticams rādītājs, ko izmantot, lai pierādītu īpašuma vērtību 1997. gadā un NEUWOGES zināmo īpašuma vērtību tobrīd.

| (167) | Vienlaikus Komisija uzskata, ka, izmantojot NEUWOGES pieejamo informāciju attiecīgajā laikposmā, īpašuma vērtības ex ante novērtējums, kuru NEUWOGES situācijai līdzīgā situācijā pamatoti būtu varējis iegūt arī TED, iespējams, būtu ļoti līdzīgs 2007. gada retrospektīvajam vērtējumam. Arī attiecībā uz 2007. gada retrospektīvo vērtējumu – NEUWOGES situācijai līdzīgā situācijā TED savas ex ante prognozes par iespējamo īres maksu būtu pamatojis ar attiecīgo īres maksas tabulu, modernizācijas izmaksas būtu novērtējis tuvu tām, par kurām vienojās BAVARIA un BRG, kā arī zemes gabala vērtību būtu pielīdzinājis, ņemot vērā viņam zināmos faktorus, kas samazina vērtību. Turklāt NEUWOGES situācijai līdzīgā situācijā TED būtu rūpīgi novērtējis pēc paredzētās modernizācijas atlikušo izmantošanas laiku un salīdzinošos datus (kā tas tika darīts 2007. gada vērtējumā), tāpēc ir pamatoti secināt, ka NEUWOGES situācijai līdzīgā situācijā TED savu vērtējumu būtu pamatojis ar atlikušo izmantošanas laiku, kas līdzīgs 2007. gada retrospektīvajā vērtējumā noteiktajam. |
| --- | --- |

(167)

Vienlaikus Komisija uzskata, ka, izmantojot NEUWOGES pieejamo informāciju attiecīgajā laikposmā, īpašuma vērtības ex ante novērtējums, kuru NEUWOGES situācijai līdzīgā situācijā pamatoti būtu varējis iegūt arī TED, iespējams, būtu ļoti līdzīgs 2007. gada retrospektīvajam vērtējumam. Arī attiecībā uz 2007. gada retrospektīvo vērtējumu – NEUWOGES situācijai līdzīgā situācijā TED savas ex ante prognozes par iespējamo īres maksu būtu pamatojis ar attiecīgo īres maksas tabulu, modernizācijas izmaksas būtu novērtējis tuvu tām, par kurām vienojās BAVARIA un BRG, kā arī zemes gabala vērtību būtu pielīdzinājis, ņemot vērā viņam zināmos faktorus, kas samazina vērtību. Turklāt NEUWOGES situācijai līdzīgā situācijā TED būtu rūpīgi novērtējis pēc paredzētās modernizācijas atlikušo izmantošanas laiku un salīdzinošos datus (kā tas tika darīts 2007. gada vērtējumā), tāpēc ir pamatoti secināt, ka NEUWOGES situācijai līdzīgā situācijā TED savu vērtējumu būtu pamatojis ar atlikušo izmantošanas laiku, kas līdzīgs 2007. gada retrospektīvajā vērtējumā noteiktajam.

| (168) | Tāpēc Komisija uzskata, ka NEUWOGES situācijai līdzīgā situācijā TED pirms noslēgšanas būtu saprātīgi novērtējis īpašuma vērtību EUR [..] apmērā (kā tas bija 2007. gada vērtējumā). |
| --- | --- |

(168)

Tāpēc Komisija uzskata, ka NEUWOGES situācijai līdzīgā situācijā TED pirms noslēgšanas būtu saprātīgi novērtējis īpašuma vērtību EUR [..] apmērā (kā tas bija 2007. gada vērtējumā).

7.3.2.2.   Tiešās pārdošanas un pārdošanas un atpakaļnomas darījuma salīdzinājums

| (169) | Atgādinājumam – pārdošanas un atpakaļnomas darījuma vērtība NEUWOGES bija EUR [..]. Savukārt veiktā analīze pierādīja, ka NEUWOGES reāli vajadzēja pieņemt, ka īpašuma vērtība ir EUR [..], kas bija par [..] % augstāka nekā pārdošanas un atpakaļnomas darījuma vērtība. Tomēr šī nelielā atšķirība nenozīmē to, ka TED noteikti būtu izvēlējies tiešās pārdošanas alternatīvu.






  a) | Pirmkārt, nedrīkst neņemt vērā, ka attiecīgā tiešās pārdošanas alternatīva attiecās uz ēku un attiecīgo zemesgabalu tiešu pārdošanu, savukārt BAVARIA nopirka tikai ēkas, vienlaikus iegūstot tikai zemes nomas tiesības uz 75 gadiem. Pats zemesgabals palika NEUWOGES īpašumā. NEUWOGES novērtētā zemesgabala vērtība bija EUR [..] (kā tas bija 2007. gada vērtējumā). Lai gan ir sarežģīti noteikt precīzu skaitli vērtībai, kādu NEUWOGES saglabāja, tikai nomājot, nevis pārdodot zemesgabalu, ir jāsecina, ka NEUWOGES, saglabājot īpašumtiesības uz zemi, attaisnoja nedaudz zemāko darījuma cenu. |
| --- | --- | --- |

(169)

Atgādinājumam – pārdošanas un atpakaļnomas darījuma vērtība NEUWOGES bija EUR [..]. Savukārt veiktā analīze pierādīja, ka NEUWOGES reāli vajadzēja pieņemt, ka īpašuma vērtība ir EUR [..], kas bija par [..] % augstāka nekā pārdošanas un atpakaļnomas darījuma vērtība. Tomēr šī nelielā atšķirība nenozīmē to, ka TED noteikti būtu izvēlējies tiešās pārdošanas alternatīvu.

a)

Pirmkārt, nedrīkst neņemt vērā, ka attiecīgā tiešās pārdošanas alternatīva attiecās uz ēku un attiecīgo zemesgabalu tiešu pārdošanu, savukārt BAVARIA nopirka tikai ēkas, vienlaikus iegūstot tikai zemes nomas tiesības uz 75 gadiem. Pats zemesgabals palika NEUWOGES īpašumā. NEUWOGES novērtētā zemesgabala vērtība bija EUR [..] (kā tas bija 2007. gada vērtējumā). Lai gan ir sarežģīti noteikt precīzu skaitli vērtībai, kādu NEUWOGES saglabāja, tikai nomājot, nevis pārdodot zemesgabalu, ir jāsecina, ka NEUWOGES, saglabājot īpašumtiesības uz zemi, attaisnoja nedaudz zemāko darījuma cenu.

| b) | Otrkārt, ir jākonstatē, ka pastāv zināmas šaubas par to, vai par cenu, kādu NEUWOGES situācijai līdzīgā situācijā aprēķinātu TED, patiešām varētu īpašumu pārdot. Vienīgo konkrēto pirkšanas piedāvājumu, par kuru NEUWOGES iesniedza informāciju, iesniedza Felske Immobilien, kura cenas piedāvājums acīmredzami bija EUR [..] par m2, tādējādi kopējā pirkuma cena bija EUR [..] (108). Šajā piedāvājumā minētā cena bija daudz vairāk nekā EUR 1 miljonu zemāka par cenu, kādu NEUWOGES situācijai līdzīgā situācijā būtu aprēķinājis TED. |
| --- | --- |

b)

Otrkārt, ir jākonstatē, ka pastāv zināmas šaubas par to, vai par cenu, kādu NEUWOGES situācijai līdzīgā situācijā aprēķinātu TED, patiešām varētu īpašumu pārdot. Vienīgo konkrēto pirkšanas piedāvājumu, par kuru NEUWOGES iesniedza informāciju, iesniedza Felske Immobilien, kura cenas piedāvājums acīmredzami bija EUR [..] par m2, tādējādi kopējā pirkuma cena bija EUR [..] (108). Šajā piedāvājumā minētā cena bija daudz vairāk nekā EUR 1 miljonu zemāka par cenu, kādu NEUWOGES situācijai līdzīgā situācijā būtu aprēķinājis TED.

| c) | Treškārt, NEUWOGES, novērtējot peļņu, ko varētu gūt administratīvā līguma darbības laikā, kļūdaini aprēķinājis peļņu tikai līdz 2027. gadam (ieskaitot). Tomēr, tā kā administratīvā līguma darbības termiņš bija 30 gadi pēc modernizācijas darbu pabeigšanas, (t. i., 30 gadi, sākot no 1999. gada), aprēķinā vajadzēja iekļaut arī ieņēmumus līdz 2028. gadam (ieskaitot). Veicot atbilstīgas korekcijas, varētu palielināt pārdošanas un atpakaļnomas darījuma vērtību. |
| --- | --- |

c)

Treškārt, NEUWOGES, novērtējot peļņu, ko varētu gūt administratīvā līguma darbības laikā, kļūdaini aprēķinājis peļņu tikai līdz 2027. gadam (ieskaitot). Tomēr, tā kā administratīvā līguma darbības termiņš bija 30 gadi pēc modernizācijas darbu pabeigšanas, (t. i., 30 gadi, sākot no 1999. gada), aprēķinā vajadzēja iekļaut arī ieņēmumus līdz 2028. gadam (ieskaitot). Veicot atbilstīgas korekcijas, varētu palielināt pārdošanas un atpakaļnomas darījuma vērtību.

| d) | Aprēķinot skaidrā naudā vērtību zemes nomas maksai, kas BAVARIA būs jāmaksā NEUWOGES, vienkāršības labad tika pieņemts, ka dzīves dārdzība nemainīsies un ka maksājumi tāpēc nav jāpielīdzina. Tomēr daudz reālāk būtu pieņemt, ka dzīves dārdzība kopumā palielināsies, tāpēc nākotnē paredzētie maksājumi, iespējams, būs lielāki, nekā tika pieņemts. Arī tas izraisītu līguma vērtības palielināšanos. |
| --- | --- |

d)

Aprēķinot skaidrā naudā vērtību zemes nomas maksai, kas BAVARIA būs jāmaksā NEUWOGES, vienkāršības labad tika pieņemts, ka dzīves dārdzība nemainīsies un ka maksājumi tāpēc nav jāpielīdzina. Tomēr daudz reālāk būtu pieņemt, ka dzīves dārdzība kopumā palielināsies, tāpēc nākotnē paredzētie maksājumi, iespējams, būs lielāki, nekā tika pieņemts. Arī tas izraisītu līguma vērtības palielināšanos.

| (170) | Ņemot vērā minētos apsvērumus, jāsecina, ka izvēle par labu pārdošanas un atpakaļnomas darījumam, nevis mēģinājumam pārdot tieši bija ekonomiski pamatota. |
| --- | --- |

(170)

Ņemot vērā minētos apsvērumus, jāsecina, ka izvēle par labu pārdošanas un atpakaļnomas darījumam, nevis mēģinājumam pārdot tieši bija ekonomiski pamatota.

7.3.3.   Secinājums

| (171) | Pēc tam, kad pārdošanas un atpakaļnomas darījuma vērtība NEUWOGES tika salīdzināta ar iespējamo alternatīvo darbību vērtību, jāsecina, ka arī TED būtu noslēdzis šādu darījumu. |
| --- | --- |

(171)

Pēc tam, kad pārdošanas un atpakaļnomas darījuma vērtība NEUWOGES tika salīdzināta ar iespējamo alternatīvo darbību vērtību, jāsecina, ka arī TED būtu noslēdzis šādu darījumu.

7.4.   SALĪDZINOŠĀ NOVĒRTĒŠANA

| (172) | Pēc tam, kad bija noteikts, ka izvēle par labu pārdošanas un atpakaļnomas darījumam, nevis alternatīviem risinājumiem bija rīcība, kādu būtu izvēlējies arī TED, Komisija piesardzības labad pārbaudīja arī to, vai attiecīgais darījums atbilda līgumiem, kuri attiecīgajā laikposmā bija spēkā attiecīgajā tirgū, un vai bija citas norādes, kas varētu ietekmēt Komisijas secinājumu, ka pārdošanas un atpakaļnomas darījums bija saderīgs ar TED rīcības principu. |
| --- | --- |

(172)

Pēc tam, kad bija noteikts, ka izvēle par labu pārdošanas un atpakaļnomas darījumam, nevis alternatīviem risinājumiem bija rīcība, kādu būtu izvēlējies arī TED, Komisija piesardzības labad pārbaudīja arī to, vai attiecīgais darījums atbilda līgumiem, kuri attiecīgajā laikposmā bija spēkā attiecīgajā tirgū, un vai bija citas norādes, kas varētu ietekmēt Komisijas secinājumu, ka pārdošanas un atpakaļnomas darījums bija saderīgs ar TED rīcības principu.

| (173) | Pieejamā informācija par salīdzināmiem darījumiem attiecas uz pārdošanas un atpakaļnomas līgumiem, kurus BAVARIA bija noslēgusi tajā pašā laikposmā, kad tika veikts minētais pasākums. Šie līgumi var norādīt, vai apstrīdētais pārdošanas un atpakaļnomas darījums bija līdzīgs darījumiem, kādus izvēlējās arī citi tirgus dalībnieki, tostarp privāti uzņēmumi, tādējādi pierādot atbilstību tirgus nosacījumiem (7.4.1. punkts). Turklāt arī NEUWOGES rīkotais ierobežotais piedāvājumu iesniegšanas process un salīdzinājums ar citiem finansēšanas darījumiem varētu sniegt pārliecību par apstrīdētā darījuma atbilstību tirgus nosacījumiem (7.4.2. un 7.4.3. punkts). |
| --- | --- |

(173)

Pieejamā informācija par salīdzināmiem darījumiem attiecas uz pārdošanas un atpakaļnomas līgumiem, kurus BAVARIA bija noslēgusi tajā pašā laikposmā, kad tika veikts minētais pasākums. Šie līgumi var norādīt, vai apstrīdētais pārdošanas un atpakaļnomas darījums bija līdzīgs darījumiem, kādus izvēlējās arī citi tirgus dalībnieki, tostarp privāti uzņēmumi, tādējādi pierādot atbilstību tirgus nosacījumiem (7.4.1. punkts). Turklāt arī NEUWOGES rīkotais ierobežotais piedāvājumu iesniegšanas process un salīdzinājums ar citiem finansēšanas darījumiem varētu sniegt pārliecību par apstrīdētā darījuma atbilstību tirgus nosacījumiem (7.4.2. un 7.4.3. punkts).

7.4.1.   Salīdzināšanai iesniegtie līgumi

| (174) | Salīdzināšanai tika iesniegti līgumi par trim līdzīgiem darījumiem ([..]). Tomēr var ņemt vērā tikai līgumus par [..] un [..], jo tikai šie līgumi attiecas uz laikposmu, kad tika noslēgts BAVARIA un NEUWOGES pārdošanas un atpakaļnomas darījums. Vispirms jānorāda, ka abi šie darījumi un apstrīdētais darījums atšķiras attiecībā uz termiņu, fiksētās nomas maksas indeksāciju un modernizāciju. NEUWOGES īpaši norāda uz atšķirīgo indeksācijas likmi ([..] – 1,5 % gadā; [..] – pielīdzināšana dzīves dārdzības izmaiņām), lai pierādītu, ka administratīvajā līgumā bija noteikumi, kurus attiecīgajā laikposmā parasti nepiemēroja (1997./1998. gadā). |
| --- | --- |

(174)

Salīdzināšanai tika iesniegti līgumi par trim līdzīgiem darījumiem ([..]). Tomēr var ņemt vērā tikai līgumus par [..] un [..], jo tikai šie līgumi attiecas uz laikposmu, kad tika noslēgts BAVARIA un NEUWOGES pārdošanas un atpakaļnomas darījums. Vispirms jānorāda, ka abi šie darījumi un apstrīdētais darījums atšķiras attiecībā uz termiņu, fiksētās nomas maksas indeksāciju un modernizāciju. NEUWOGES īpaši norāda uz atšķirīgo indeksācijas likmi ([..] – 1,5 % gadā; [..] – pielīdzināšana dzīves dārdzības izmaiņām), lai pierādītu, ka administratīvajā līgumā bija noteikumi, kurus attiecīgajā laikposmā parasti nepiemēroja (1997./1998. gadā).

| (175) | BAVARIA norāda, ka [..] un[..] darījumus tā izvēlējās kā piemērus, lai ilustrētu savu nekustamo īpašumu nomas modeli (109), kas liek secināt, ka šo līgumu noteikumi tika izstrādāti, pamatojoties uz aprēķiniem, kas bija līdzīgi aprēķiniem, kuri bija NEUWOGES/BAVARIA pārdošanas un atpakaļnomas darījuma pamatā. |
| --- | --- |

(175)

BAVARIA norāda, ka [..] un[..] darījumus tā izvēlējās kā piemērus, lai ilustrētu savu nekustamo īpašumu nomas modeli (109), kas liek secināt, ka šo līgumu noteikumi tika izstrādāti, pamatojoties uz aprēķiniem, kas bija līdzīgi aprēķiniem, kuri bija NEUWOGES/BAVARIA pārdošanas un atpakaļnomas darījuma pamatā.

| (176) | Kā jau iepriekš izklāstīts (sk. 131. apsvērumu), NEUWOGES acīmredzami varēja brīvi izvēlēties līguma parametrus saskaņā ar BAVARIA piedāvāto nekustamo īpašumu nomas modeli. Tas nozīmēja, ka NEUWOGES varēja izvēlēties vai nu zemāku indeksācijas pakāpi, vai atņemt lielākas izmaksas. Protams, šādas izvēles sekas būtu mazāka skaidrā naudā maksājamā avansa summa. Var pieņemt, ka tas pats attiecās arī uz [..] un [..] darījumu. |
| --- | --- |

(176)

Kā jau iepriekš izklāstīts (sk. 131. apsvērumu), NEUWOGES acīmredzami varēja brīvi izvēlēties līguma parametrus saskaņā ar BAVARIA piedāvāto nekustamo īpašumu nomas modeli. Tas nozīmēja, ka NEUWOGES varēja izvēlēties vai nu zemāku indeksācijas pakāpi, vai atņemt lielākas izmaksas. Protams, šādas izvēles sekas būtu mazāka skaidrā naudā maksājamā avansa summa. Var pieņemt, ka tas pats attiecās arī uz [..] un [..] darījumu.

| (177) | Tā kā līgumslēdzējas puses acīmredzami varēja brīvi izvēlēties savu darījumu konkrētos parametrus saskaņā ar BAVARIA piedāvāto nekustamo īpašumu nomas modeli, lai noteiktu NEUWOGES/BAVARIA pārdošanas un atpakaļnomas darījuma saderību ar tirgus nosacījumiem, nešķiet būtiski svarīgi, vai NEUWOGES izvēlētie parametri bija tādi paši, kādus izvēlējās puses [..] un [..] darījumā. Šī izvēle tikai atspoguļo iesaistīto pušu komercdarbības stratēģiskos lēmumus. Svarīgāks ir apstāklis, ka visi minētie darījumi bija pamatoti ar vienu darījumu modeli. |
| --- | --- |

(177)

Tā kā līgumslēdzējas puses acīmredzami varēja brīvi izvēlēties savu darījumu konkrētos parametrus saskaņā ar BAVARIA piedāvāto nekustamo īpašumu nomas modeli, lai noteiktu NEUWOGES/BAVARIA pārdošanas un atpakaļnomas darījuma saderību ar tirgus nosacījumiem, nešķiet būtiski svarīgi, vai NEUWOGES izvēlētie parametri bija tādi paši, kādus izvēlējās puses [..] un [..] darījumā. Šī izvēle tikai atspoguļo iesaistīto pušu komercdarbības stratēģiskos lēmumus. Svarīgāks ir apstāklis, ka visi minētie darījumi bija pamatoti ar vienu darījumu modeli.

| (178) | Ciktāl [..] un [..] līgumi ir pamatoti ar to pašu aprēķina modeli, ko, ņemot vērā pieejamo informāciju, nav iemesla apšaubīt, ka tie norāda uz NEUWOGES darījuma pamatā esošā darījumu modeļa atbilstību tirgus nosacījumiem. Šajā saistībā ir svarīgi tas, ka attiecīgo nekustamo īpašumu nomas modeli acīmredzami izvēlējās gan valsts ([..]), gan privāti ([..]) uzņēmumi un šis modelis tika piedāvāts gan uzņēmumiem, kuri vēlējās saņemt parāda atvieglojumu saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu, gan pusēm, uz kurām šā likuma noteikumi neattiecās. |
| --- | --- |

(178)

Ciktāl [..] un [..] līgumi ir pamatoti ar to pašu aprēķina modeli, ko, ņemot vērā pieejamo informāciju, nav iemesla apšaubīt, ka tie norāda uz NEUWOGES darījuma pamatā esošā darījumu modeļa atbilstību tirgus nosacījumiem. Šajā saistībā ir svarīgi tas, ka attiecīgo nekustamo īpašumu nomas modeli acīmredzami izvēlējās gan valsts ([..]), gan privāti ([..]) uzņēmumi un šis modelis tika piedāvāts gan uzņēmumiem, kuri vēlējās saņemt parāda atvieglojumu saskaņā ar Likumu par mantota parāda samazināšanu, gan pusēm, uz kurām šā likuma noteikumi neattiecās.

7.4.2.   Piedāvājumu iesniegšanas process

7.4.2.1.   Pamatinformācija

| (179) | Kā jau norādīts, NEUWOGES nerīkoja visaptverošu, atklātu, pārredzamu, ar noteikumiem nesaistītu un nediskriminējošu piedāvājumu iesniegšanas procesu attiecībā uz to ēku privatizāciju, kuras galu galā pārdeva BAVARIA. Tomēr sākumā NEUWOGES uzaicināja 72 iespējamos pircējus iesniegt piedāvājumus. NEUWOGES apgalvo – kandidātus izvēlējusies zināmā mērā nejauši, un nevarētu uzskatīt, ka izlase pārstāv tirgu kopumā. Pēc tam, kad bija nosūtīti pirmie uzaicinājumi iesniegt piedāvājumus, notika sazināšanās ar interesentiem, kuru starpā bija arī BAVARIA, kam sākotnējais uzaicinājums netika nosūtīts. |
| --- | --- |

(179)

Kā jau norādīts, NEUWOGES nerīkoja visaptverošu, atklātu, pārredzamu, ar noteikumiem nesaistītu un nediskriminējošu piedāvājumu iesniegšanas procesu attiecībā uz to ēku privatizāciju, kuras galu galā pārdeva BAVARIA. Tomēr sākumā NEUWOGES uzaicināja 72 iespējamos pircējus iesniegt piedāvājumus. NEUWOGES apgalvo – kandidātus izvēlējusies zināmā mērā nejauši, un nevarētu uzskatīt, ka izlase pārstāv tirgu kopumā. Pēc tam, kad bija nosūtīti pirmie uzaicinājumi iesniegt piedāvājumus, notika sazināšanās ar interesentiem, kuru starpā bija arī BAVARIA, kam sākotnējais uzaicinājums netika nosūtīts.

7.4.2.2.   Piedāvājumu iesniegšanas procesa rezultāts

| (180) | No saņemtajiem piedāvājumiem, kuru skaits netika norādīts, pieci tika uzskatīti par pieņemamiem (110). Divi no tiem tomēr tika noraidīti, jo laika trūkuma dēļ iespējamie pircēji nevarēja iesniegt pilnīgu piedāvājumu. Turklāt vēl divi tika noraidīti ekonomisku iemeslu dēļ. Piektais piedāvājums, ko iesniedza Felske Immobilien, tika noraidīts, jo tika uzskatīts, ka piedāvātā cena ir pārāk zema (Felske piedāvāja EUR [..] par m2, tādējādi kopējā pirkuma cena bija EUR [..]). Papildus minētajiem pieciem piedāvājumiem, tika iesniegti vēl trīs piedāvājumi, vienu iesniedza BAVARIA, bet abus pārējos – divi citi pretendenti, kuri nebija uzaicināti iesniegt piedāvājumu. Lai gan sarunas tika sāktas arī ar vienu no abiem pretendentiem, kuri nebija uzaicināti iesniegt piedāvājumu, arī šis piedāvājums galu galā tika noraidīts neminētu ekonomisku iemeslu dēļ (111). |
| --- | --- |

(180)

No saņemtajiem piedāvājumiem, kuru skaits netika norādīts, pieci tika uzskatīti par pieņemamiem (110). Divi no tiem tomēr tika noraidīti, jo laika trūkuma dēļ iespējamie pircēji nevarēja iesniegt pilnīgu piedāvājumu. Turklāt vēl divi tika noraidīti ekonomisku iemeslu dēļ. Piektais piedāvājums, ko iesniedza Felske Immobilien, tika noraidīts, jo tika uzskatīts, ka piedāvātā cena ir pārāk zema (Felske piedāvāja EUR [..] par m2, tādējādi kopējā pirkuma cena bija EUR [..]). Papildus minētajiem pieciem piedāvājumiem, tika iesniegti vēl trīs piedāvājumi, vienu iesniedza BAVARIA, bet abus pārējos – divi citi pretendenti, kuri nebija uzaicināti iesniegt piedāvājumu. Lai gan sarunas tika sāktas arī ar vienu no abiem pretendentiem, kuri nebija uzaicināti iesniegt piedāvājumu, arī šis piedāvājums galu galā tika noraidīts neminētu ekonomisku iemeslu dēļ (111).

| (181) | Pēc sarunu pabeigšanas NEUWOGES uzraudzības padomei bija jāapstiprina līgumi. Iesniedzot līgumus padomei, vadība apgalvoja, ka augstāku pārdošanas cenu nav iespējams panākt, jo līgumi attiecās tikai uz zemes nomu (nevis tiešu pārdošanu), ka BRG tiks uzticēta modernizācijas darbu izpilde un ka NEUWOGES turpinās pārvaldīt ēkas turpmākos 30 gadus (112). Atbildot uz jautājumu par neatbilstību 1997. gada vērtējumam, vadība atkal apgalvoja, ka šajā darījumā nebūtu iespējams panākt augstāku cenu (113). |
| --- | --- |

(181)

Pēc sarunu pabeigšanas NEUWOGES uzraudzības padomei bija jāapstiprina līgumi. Iesniedzot līgumus padomei, vadība apgalvoja, ka augstāku pārdošanas cenu nav iespējams panākt, jo līgumi attiecās tikai uz zemes nomu (nevis tiešu pārdošanu), ka BRG tiks uzticēta modernizācijas darbu izpilde un ka NEUWOGES turpinās pārvaldīt ēkas turpmākos 30 gadus (112). Atbildot uz jautājumu par neatbilstību 1997. gada vērtējumam, vadība atkal apgalvoja, ka šajā darījumā nebūtu iespējams panākt augstāku cenu (113).

7.4.2.3.   Novērtējums

| (182) | Lai gan nevar uzskatīt, ka piedāvājumu iesniegšanas process bija atklāts, pārredzams, nediskriminējošs un bez nosacījumiem, tas tomēr ļauj izdarīt dažus secinājumus par tirgū pieejamiem piedāvājumiem. Šajā ziņā būtiski ir tas, ka acīmredzami piedāvājumus iesniedza vairāki neaicināti pretendenti, pierādot, ka iespējamiem pircējiem, kas nebija tikai tie 72 uzņēmumi, kuriem bija nosūtīts sākotnējais piedāvājums, arī bija iespēja uzzināt par šo procesu un tajā piedalīties. |
| --- | --- |

(182)

Lai gan nevar uzskatīt, ka piedāvājumu iesniegšanas process bija atklāts, pārredzams, nediskriminējošs un bez nosacījumiem, tas tomēr ļauj izdarīt dažus secinājumus par tirgū pieejamiem piedāvājumiem. Šajā ziņā būtiski ir tas, ka acīmredzami piedāvājumus iesniedza vairāki neaicināti pretendenti, pierādot, ka iespējamiem pircējiem, kas nebija tikai tie 72 uzņēmumi, kuriem bija nosūtīts sākotnējais piedāvājums, arī bija iespēja uzzināt par šo procesu un tajā piedalīties.

| (183) | Piedāvājumu novērtējums, ko veica NEUWOGES, parāda, ka NEUWOGES uzskatīja BAVARIA piedāvājumu par labāko tirgū pieejamo piedāvājumu attiecīgajā laikposmā (1997./1998. gadā). NEUWOGES arguments, ka vismaz Felske piedāvājums faktiski bija labāks, nav pārliecinošs. Lai gan ir taisnība, ka cena, ko acīmredzami piedāvāja Felske (EUR [..]), bija augstāka nekā avansa maksājuma summa, ko galu galā piedāvāja BAVARIA (EUR [..]), jānorāda, ka pārdošanas un atpakaļnomas darījums jāvērtē kopumā un ka tā kopējā vērtība (EUR [..]) bija augstāka par Felske piedāvāto cenu. |
| --- | --- |

(183)

Piedāvājumu novērtējums, ko veica NEUWOGES, parāda, ka NEUWOGES uzskatīja BAVARIA piedāvājumu par labāko tirgū pieejamo piedāvājumu attiecīgajā laikposmā (1997./1998. gadā). NEUWOGES arguments, ka vismaz Felske piedāvājums faktiski bija labāks, nav pārliecinošs. Lai gan ir taisnība, ka cena, ko acīmredzami piedāvāja Felske (EUR [..]), bija augstāka nekā avansa maksājuma summa, ko galu galā piedāvāja BAVARIA (EUR [..]), jānorāda, ka pārdošanas un atpakaļnomas darījums jāvērtē kopumā un ka tā kopējā vērtība (EUR [..]) bija augstāka par Felske piedāvāto cenu.

| (184) | Ņemot vērā minēto, var konstatēt, ka, lai gan piedāvājumu iesniegšanas process nebija tāds, lai to varētu uzskatīt par pierādījumu, ka BAVARIA piedāvājums bija labākais pieejamais tirgū, tas tomēr uz to norāda. Jebkurā gadījumā ierobežotais piedāvājumu iesniegšanas process nesniedz pamatotas norādes par to, ka attiecīgajā laikposmā (1997./1998. gadā) NEUWOGES tirgū bija pieejams labāks piedāvājums. |
| --- | --- |

(184)

Ņemot vērā minēto, var konstatēt, ka, lai gan piedāvājumu iesniegšanas process nebija tāds, lai to varētu uzskatīt par pierādījumu, ka BAVARIA piedāvājums bija labākais pieejamais tirgū, tas tomēr uz to norāda. Jebkurā gadījumā ierobežotais piedāvājumu iesniegšanas process nesniedz pamatotas norādes par to, ka attiecīgajā laikposmā (1997./1998. gadā) NEUWOGES tirgū bija pieejams labāks piedāvājums.

7.4.3.   Citi attiecīgajā laikposmā pieejamie darījumu veidi

7.4.3.1.   Novērtējuma tvērums

| (185) | Ir lietderīgi novērtēt apstrīdēto darījumu, salīdzinot to ar citiem kopumā līdzīgiem darījumu veidiem, kas attiecīgajā laikposmā (1997./1998. gadā) tika piedāvāti tirgū. |
| --- | --- |

(185)

Ir lietderīgi novērtēt apstrīdēto darījumu, salīdzinot to ar citiem kopumā līdzīgiem darījumu veidiem, kas attiecīgajā laikposmā (1997./1998. gadā) tika piedāvāti tirgū.

| (186) | Apstrīdētais darījums bija tipisks pārdošanas un atpakaļnomas darījums. Pēc būtības pārdošanas un atpakaļnomas līgumi ir finanšu darījumi. Iznomātājs, iegādājoties īpašumu no nomnieka, nodrošina nomniekam likviditāti un/vai finansē lielākus ieguldījumus, piemēram, vecu ēku modernizāciju. Lai turpinātu izmantot īpašumu komerciāliem vai citiem mērķiem, nomnieks pēc tam atkal nomā īpašumu, tādējādi (pilnīgi vai daļēji) nomas līguma darbības laikā atmaksājot iznomātājam ieguldītos līdzekļus. |
| --- | --- |

(186)

Apstrīdētais darījums bija tipisks pārdošanas un atpakaļnomas darījums. Pēc būtības pārdošanas un atpakaļnomas līgumi ir finanšu darījumi. Iznomātājs, iegādājoties īpašumu no nomnieka, nodrošina nomniekam likviditāti un/vai finansē lielākus ieguldījumus, piemēram, vecu ēku modernizāciju. Lai turpinātu izmantot īpašumu komerciāliem vai citiem mērķiem, nomnieks pēc tam atkal nomā īpašumu, tādējādi (pilnīgi vai daļēji) nomas līguma darbības laikā atmaksājot iznomātājam ieguldītos līdzekļus.

| (187) | Tā kā pārdošanas un atpakaļnomas līgums ir finanšu darījums, tas zināmā mērā līdzinās bankas aizdevumiem un hipotēkām. Tomēr ir dažas svarīgas atšķirības, kuras jāpatur prātā. Pārdošanas un atpakaļnomas darījums pārdevējam/nomniekam nodrošina iespēju finansēt lielākus ieguldījumus un iegūt pastāvīgu likviditāti, neizmantojot pašu kapitālu. Proti, pašu kapitāls un papildu likviditāte ir pieejami citiem ieguldījumiem, turklāt nomnieks var finansēt ieguldījumus arī tad, ja nepietiekamā pašu kapitāla vai lielo parādsaistību dēļ parastais aizdevums nebūtu pieejams. Tā kā pārdevējam/nomniekam ir jāveic sava sākotnējā ieguldījuma refinansēšana un jāgūst peļņa, nomas likme parasti ir nedaudz augstāka nekā līdzīga bankas aizdevuma procentu likme (kā sīkāk paskaidrots nākamajā punktā). Beidzoties nomas līguma darbības termiņam, nomniekam īpašums ir vai nu jāatpērk, vai tas paliek iznomātāja īpašumā un ir pieejams turpmākajai izmantošanai. Tas nozīmē, ka nomas likme ir atkarīga no īpašuma atlikušās vērtības divu pušu noslēgtā nomas līguma darbības termiņa beigās. Tā kā atlikušo vērtību bieži, jo īpaši ilgtermiņa nomas gadījumos, ir grūti prognozēt, tas ir iznomātāja riska faktors, kas tiek atspoguļots nomas likmē. Parastajiem banku aizdevumiem šāda riska nav, bet hipotekārajiem kredītiem tikai nelielā mērā. |
| --- | --- |

(187)

Tā kā pārdošanas un atpakaļnomas līgums ir finanšu darījums, tas zināmā mērā līdzinās bankas aizdevumiem un hipotēkām. Tomēr ir dažas svarīgas atšķirības, kuras jāpatur prātā. Pārdošanas un atpakaļnomas darījums pārdevējam/nomniekam nodrošina iespēju finansēt lielākus ieguldījumus un iegūt pastāvīgu likviditāti, neizmantojot pašu kapitālu. Proti, pašu kapitāls un papildu likviditāte ir pieejami citiem ieguldījumiem, turklāt nomnieks var finansēt ieguldījumus arī tad, ja nepietiekamā pašu kapitāla vai lielo parādsaistību dēļ parastais aizdevums nebūtu pieejams. Tā kā pārdevējam/nomniekam ir jāveic sava sākotnējā ieguldījuma refinansēšana un jāgūst peļņa, nomas likme parasti ir nedaudz augstāka nekā līdzīga bankas aizdevuma procentu likme (kā sīkāk paskaidrots nākamajā punktā). Beidzoties nomas līguma darbības termiņam, nomniekam īpašums ir vai nu jāatpērk, vai tas paliek iznomātāja īpašumā un ir pieejams turpmākajai izmantošanai. Tas nozīmē, ka nomas likme ir atkarīga no īpašuma atlikušās vērtības divu pušu noslēgtā nomas līguma darbības termiņa beigās. Tā kā atlikušo vērtību bieži, jo īpaši ilgtermiņa nomas gadījumos, ir grūti prognozēt, tas ir iznomātāja riska faktors, kas tiek atspoguļots nomas likmē. Parastajiem banku aizdevumiem šāda riska nav, bet hipotekārajiem kredītiem tikai nelielā mērā.

| (188) | Tāpēc nomas likmes un aizdevumu/hipotekāro kredītu procentu likmes nevar salīdzināt pilnā mērā. Salīdzinot apstrīdētā darījuma nomas likmi ar aizdevumu/hipotekāro kredītu vidējo procentu likmi attiecīgajā laikposmā (1997./1998. gadā), nav iespējams precīzi noteikt, vai prasītā nomas likme bija atbilstīga tirgus nosacījumiem attiecīgajā laikposmā (1997./1998. gadā). Tomēr ir iespējams spriest, vai nomas likme bija tika augsta, ka piesardzīgs TED noteikti nebūtu iesaistījies šādā darījumā. |
| --- | --- |

(188)

Tāpēc nomas likmes un aizdevumu/hipotekāro kredītu procentu likmes nevar salīdzināt pilnā mērā. Salīdzinot apstrīdētā darījuma nomas likmi ar aizdevumu/hipotekāro kredītu vidējo procentu likmi attiecīgajā laikposmā (1997./1998. gadā), nav iespējams precīzi noteikt, vai prasītā nomas likme bija atbilstīga tirgus nosacījumiem attiecīgajā laikposmā (1997./1998. gadā). Tomēr ir iespējams spriest, vai nomas likme bija tika augsta, ka piesardzīgs TED noteikti nebūtu iesaistījies šādā darījumā.

7.4.3.2.   Novērtējums

| (189) | Apstrīdētajā darījumā sākotnēji noteiktā nomas likme bija [..] % gadā no kopējā ieguldījuma apjoma. Tā kā tiks veikta maksājamās summas indeksācija [..] % gadā, līguma darbības beigās nomas likme palielināsies līdz [..] %, kas atbilst vidējai nomas likmei [..] % gadā. Salīdzināšanai – ja NEUWOGES būtu izvēlējusies nomas likmes indeksāciju neveikt, tā visā 30 gadu laikposmā būtu jānosaka [..] % gadā. Tādējādi uzcenojums ir maksa, kas jāmaksā par izvēli nemaksāt nemainīgu likmi visā līguma darbības laikā, bet gan zemākas nomas likmes līguma darbības sākumā un augstākas nomas likmes līguma darbības beigās. |
| --- | --- |

(189)

Apstrīdētajā darījumā sākotnēji noteiktā nomas likme bija [..] % gadā no kopējā ieguldījuma apjoma. Tā kā tiks veikta maksājamās summas indeksācija [..] % gadā, līguma darbības beigās nomas likme palielināsies līdz [..] %, kas atbilst vidējai nomas likmei [..] % gadā. Salīdzināšanai – ja NEUWOGES būtu izvēlējusies nomas likmes indeksāciju neveikt, tā visā 30 gadu laikposmā būtu jānosaka [..] % gadā. Tādējādi uzcenojums ir maksa, kas jāmaksā par izvēli nemaksāt nemainīgu likmi visā līguma darbības laikā, bet gan zemākas nomas likmes līguma darbības sākumā un augstākas nomas likmes līguma darbības beigās.

| (190) | Vispirms jāatgādina, ka Rostokas apgabaltiesa, novērtējot nomas likmi, salīdzināja to ar citu darījumu procentu likmēm. Tā konstatēja, ka ir grūti prognozēt hipotēku procentu likmes 30 gadu ilgā laikposmā, tomēr brīžos, kad ir augstas procentu likmes, varētu paredzēt, ka procentu likmes būs lielākas par 10 %. Tāpēc tā konstatēja – nevarētu uzskatīt, ka vidējā nomas likme, kas NEUWOGES bija jāmaksā, neatbilda tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(190)

Vispirms jāatgādina, ka Rostokas apgabaltiesa, novērtējot nomas likmi, salīdzināja to ar citu darījumu procentu likmēm. Tā konstatēja, ka ir grūti prognozēt hipotēku procentu likmes 30 gadu ilgā laikposmā, tomēr brīžos, kad ir augstas procentu likmes, varētu paredzēt, ka procentu likmes būs lielākas par 10 %. Tāpēc tā konstatēja – nevarētu uzskatīt, ka vidējā nomas likme, kas NEUWOGES bija jāmaksā, neatbilda tirgus nosacījumiem.

| (191) | Salīdzināšanai ir pieejami tikai diezgan vispārīgi dati. Ņemot vērā visus Vācijas Centrālās bankas apkopotos datus par 1998. gada janvāri (kad tika noslēgti apstrīdētie darījumi), par atbilstīgām var uzskatīt tikai divu veidu procentu likmes. Pirmkārt, vērā ņemamas ir procentu likmes, ko piemēro hipotekārajiem kredītiem, kuri nodrošināti ar apdzīvošanai paredzētu nekustamo īpašumu, ar fiksētu procentu likmi uz 10 gadiem, jo arī NEUWOGES kredīta nodrošinājumam izmantotu apdzīvošanai paredzētu nekustamo īpašumu (neatkarīgi no tā, vai šāds aizdevums atbilstu visiem hipotekārā kredīta formālajiem nosacījumiem). Otrkārt, salīdzināšanai varētu izmantot arī procentu likmes ilgtermiņa kredītiem ar fiksētu procentu likmi, ko izsniedz uzņēmumiem un pašnodarbinātām personām, par summu no EUR 500 000 līdz ne vairāk kā EUR 5 miljoniem, jo NEUWOGES var uzskatīt par uzņēmumu (lai gan hipotekāros kredītus parasti uzņemas privātpersonas, kas faktiski pašas dzīvo īpašumā, nevis to īrē). |
| --- | --- |

(191)

Salīdzināšanai ir pieejami tikai diezgan vispārīgi dati. Ņemot vērā visus Vācijas Centrālās bankas apkopotos datus par 1998. gada janvāri (kad tika noslēgti apstrīdētie darījumi), par atbilstīgām var uzskatīt tikai divu veidu procentu likmes. Pirmkārt, vērā ņemamas ir procentu likmes, ko piemēro hipotekārajiem kredītiem, kuri nodrošināti ar apdzīvošanai paredzētu nekustamo īpašumu, ar fiksētu procentu likmi uz 10 gadiem, jo arī NEUWOGES kredīta nodrošinājumam izmantotu apdzīvošanai paredzētu nekustamo īpašumu (neatkarīgi no tā, vai šāds aizdevums atbilstu visiem hipotekārā kredīta formālajiem nosacījumiem). Otrkārt, salīdzināšanai varētu izmantot arī procentu likmes ilgtermiņa kredītiem ar fiksētu procentu likmi, ko izsniedz uzņēmumiem un pašnodarbinātām personām, par summu no EUR 500 000 līdz ne vairāk kā EUR 5 miljoniem, jo NEUWOGES var uzskatīt par uzņēmumu (lai gan hipotekāros kredītus parasti uzņemas privātpersonas, kas faktiski pašas dzīvo īpašumā, nevis to īrē).

| (192) | Saskaņā ar Vācijas Centrālās bankas datiem 1998. gada janvārī Vācijā hipotekārajiem kredītiem ar fiksētu procentu likmi uz 10 gadiem vidējā procentu likme bija 6,40 % gadā. Šajā laikposmā šāda veida aizdevumu procentu likmes parasti svārstījās no 6,17 % gadā līdz 6,97 % gadā. Ilgtermiņa aizdevumiem ar fiksētu procentu likmi vidējā procentu likme 1998. gada janvārī bija 6,35 % gadā un svārstījās no 5,55 % gadā līdz 7,73 % gadā. Vācijas Centrālā banka konkrēti nenorāda ilgtermiņa aizdevuma vidējo ilgumu. Tomēr var pieņemt, ka tas nebija ilgāks par 10 gadiem un varēja būt pat īsāks (114). |
| --- | --- |

(192)

Saskaņā ar Vācijas Centrālās bankas datiem 1998. gada janvārī Vācijā hipotekārajiem kredītiem ar fiksētu procentu likmi uz 10 gadiem vidējā procentu likme bija 6,40 % gadā. Šajā laikposmā šāda veida aizdevumu procentu likmes parasti svārstījās no 6,17 % gadā līdz 6,97 % gadā. Ilgtermiņa aizdevumiem ar fiksētu procentu likmi vidējā procentu likme 1998. gada janvārī bija 6,35 % gadā un svārstījās no 5,55 % gadā līdz 7,73 % gadā. Vācijas Centrālā banka konkrēti nenorāda ilgtermiņa aizdevuma vidējo ilgumu. Tomēr var pieņemt, ka tas nebija ilgāks par 10 gadiem un varēja būt pat īsāks (114).

| (193) | NEUWOGES maksāto nomas likmi salīdzinot ar Vācijas Centrālajā bankā pieejamām procentu likmēm aizdevumiem, kas tika noformēti tajā pašā laikposmā (t. i., 1998. gada janvārī), jāņem vērā turpmāk norādītie elementi.






  — | Vidējā nomas likme līguma darbības 30 gados ir [..] %. Tomēr, kā jau iepriekš izklāstīts, šī likme radās tāpēc, ka NEUWOGES izvēlējās līguma darbības sākumā maksāt zemāku nomas likmi, ko vēlāk izlīdzina augstāka nomas likme. Par šādu izvēli bija jāmaksā, jo, ja NEUWOGES jau no sākuma būtu izvēlējusies fiksētu nomas likmi, tai būtu jāmaksā tikai [..] % gadā (115). Vācijas Centrālās bankas norādītie skaitļi attiecas uz aizdevumiem ar fiksētu procentu likmi, proti, procentu likme katru gadu ir vienāda. Ja pieņem, ka NEUWOGES spētu vienoties par aizdevumu ar līdzīgiem maksāšanas nosacījumiem (t. i., zemāka procentu likme sākumā, bet lielākas summas beigās), arī par to būtu jāmaksā (tādu pašu iemeslu dēļ kā BAVARIA gadījumā) (116). Tādēļ Vācijas Centrālās bankas procentu likmes būtu jāsalīdzina ar fiksētu nomas maksu [..] % apmērā. |
| --- | --- | --- |

(193)

NEUWOGES maksāto nomas likmi salīdzinot ar Vācijas Centrālajā bankā pieejamām procentu likmēm aizdevumiem, kas tika noformēti tajā pašā laikposmā (t. i., 1998. gada janvārī), jāņem vērā turpmāk norādītie elementi.

—

Vidējā nomas likme līguma darbības 30 gados ir [..] %. Tomēr, kā jau iepriekš izklāstīts, šī likme radās tāpēc, ka NEUWOGES izvēlējās līguma darbības sākumā maksāt zemāku nomas likmi, ko vēlāk izlīdzina augstāka nomas likme. Par šādu izvēli bija jāmaksā, jo, ja NEUWOGES jau no sākuma būtu izvēlējusies fiksētu nomas likmi, tai būtu jāmaksā tikai [..] % gadā (115). Vācijas Centrālās bankas norādītie skaitļi attiecas uz aizdevumiem ar fiksētu procentu likmi, proti, procentu likme katru gadu ir vienāda. Ja pieņem, ka NEUWOGES spētu vienoties par aizdevumu ar līdzīgiem maksāšanas nosacījumiem (t. i., zemāka procentu likme sākumā, bet lielākas summas beigās), arī par to būtu jāmaksā (tādu pašu iemeslu dēļ kā BAVARIA gadījumā) (116). Tādēļ Vācijas Centrālās bankas procentu likmes būtu jāsalīdzina ar fiksētu nomas maksu [..] % apmērā.

| — | Nomas likme bija noteikta 30 gadu laikposmam. Lai gan katru gadu tai veica indeksāciju, jau pašā līguma darbības sākumā bija pilnīgi iespējams aprēķināt vidējo nomas likmi visam līguma darbības laikam. Vācijas Centrālās bankas procentu likmes hipotekārajiem kredītiem ir fiksētas tikai uz 10 gadiem (kā jau iepriekš paskaidrots, nav zināms uz cik ilgu laikposmu ir fiksētas procentu likmes uzņēmumiem, taču var pieņemt, ka šis laikposms nav ilgāks par 10 gadiem). Vispiemērotākais kritērijs varētu būt procentu likmes, kas noteiktas uz 30 gadiem, taču Vācijas Centrālā banka šādus skaitļus nepublicē. Aizdevumi ar fiksētu procentu likmi parasti ir dārgāki, ja tiek piešķirti uz ilgāku laiku. Piemēram, Vācijas Centrālā bankas norādītie skaitļi par 1998. gada janvāri parāda, ka hipotekārajam kredītam ar fiksētu procentu likmi, kura ilgums ir 5 gadi, vidējā procentu likme ir 5,85 %, savukārt 6,40 % – kredītam, kura ilgums ir 10 gadi. Tāpēc pamatoti var pieņemt, ka aizdevumam ar fiksētu procentu likmi, kura ilgums ir 30 gadi, procentu likme varētu būt ievērojami augstāka nekā Vācijas Centrālā bankas vidējās likmes 6,35 % un 6,40 %. |
| --- | --- |

—

Nomas likme bija noteikta 30 gadu laikposmam. Lai gan katru gadu tai veica indeksāciju, jau pašā līguma darbības sākumā bija pilnīgi iespējams aprēķināt vidējo nomas likmi visam līguma darbības laikam. Vācijas Centrālās bankas procentu likmes hipotekārajiem kredītiem ir fiksētas tikai uz 10 gadiem (kā jau iepriekš paskaidrots, nav zināms uz cik ilgu laikposmu ir fiksētas procentu likmes uzņēmumiem, taču var pieņemt, ka šis laikposms nav ilgāks par 10 gadiem). Vispiemērotākais kritērijs varētu būt procentu likmes, kas noteiktas uz 30 gadiem, taču Vācijas Centrālā banka šādus skaitļus nepublicē. Aizdevumi ar fiksētu procentu likmi parasti ir dārgāki, ja tiek piešķirti uz ilgāku laiku. Piemēram, Vācijas Centrālā bankas norādītie skaitļi par 1998. gada janvāri parāda, ka hipotekārajam kredītam ar fiksētu procentu likmi, kura ilgums ir 5 gadi, vidējā procentu likme ir 5,85 %, savukārt 6,40 % – kredītam, kura ilgums ir 10 gadi. Tāpēc pamatoti var pieņemt, ka aizdevumam ar fiksētu procentu likmi, kura ilgums ir 30 gadi, procentu likme varētu būt ievērojami augstāka nekā Vācijas Centrālā bankas vidējās likmes 6,35 % un 6,40 %.

| — | Vācijas Centrālā bankas skaitļi attiecas gan uz vidējo likmi, gan uz procentu likmju diapazonu, kas pamatots ar lielu skaitu Vācijā 1998. gadā noslēgto aizdevuma līgumu. NEUWOGES piemērotā nomas likme netieši atspoguļo BAVARIA risku, kas saistīts ar darījumu. BAVARIA lielākais risks bija kredītrisks, t. i., risks, ka NEUWOGES varētu kļūt maksātnespējīga vai citādi nevarētu pildīt savas saistības un maksāt prasīto nomas maksu. Arī banka pirms aizdevuma izsniegšanas būtu novērtējusi NEUWOGES maksātspēju. Klientiem, kuru maksātspēja ir vājāka (vai kuri bankai rada lielāku kredītrisku), parasti jāmaksā augstāka procentu likme, lai kompensētu papildu risku (117). Kā jau izklāstīts iepriekš (7.3.1. punktā), NEUWOGES iespējas saņemt jaunus aizdevumus bija ierobežotas salīdzinoši lielo parādsaistību dēļ un tāpēc, ka tās pašu kapitāls bija piesaistīts citiem ieguldījumu projektiem. Tomēr, ja banka būtu bijusi gatava izsniegt aizdevumu NEUWOGES, nosakot procentu likmi, tā būtu ņēmusi vērā šos elementus. Aizdevumiem, kurus izsniedz uzņēmumiem ar salīdzinoši lieliem parādiem un nelielu pašu kapitāla daļu ieguldījumā, ir augstākas procentu likmes. Tāpēc, salīdzinot NEUWOGES maksāto nomas likmi un tirgū pieejamās aizdevumu procentu likmes, uzmanība jāpievērš Vācijas Centrālās bankas procentu likmju diapazona lielākajiem skaitļiem (118). |
| --- | --- |

—

Vācijas Centrālā bankas skaitļi attiecas gan uz vidējo likmi, gan uz procentu likmju diapazonu, kas pamatots ar lielu skaitu Vācijā 1998. gadā noslēgto aizdevuma līgumu. NEUWOGES piemērotā nomas likme netieši atspoguļo BAVARIA risku, kas saistīts ar darījumu. BAVARIA lielākais risks bija kredītrisks, t. i., risks, ka NEUWOGES varētu kļūt maksātnespējīga vai citādi nevarētu pildīt savas saistības un maksāt prasīto nomas maksu. Arī banka pirms aizdevuma izsniegšanas būtu novērtējusi NEUWOGES maksātspēju. Klientiem, kuru maksātspēja ir vājāka (vai kuri bankai rada lielāku kredītrisku), parasti jāmaksā augstāka procentu likme, lai kompensētu papildu risku (117). Kā jau izklāstīts iepriekš (7.3.1. punktā), NEUWOGES iespējas saņemt jaunus aizdevumus bija ierobežotas salīdzinoši lielo parādsaistību dēļ un tāpēc, ka tās pašu kapitāls bija piesaistīts citiem ieguldījumu projektiem. Tomēr, ja banka būtu bijusi gatava izsniegt aizdevumu NEUWOGES, nosakot procentu likmi, tā būtu ņēmusi vērā šos elementus. Aizdevumiem, kurus izsniedz uzņēmumiem ar salīdzinoši lieliem parādiem un nelielu pašu kapitāla daļu ieguldījumā, ir augstākas procentu likmes. Tāpēc, salīdzinot NEUWOGES maksāto nomas likmi un tirgū pieejamās aizdevumu procentu likmes, uzmanība jāpievērš Vācijas Centrālās bankas procentu likmju diapazona lielākajiem skaitļiem (118).

| — | Kā jau norādīts iepriekš, nomas sabiedrībai ir jāveic sava sākotnējā ieguldījuma refinansēšana (šajā gadījumā galvenokārt dzīvokļu ēku pirkuma cena un modernizācijas izmaksas). Procentu likme, kas tai jāmaksā par savu refinansēšanu, būs atkarīga no vairākiem faktoriem, piemēram, tās lieluma, parādu apjoma, tās portfelī esošajiem īpašumiem utt. Jebkurā gadījumā šī procentu likme ir tikai sākums, jo nomas sabiedrībai (BAVARIA) jākompensē arī savi riski. Šie riski var būt procentu likmes svārstību risks (risks, ka sabiedrībai savs ieguldījums būs jāfinansē ar mainīgu procentu likmi, toties nomas maksājumiem ir fiksēta likme), kredītrisks (iepriekš aplūkotā iespēja, ka NEUWOGES varētu kļūt maksātnespējīga un ka BAVARIA nevarēs saņemt atlikušos maksājumus), ar atlikušo vērtību saistītais risks (neskaidrība par īpašuma vērtību pēc nomas līguma darbības beigām). Turklāt nomas sabiedrībai, iespējams, būs konkrēti papildu izdevumi, kas arī ietekmēs nomas likmi (119). Visbeidzot, nomas sabiedrība vēlas arī nopelnīt un šo faktoru ņems vērā, nosakot nomas likmi (120). Arī tad, ja BAVARIA spētu refinansēt savu ieguldījumu ar zemāku procentu likmi, nekā NEUWOGES būtu maksājusi par bankas aizdevumu, refinansēšanas procentu likme tomēr būtu jāpalielina, ņemot vērā šos dažādos elementus (riska uzcenojumu, izmaksas un peļņu), lai iegūtu piemērojamo nomas likmi, kas galu galā varētu būt lielāka nekā parasta aizdevuma procentu likme. |
| --- | --- |

—

Kā jau norādīts iepriekš, nomas sabiedrībai ir jāveic sava sākotnējā ieguldījuma refinansēšana (šajā gadījumā galvenokārt dzīvokļu ēku pirkuma cena un modernizācijas izmaksas). Procentu likme, kas tai jāmaksā par savu refinansēšanu, būs atkarīga no vairākiem faktoriem, piemēram, tās lieluma, parādu apjoma, tās portfelī esošajiem īpašumiem utt. Jebkurā gadījumā šī procentu likme ir tikai sākums, jo nomas sabiedrībai (BAVARIA) jākompensē arī savi riski. Šie riski var būt procentu likmes svārstību risks (risks, ka sabiedrībai savs ieguldījums būs jāfinansē ar mainīgu procentu likmi, toties nomas maksājumiem ir fiksēta likme), kredītrisks (iepriekš aplūkotā iespēja, ka NEUWOGES varētu kļūt maksātnespējīga un ka BAVARIA nevarēs saņemt atlikušos maksājumus), ar atlikušo vērtību saistītais risks (neskaidrība par īpašuma vērtību pēc nomas līguma darbības beigām). Turklāt nomas sabiedrībai, iespējams, būs konkrēti papildu izdevumi, kas arī ietekmēs nomas likmi (119). Visbeidzot, nomas sabiedrība vēlas arī nopelnīt un šo faktoru ņems vērā, nosakot nomas likmi (120). Arī tad, ja BAVARIA spētu refinansēt savu ieguldījumu ar zemāku procentu likmi, nekā NEUWOGES būtu maksājusi par bankas aizdevumu, refinansēšanas procentu likme tomēr būtu jāpalielina, ņemot vērā šos dažādos elementus (riska uzcenojumu, izmaksas un peļņu), lai iegūtu piemērojamo nomas likmi, kas galu galā varētu būt lielāka nekā parasta aizdevuma procentu likme.

| (194) | Ņemot vērā visus minētos elementus, nomas likme [..] % gadā fiksētai nomas maksai (vai pat [..] % nomas maksai, kas indeksēta par [..] %, lai gan šis skaitlis nešķiet piemērots salīdzināšanai) šķiet pilnīgi pamatota, salīdzinot ar Vācijas Centrālās bankas skaitļiem attiecībā uz aizdevumiem. Vācijas Centrālās bankas skaitļi ir jākoriģē, lai, piemēram, atspoguļotu fiksētu likmi 30 gados. Lai gan, veicot korekcijas, kas vajadzīgas, lai iegūtu piemērotu kritēriju, nevar noteikt precīzu skaitli, vidējo aizdevumu un hipotekāro kredītu procentu likmju un nomas likmju atšķirība šķiet pietiekama, lai secinātu – nekas neliecina par to, ka BAVARIA noteiktā nomas likme bija pārāk augsta. Tāpēc Komisija secina, ka BAVARIA piemērotā nomas likme bija atbilstīga tirgus nosacījumiem attiecīgajā laikposmā (1997. gada beigās/1998. gada sākumā). |
| --- | --- |

(194)

Ņemot vērā visus minētos elementus, nomas likme [..] % gadā fiksētai nomas maksai (vai pat [..] % nomas maksai, kas indeksēta par [..] %, lai gan šis skaitlis nešķiet piemērots salīdzināšanai) šķiet pilnīgi pamatota, salīdzinot ar Vācijas Centrālās bankas skaitļiem attiecībā uz aizdevumiem. Vācijas Centrālās bankas skaitļi ir jākoriģē, lai, piemēram, atspoguļotu fiksētu likmi 30 gados. Lai gan, veicot korekcijas, kas vajadzīgas, lai iegūtu piemērotu kritēriju, nevar noteikt precīzu skaitli, vidējo aizdevumu un hipotekāro kredītu procentu likmju un nomas likmju atšķirība šķiet pietiekama, lai secinātu – nekas neliecina par to, ka BAVARIA noteiktā nomas likme bija pārāk augsta. Tāpēc Komisija secina, ka BAVARIA piemērotā nomas likme bija atbilstīga tirgus nosacījumiem attiecīgajā laikposmā (1997. gada beigās/1998. gada sākumā).

7.4.4.   Secinājums

| (195) | Pieejamā informācija norāda, ka NEUWOGES/BAVARIA darījums bija tāds darījums, kādu pamatoti būtu noslēdzis arī TED. Salīdzināšanai iesniegtie līgumi, piedāvājumu iesniegšanas process un salīdzinājums ar citiem finanšu instrumentiem kopumā norāda, ka attiecīgais darījums atbilda tirgus nosacījumiem attiecīgajā laikposmā un ka BAVARIA modelis nebija sadārdzināts. |
| --- | --- |

(195)

Pieejamā informācija norāda, ka NEUWOGES/BAVARIA darījums bija tāds darījums, kādu pamatoti būtu noslēdzis arī TED. Salīdzināšanai iesniegtie līgumi, piedāvājumu iesniegšanas process un salīdzinājums ar citiem finanšu instrumentiem kopumā norāda, ka attiecīgais darījums atbilda tirgus nosacījumiem attiecīgajā laikposmā un ka BAVARIA modelis nebija sadārdzināts.

7.5.   PAPILDU NOVĒRTĒJUMS – ATLIKUŠIE VALSTS ATBALSTA ELEMENTI UN SADERĪBA AR IEKŠĒJO TIRGU

| (196) | Tādējādi Komisijas sākotnējā analīze pierāda, ka NEUWOGES lēmums noslēgt pārdošanas un atpakaļnomas darījumu atbilda TED principam, proti, minētais darījums neradīja BAVARIA priekšrocības un tāpēc BAVARIA nebija piešķirts atbalsts. Tomēr Komisija arī pārbaudīja, vai cits iznākums – proti tas, ka NEUWOGES faktiski radīja priekšrocības BAVARIA – neizbēgami būtu licis izdarīt secinājumu, ka minētais darījums bija valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Pamatojoties uz hipotētisku pieņēmumu, ka NEUWOGES nebija ievērojusi TED principu un ka tādējādi BAVARIA tika radītas priekšrocības, Komisija pārbaudīja, vai attiecīgie pasākumi bija valsts atbalsts BAVARIA un vai šo atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(196)

Tādējādi Komisijas sākotnējā analīze pierāda, ka NEUWOGES lēmums noslēgt pārdošanas un atpakaļnomas darījumu atbilda TED principam, proti, minētais darījums neradīja BAVARIA priekšrocības un tāpēc BAVARIA nebija piešķirts atbalsts. Tomēr Komisija arī pārbaudīja, vai cits iznākums – proti tas, ka NEUWOGES faktiski radīja priekšrocības BAVARIA – neizbēgami būtu licis izdarīt secinājumu, ka minētais darījums bija valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Pamatojoties uz hipotētisku pieņēmumu, ka NEUWOGES nebija ievērojusi TED principu un ka tādējādi BAVARIA tika radītas priekšrocības, Komisija pārbaudīja, vai attiecīgie pasākumi bija valsts atbalsts BAVARIA un vai šo atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

7.5.1.   Atlikušie valsts atbalsta elementi

7.5.1.1.   Uzņēmums

| (197) | Atbalstu, ko kādai struktūrai piešķir no valsts līdzekļiem, var uzskatīt par valsts atbalstu tikai tādā gadījumā, ja šī struktūra ir uzņēmums LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Tiesa savā iedibinātajā judikatūrā definējusi, ka uzņēmums ir jebkura vienība, kas veic saimniecisku darbību (121). Saimnieciska darbība ir jebkura darbība, ko veic, tirgū piedāvājot preces vai pakalpojumus (122). |
| --- | --- |

(197)

Atbalstu, ko kādai struktūrai piešķir no valsts līdzekļiem, var uzskatīt par valsts atbalstu tikai tādā gadījumā, ja šī struktūra ir uzņēmums LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Tiesa savā iedibinātajā judikatūrā definējusi, ka uzņēmums ir jebkura vienība, kas veic saimniecisku darbību (121). Saimnieciska darbība ir jebkura darbība, ko veic, tirgū piedāvājot preces vai pakalpojumus (122).

| (198) | BAVARIA veic dažādas saimnieciskās darbības, piemēram, komercieguldījumus nekustamajos īpašumos un šādu nekustamo īpašumu iznomāšanu komerciāliem un privātiem klientiem. Tāpēc BAVARIA ir uzņēmums LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(198)

BAVARIA veic dažādas saimnieciskās darbības, piemēram, komercieguldījumus nekustamajos īpašumos un šādu nekustamo īpašumu iznomāšanu komerciāliem un privātiem klientiem. Tāpēc BAVARIA ir uzņēmums LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

7.5.1.2.   Valsts līdzekļu izmantošana un attiecināmība

| (199) | Pasākumam jābūt saistāmam ar valsti un finansētam no valsts līdzekļiem. Saskaņā ar Tiesas judikatūru Stardust Marine
   (123) lietā valsts atbalsts, kas nav finansēts tieši no valsts budžeta, var atbilst šim kritērijam, ja šos līdzekļus pārvalda valsts un ja lēmums par šo līdzekļu nodošanu ir saistāms ar valsti. |
| --- | --- |

(199)

Pasākumam jābūt saistāmam ar valsti un finansētam no valsts līdzekļiem. Saskaņā ar Tiesas judikatūru Stardust Marine
   (123) lietā valsts atbalsts, kas nav finansēts tieši no valsts budžeta, var atbilst šim kritērijam, ja šos līdzekļus pārvalda valsts un ja lēmums par šo līdzekļu nodošanu ir saistāms ar valsti.

| (200) | NEUWOGES 100 % pieder Neibrandenburgas pilsētai, un tāpēc tas ir valsts uzņēmums Komisijas Direktīvas 2006/111/EK (124) 2. panta b) apakšpunkta izpratnē, kā norādījusi Tiesa spriedumā Stardust Marine lietā. Neibrandenburgas pilsētai pieder visas NEUWOGES kapitāldaļas, un kā vienīgai akcionārei tai ir ievērojama ietekme uzraudzības padomē un akcionāru pilnsapulcē. Tāpēc Komisija secina, ka pilsēta var ietekmēt NEUWOGES līdzekļu izlietojumu. Tāpēc pārdošanas un atpakaļnomas darījumā bija iesaistīti valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(200)

NEUWOGES 100 % pieder Neibrandenburgas pilsētai, un tāpēc tas ir valsts uzņēmums Komisijas Direktīvas 2006/111/EK (124) 2. panta b) apakšpunkta izpratnē, kā norādījusi Tiesa spriedumā Stardust Marine lietā. Neibrandenburgas pilsētai pieder visas NEUWOGES kapitāldaļas, un kā vienīgai akcionārei tai ir ievērojama ietekme uzraudzības padomē un akcionāru pilnsapulcē. Tāpēc Komisija secina, ka pilsēta var ietekmēt NEUWOGES līdzekļu izlietojumu. Tāpēc pārdošanas un atpakaļnomas darījumā bija iesaistīti valsts līdzekļi.

| (201) | Saistībā ar attiecināmību uz valsti Komisija konstatē – pieejamā informācija norāda, ka Neibrandenburgas pilsēta bija lielā mērā iesaistīta pārdošanas un atpakaļnomas darījuma noslēgšanā. Lai noslēgtu šo darījumu, tas bija jāapstiprina NEUWOGES uzraudzības padomei, kuras locekļi rīkojās pilsētas uzdevumā. Arī dokumenti liecina, ka uzraudzības padome bija aktīvi iesaistīta sarunās par līgumu noslēgšanu. Tāpēc Komisija uzskata, ka pārdošanas un atpakaļnomas darījuma noslēgšana ir saistāma ar valsti. |
| --- | --- |

(201)

Saistībā ar attiecināmību uz valsti Komisija konstatē – pieejamā informācija norāda, ka Neibrandenburgas pilsēta bija lielā mērā iesaistīta pārdošanas un atpakaļnomas darījuma noslēgšanā. Lai noslēgtu šo darījumu, tas bija jāapstiprina NEUWOGES uzraudzības padomei, kuras locekļi rīkojās pilsētas uzdevumā. Arī dokumenti liecina, ka uzraudzības padome bija aktīvi iesaistīta sarunās par līgumu noslēgšanu. Tāpēc Komisija uzskata, ka pārdošanas un atpakaļnomas darījuma noslēgšana ir saistāma ar valsti.

7.5.1.3.   Selektivitāte

| (202) | Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu pasākumu uzskata par valsts atbalstu, ja tas dod priekšroku “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Tāpēc jēdzienam “valsts atbalsts” atbilst tikai tādi pasākumi, kas rada uzņēmumiem selektīvas priekšrocības. |
| --- | --- |

(202)

Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu pasākumu uzskata par valsts atbalstu, ja tas dod priekšroku “konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai”. Tāpēc jēdzienam “valsts atbalsts” atbilst tikai tādi pasākumi, kas rada uzņēmumiem selektīvas priekšrocības.

| (203) | Tā kā apstrīdētais pasākums bija divpusējs darījums starp NEUWOGES un BAVARIA, jebkuras priekšrocības, kuras NEUWOGES piešķīra BAVARIA, varēja būt selektīvas, jo nevienas cits uzņēmums šādas priekšrocības nevarētu iegūt. |
| --- | --- |

(203)

Tā kā apstrīdētais pasākums bija divpusējs darījums starp NEUWOGES un BAVARIA, jebkuras priekšrocības, kuras NEUWOGES piešķīra BAVARIA, varēja būt selektīvas, jo nevienas cits uzņēmums šādas priekšrocības nevarētu iegūt.

7.5.1.4.   Konkurences izkropļojums un ietekme uz tirdzniecību

| (204) | Valsts atbalsts uzņēmumam ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē tikai tādā gadījumā, ja tas “rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus” un tikai tādā mērā, kādā tas “iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. Uzskata, ka valsts piešķirts pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, ja tas spēj uzlabot saņēmēja konkurences stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, ar kuriem tas konkurē (125). Tāpēc pieņem, ka konkurences kropļošana notiek, tiklīdz valsts piešķir finansiālas priekšrocības uzņēmumam liberalizētā nozarē, kurā ir vai varētu būt konkurence. |
| --- | --- |

(204)

Valsts atbalsts uzņēmumam ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē tikai tādā gadījumā, ja tas “rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus” un tikai tādā mērā, kādā tas “iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. Uzskata, ka valsts piešķirts pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, ja tas spēj uzlabot saņēmēja konkurences stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, ar kuriem tas konkurē (125). Tāpēc pieņem, ka konkurences kropļošana notiek, tiklīdz valsts piešķir finansiālas priekšrocības uzņēmumam liberalizētā nozarē, kurā ir vai varētu būt konkurence.

| (205) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru jebkura atbalsta piešķiršana uzņēmumam, kas veic darbības iekšējā tirgū, var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm (126). |
| --- | --- |

(205)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru jebkura atbalsta piešķiršana uzņēmumam, kas veic darbības iekšējā tirgū, var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm (126).

| (206) | BAVARIA konkurē ar citiem Vācijas un citu Savienības dalībvalstu nekustamo īpašumu fondiem un korporatīviem ieguldītājiem par ieguldītājiem un ieguldīšanas iespējām. BAVARIA piešķirtās finansiālās priekšrocības nostiprinātu šā uzņēmuma konkurences stāvokli un tāpēc varētu kropļot konkurenci. Tā kā nekustamo īpašumu ieguldījumu tirgus ir Savienības mēroga tirgus, jebkuras BAVARIA piešķirtās finansiālās priekšrocības nostiprinātu tās stāvokli tirgū, salīdzinot ar tās konkurentiem citās dalībvalstīs, tādējādi ietekmējot tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(206)

BAVARIA konkurē ar citiem Vācijas un citu Savienības dalībvalstu nekustamo īpašumu fondiem un korporatīviem ieguldītājiem par ieguldītājiem un ieguldīšanas iespējām. BAVARIA piešķirtās finansiālās priekšrocības nostiprinātu šā uzņēmuma konkurences stāvokli un tāpēc varētu kropļot konkurenci. Tā kā nekustamo īpašumu ieguldījumu tirgus ir Savienības mēroga tirgus, jebkuras BAVARIA piešķirtās finansiālās priekšrocības nostiprinātu tās stāvokli tirgū, salīdzinot ar tās konkurentiem citās dalībvalstīs, tādējādi ietekmējot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

7.5.1.5.   Secinājums

| (207) | Pieņemot, ka – pretēji Komisijas sākotnējam secinājumam, kas norādīts iepriekš, – pārdošanas un atpakaļnomas darījums neatbilst saprātīga TED principam un tāpēc rada priekšrocības BAVARIA, būtu jāsecina, ka pārdošanas un atpakaļnomas darījums bija saistīts ar valsts atbalstu. Tādēļ jānovērtē, vai saskaņā ar šo hipotēzi valsts atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(207)

Pieņemot, ka – pretēji Komisijas sākotnējam secinājumam, kas norādīts iepriekš, – pārdošanas un atpakaļnomas darījums neatbilst saprātīga TED principam un tāpēc rada priekšrocības BAVARIA, būtu jāsecina, ka pārdošanas un atpakaļnomas darījums bija saistīts ar valsts atbalstu. Tādēļ jānovērtē, vai saskaņā ar šo hipotēzi valsts atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

7.5.2.   Saderība ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu

| (208) | Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalsta pasākumu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas “veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”. Piemērojot 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, Komisijai jāizvērtē atbalsta pasākuma pozitīvā un vēlamā ietekme, salīdzinot ar tā negatīvo ietekmi uz tirdzniecības apstākļiem, kurus radījusi šā pasākuma īstenošana. |
| --- | --- |

(208)

Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalsta pasākumu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas “veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”. Piemērojot 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, Komisijai jāizvērtē atbalsta pasākuma pozitīvā un vēlamā ietekme, salīdzinot ar tā negatīvo ietekmi uz tirdzniecības apstākļiem, kurus radījusi šā pasākuma īstenošana.

| (209) | Lai atbalsta pasākums izpildītu šo pārbaudi, tam jāatbilst pieciem kumulatīviem nosacījumiem. Pirmkārt, atbalstam jāpalīdz sasniegt precīzi definētu kopīgo interešu mērķi. Otrkārt, tam jābūt piemērotam instrumentam šā mērķa sasniegšanai. Treškārt, tam jābūt vajadzīgam un stimulējošam. Ceturtkārt, tam jābūt samērīgam. Piektkārt, tas nedrīkst ietekmēt tirdzniecības apstākļus tādā mērā, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(209)

Lai atbalsta pasākums izpildītu šo pārbaudi, tam jāatbilst pieciem kumulatīviem nosacījumiem. Pirmkārt, atbalstam jāpalīdz sasniegt precīzi definētu kopīgo interešu mērķi. Otrkārt, tam jābūt piemērotam instrumentam šā mērķa sasniegšanai. Treškārt, tam jābūt vajadzīgam un stimulējošam. Ceturtkārt, tam jābūt samērīgam. Piektkārt, tas nedrīkst ietekmēt tirdzniecības apstākļus tādā mērā, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.

7.5.2.1.   Kopīgo interešu mērķis

| (210) | LESD 3. un 174. pantā noteikts, ka ekonomiskā un sociālā kohēzija ir Savienības mērķis. Ekonomiskās un sociālās kohēzijas nostiprināšana nozīmē pilsētvides un pilsētu iedzīvotāju dzīves kvalitātes uzlabošanu. Kohēzijas politika var palīdzēt izveidot ilgtspējīgu sabiedrību, nodrošinot, ka ekonomikas, sociālie un vides jautājumi tiek risināti, izmantojot integrētas stratēģijas atjaunošanai un attīstībai pilsētu un lauku teritorijās. To var panākt dažādos veidos (127). |
| --- | --- |

(210)

LESD 3. un 174. pantā noteikts, ka ekonomiskā un sociālā kohēzija ir Savienības mērķis. Ekonomiskās un sociālās kohēzijas nostiprināšana nozīmē pilsētvides un pilsētu iedzīvotāju dzīves kvalitātes uzlabošanu. Kohēzijas politika var palīdzēt izveidot ilgtspējīgu sabiedrību, nodrošinot, ka ekonomikas, sociālie un vides jautājumi tiek risināti, izmantojot integrētas stratēģijas atjaunošanai un attīstībai pilsētu un lauku teritorijās. To var panākt dažādos veidos (127).

| (211) | Komisija konstatē, ka NEUWOGES statūtos noteiktais mērķis ir nodrošināt pietiekamu apgādi ar mājokļiem savas darbības reģionā. Komisija arī konstatē, ka, noslēdzot pārdošanas un atpakaļnomas darījumu, NEUWOGES īstenoja konkrētus valsts politikas mērķus. NEUWOGES paskaidro, ka:






  — | pagājušā gadsimta deviņdesmitajos gados pēc Vācijas atkalapvienošanās svarīgs politisks projekts bija Austrumvācijas mājokļu apstākļu pielīdzināšana Rietumvācijas apstākļiem, tādēļ Austrumvācijā ēkas tika steidzīgi privatizētas un modernizētas neatkarīgi no tā, vai tas bija ekonomiski izdevīgi, |
| --- | --- | --- |

(211)

Komisija konstatē, ka NEUWOGES statūtos noteiktais mērķis ir nodrošināt pietiekamu apgādi ar mājokļiem savas darbības reģionā. Komisija arī konstatē, ka, noslēdzot pārdošanas un atpakaļnomas darījumu, NEUWOGES īstenoja konkrētus valsts politikas mērķus. NEUWOGES paskaidro, ka:

—

pagājušā gadsimta deviņdesmitajos gados pēc Vācijas atkalapvienošanās svarīgs politisks projekts bija Austrumvācijas mājokļu apstākļu pielīdzināšana Rietumvācijas apstākļiem, tādēļ Austrumvācijā ēkas tika steidzīgi privatizētas un modernizētas neatkarīgi no tā, vai tas bija ekonomiski izdevīgi,

| — | centieni privatizēt un modernizēt ēkas, kas bija pārdošanas un atpakaļnomas darījuma priekšmets, arī bija vērsti uz Neibrandenburgas pilsētas nākotnes izredžu uzlabošanu – piedāvājot cilvēkiem augstvērtīgus mājokļus par pieņemamu cenu un tos privatizējot (kas bija BAVARIA pienākums), NEUWOGES cerēja uzlabot Neibrandenburgas pievilcību tās iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

—

centieni privatizēt un modernizēt ēkas, kas bija pārdošanas un atpakaļnomas darījuma priekšmets, arī bija vērsti uz Neibrandenburgas pilsētas nākotnes izredžu uzlabošanu – piedāvājot cilvēkiem augstvērtīgus mājokļus par pieņemamu cenu un tos privatizējot (kas bija BAVARIA pienākums), NEUWOGES cerēja uzlabot Neibrandenburgas pievilcību tās iedzīvotājiem.

| (212) | Visbeidzot, Komisija konstatē, ka NEUWOGES uzņēmās saistības mēģināt pārdot konkrētu skaitu dzīvokļu to pašreizējiem īrniekiem. Šajos darījumos NEUWOGES nevarēja prasīt tirgū brīvi noteiktu cenu, bet tai bija jāievēro noteikti cenas ierobežojumi (128). Līgums, kurā bija minētie noteikumi, piešķīra zināmas priekšrocības attiecīgo ēku pašreizējiem īrniekiem. |
| --- | --- |

(212)

Visbeidzot, Komisija konstatē, ka NEUWOGES uzņēmās saistības mēģināt pārdot konkrētu skaitu dzīvokļu to pašreizējiem īrniekiem. Šajos darījumos NEUWOGES nevarēja prasīt tirgū brīvi noteiktu cenu, bet tai bija jāievēro noteikti cenas ierobežojumi (128). Līgums, kurā bija minētie noteikumi, piešķīra zināmas priekšrocības attiecīgo ēku pašreizējiem īrniekiem.

| (213) | Ja NEUWOGES un BAVARIA noslēgtais pārdošanas un atpakaļnomas darījums patiešām tiktu klasificēts kā valsts atbalsts, kāds tas nav, šis atbalsts būtu piešķirts atbilstīgi uzskaitītajiem politikas mērķiem. Pietiekams mājokļu nodrošinājums reģionā, iesaistīšanās valsts politikas mērķa sasniegšanā (pēc atkalapvienošanās Austrumvācijas mājokļu apstākļus pielīdzināt apstākļiem Rietumvācijā), Neibrandenburgas pilsētas nākotnes izredžu uzlabošana, piedāvājot tās iedzīvotājiem pievilcīgus mājokļus par pieņemamu cenu (tostarp atbalstot attiecīgo ēku pašreizējos īrniekus) – tie visi ir precīzi noteikti kopīgo interešu mērķi. Tāpēc Komisija uzskata, ka darījums jāuzskata par pasākumu, kas paredzēts kopīgo interešu mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(213)

Ja NEUWOGES un BAVARIA noslēgtais pārdošanas un atpakaļnomas darījums patiešām tiktu klasificēts kā valsts atbalsts, kāds tas nav, šis atbalsts būtu piešķirts atbilstīgi uzskaitītajiem politikas mērķiem. Pietiekams mājokļu nodrošinājums reģionā, iesaistīšanās valsts politikas mērķa sasniegšanā (pēc atkalapvienošanās Austrumvācijas mājokļu apstākļus pielīdzināt apstākļiem Rietumvācijā), Neibrandenburgas pilsētas nākotnes izredžu uzlabošana, piedāvājot tās iedzīvotājiem pievilcīgus mājokļus par pieņemamu cenu (tostarp atbalstot attiecīgo ēku pašreizējos īrniekus) – tie visi ir precīzi noteikti kopīgo interešu mērķi. Tāpēc Komisija uzskata, ka darījums jāuzskata par pasākumu, kas paredzēts kopīgo interešu mērķa sasniegšanai.

7.5.2.2.   Pasākumu piemērotība

| (214) | Nav apstrīdams, ka NEUWOGES un BAVARIA noslēgtais pārdošanas un atpakaļnomas līgums sasniedza vēlamos mērķus, jo darījums nodrošināja, ka BAVARIA iegādātās ēkas tika plaši modernizētas, privatizētas un par zemu cenu piedāvātas to pašreizējiem īrniekiem, palielinot kvalitatīvu mājokļu skaitu reģionā un tādējādi uzlabojot Neibrandenburgas pilsētas nākotnes izredzes. |
| --- | --- |

(214)

Nav apstrīdams, ka NEUWOGES un BAVARIA noslēgtais pārdošanas un atpakaļnomas līgums sasniedza vēlamos mērķus, jo darījums nodrošināja, ka BAVARIA iegādātās ēkas tika plaši modernizētas, privatizētas un par zemu cenu piedāvātas to pašreizējiem īrniekiem, palielinot kvalitatīvu mājokļu skaitu reģionā un tādējādi uzlabojot Neibrandenburgas pilsētas nākotnes izredzes.

| (215) | Meklējot ēku pircēju un izvērtējot savus variantus, NEUWOGES veica virkni pasākumu, kas faktiski nodrošināja, ka gadījumā, ja pārdošanas un atpakaļnomas darījums būtu saistīts ar atbalstu, tas būtu samazināts līdz vēlamo mērķu sasniegšanai vajadzīgajam apjomam. Proti, NEUWOGES īstenoja ierobežotu pieteikumu iesniegšanas procesu, vairākus mēnešus vienojās par noteikumiem ar BAVARIA un visbeidzot bija pārliecināta, ka darījums ir tirgū vislabākais piedāvājums. Tāpēc nav norāžu, kas liecinātu – pat tad, ja pārdošanas un atpakaļnomas darījums būtu saistīts ar atbalstu, šis atbalsts pārsniegtu vēlamo mērķu sasniegšanai vajadzīgo minimumu. Iepriekš veiktā analīze (sk. 7.3. punktu), salīdzinot pārdošanas un atpakaļnomas darījumu ar dažādām alternatīvām (piemēram, ar aizdevumu finansētu ēku modernizāciju vai tiešo pārdošanu), pierādīja, ka nebija pieejamas tādas alternatīvas, ar kurām tos pašus mērķus būtu iespējams sasniegt bez atbalsta vai ar nelielu atbalstu. Pārdošanas un atpakaļnomas darījums un jebkurš tajā ietvertais iespējamais atbalsts tādējādi būtu piemēroti instrumenti, lai sasniegtu kopīgo interešu mērķus. |
| --- | --- |

(215)

Meklējot ēku pircēju un izvērtējot savus variantus, NEUWOGES veica virkni pasākumu, kas faktiski nodrošināja, ka gadījumā, ja pārdošanas un atpakaļnomas darījums būtu saistīts ar atbalstu, tas būtu samazināts līdz vēlamo mērķu sasniegšanai vajadzīgajam apjomam. Proti, NEUWOGES īstenoja ierobežotu pieteikumu iesniegšanas procesu, vairākus mēnešus vienojās par noteikumiem ar BAVARIA un visbeidzot bija pārliecināta, ka darījums ir tirgū vislabākais piedāvājums. Tāpēc nav norāžu, kas liecinātu – pat tad, ja pārdošanas un atpakaļnomas darījums būtu saistīts ar atbalstu, šis atbalsts pārsniegtu vēlamo mērķu sasniegšanai vajadzīgo minimumu. Iepriekš veiktā analīze (sk. 7.3. punktu), salīdzinot pārdošanas un atpakaļnomas darījumu ar dažādām alternatīvām (piemēram, ar aizdevumu finansētu ēku modernizāciju vai tiešo pārdošanu), pierādīja, ka nebija pieejamas tādas alternatīvas, ar kurām tos pašus mērķus būtu iespējams sasniegt bez atbalsta vai ar nelielu atbalstu. Pārdošanas un atpakaļnomas darījums un jebkurš tajā ietvertais iespējamais atbalsts tādējādi būtu piemēroti instrumenti, lai sasniegtu kopīgo interešu mērķus.

7.5.2.3.   Nepieciešamība un stimuls

| (216) | Pieņemot, ka pārdošanas un atpakaļnomas darījums ietvēra valsts atbalstu, vēl jāpārbauda, vai šis atbalsts bija stimulējošs. NEUWOGES un BAVARIA vairākus mēnešus vienojās par darījuma noteikumiem. Šķiet, ka BAVARIA nebūtu iesaistījusies darījumā, kas neatbilstu tās nekustamo īpašumu nomas modelim. Ja beidzot noslēgtajā darījumā, kura pamatā bija BAVARIA nekustamo īpašumu nomas modelis, būtu ietverts valsts atbalsts, nav šaubu, ka bez šā atbalsta BAVARIA nebūtu iesaistījusies darījumā. |
| --- | --- |

(216)

Pieņemot, ka pārdošanas un atpakaļnomas darījums ietvēra valsts atbalstu, vēl jāpārbauda, vai šis atbalsts bija stimulējošs. NEUWOGES un BAVARIA vairākus mēnešus vienojās par darījuma noteikumiem. Šķiet, ka BAVARIA nebūtu iesaistījusies darījumā, kas neatbilstu tās nekustamo īpašumu nomas modelim. Ja beidzot noslēgtajā darījumā, kura pamatā bija BAVARIA nekustamo īpašumu nomas modelis, būtu ietverts valsts atbalsts, nav šaubu, ka bez šā atbalsta BAVARIA nebūtu iesaistījusies darījumā.

7.5.2.4.   Samērīgums

| (217) | Komisija jau norādīja, ka politikas mērķi, kurus NEUWOGES centās sasniegt, noslēdzot šo darījumu, jāuzskata par svarīgiem. Ēku modernizācija un privatizācija, tostarp to pārdošana īrniekiem par zemu cenu, ir svarīgs ieguldījums Savienības ekonomiskās un sociālās kohēzijas uzlabošanā. Vienlaikus pārdošanas un atpakaļnomas darījumā ietvertais BAVARIA piešķirtais atbalsts, ja tāds bija, jebkurā gadījumā bija ierobežots, tādējādi ierobežojot arī pasākuma radītos konkurences kropļojumus. Ņemot vērā minēto, jebkurš atbalsts, kas varēja būt ietverts NEUWOGES un BAVARIA pārdošanas un atpakaļnomas darījumā, bija samērīgs ar sasniedzamo mērķi. |
| --- | --- |

(217)

Komisija jau norādīja, ka politikas mērķi, kurus NEUWOGES centās sasniegt, noslēdzot šo darījumu, jāuzskata par svarīgiem. Ēku modernizācija un privatizācija, tostarp to pārdošana īrniekiem par zemu cenu, ir svarīgs ieguldījums Savienības ekonomiskās un sociālās kohēzijas uzlabošanā. Vienlaikus pārdošanas un atpakaļnomas darījumā ietvertais BAVARIA piešķirtais atbalsts, ja tāds bija, jebkurā gadījumā bija ierobežots, tādējādi ierobežojot arī pasākuma radītos konkurences kropļojumus. Ņemot vērā minēto, jebkurš atbalsts, kas varēja būt ietverts NEUWOGES un BAVARIA pārdošanas un atpakaļnomas darījumā, bija samērīgs ar sasniedzamo mērķi.

7.5.2.5.   Nav ietekmes uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm

| (218) | Vēlreiz jānorāda, ka pārdošanas un atpakaļnomas darījumā ietvertais BAVARIA piešķirtais atbalsts, ja tāds bija, jebkurā gadījumā bija ierobežots. Tāpēc arī pasākuma ietekme uz tirdzniecības apstākļiem bija ierobežota. Lai gan pārdošanas un atpakaļnomas darījumā ietvertais atbalsts varēja uzlabot konkurences stāvokli BAVARIA, kuras iespējamie konkurenti bija vismaz citi uzņēmumi (tostarp citu dalībvalstu uzņēmumi), šīs ietekmes apmērs ir atkarīgs no saņemtā atbalsta apjoma. Tā kā tādējādi BAVARIA konkurences stāvoklis būtu uzlabojies tikai nedaudz, var secināt, ka pārdošanas un atpakaļnomas darījums arī tad, ja tas ietvertu atbalstu, neietekmētu tirdzniecības apstākļus tādā mērā, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(218)

Vēlreiz jānorāda, ka pārdošanas un atpakaļnomas darījumā ietvertais BAVARIA piešķirtais atbalsts, ja tāds bija, jebkurā gadījumā bija ierobežots. Tāpēc arī pasākuma ietekme uz tirdzniecības apstākļiem bija ierobežota. Lai gan pārdošanas un atpakaļnomas darījumā ietvertais atbalsts varēja uzlabot konkurences stāvokli BAVARIA, kuras iespējamie konkurenti bija vismaz citi uzņēmumi (tostarp citu dalībvalstu uzņēmumi), šīs ietekmes apmērs ir atkarīgs no saņemtā atbalsta apjoma. Tā kā tādējādi BAVARIA konkurences stāvoklis būtu uzlabojies tikai nedaudz, var secināt, ka pārdošanas un atpakaļnomas darījums arī tad, ja tas ietvertu atbalstu, neietekmētu tirdzniecības apstākļus tādā mērā, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm.

7.5.3.   Secinājums par atlikušajiem valsts atbalsta elementiem un to saderību ar iekšējo tirgu

| (219) | Pamatojoties uz iemesliem, kas minēti 7.5.2. punktā, Komisija secināja, ka gadījumā, ja pārdošanas un atpakaļnomas darījums radīja priekšrocības BAVARIA, tas būtu valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Tomēr Komisija arī konstatē, ka jebkurš atbalsts, kas ietverts attiecīgajā darījumā, būtu saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(219)

Pamatojoties uz iemesliem, kas minēti 7.5.2. punktā, Komisija secināja, ka gadījumā, ja pārdošanas un atpakaļnomas darījums radīja priekšrocības BAVARIA, tas būtu valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Tomēr Komisija arī konstatē, ka jebkurš atbalsts, kas ietverts attiecīgajā darījumā, būtu saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

7.6.   SECINĀJUMS PAR ATBALSTU UN TĀ SADERĪBU AR IEKŠĒJO TIRGU

| (220) | Pamatojoties uz pārdošanas un atpakaļnomas darījuma vērtību NEUWOGES, salīdzinājumu ar iespējamiem alternatīviem darījumiem un pārbaudot darījuma atbilstību tirgus praksei, var secināt, ka darījums atbilst TED principam. Noslēdzot pārdošanas un atpakaļnomas darījumu, NEUWOGES rīkojās tā, kā būtu rīkojies arī TED. Īpaši jāuzsver – nav apšaubāms tas, ka nebija nedz pieejams ekonomiski pievilcīgāks variants, nedz arī pārdošanas un atpakaļnomas darījuma nosacījumi attiecīgajā laikposmā (1997./1998. gadā) neatbilda tirgus nosacījumiem, ņemot vērā pieejamos kritērijus un citus piedāvājumus, kas tika iesniegti pieteikumu iesniegšanas procesā. |
| --- | --- |

(220)

Pamatojoties uz pārdošanas un atpakaļnomas darījuma vērtību NEUWOGES, salīdzinājumu ar iespējamiem alternatīviem darījumiem un pārbaudot darījuma atbilstību tirgus praksei, var secināt, ka darījums atbilst TED principam. Noslēdzot pārdošanas un atpakaļnomas darījumu, NEUWOGES rīkojās tā, kā būtu rīkojies arī TED. Īpaši jāuzsver – nav apšaubāms tas, ka nebija nedz pieejams ekonomiski pievilcīgāks variants, nedz arī pārdošanas un atpakaļnomas darījuma nosacījumi attiecīgajā laikposmā (1997./1998. gadā) neatbilda tirgus nosacījumiem, ņemot vērā pieejamos kritērijus un citus piedāvājumus, kas tika iesniegti pieteikumu iesniegšanas procesā.

| (221) | Tāpēc jāsecina, ka, tā kā NEUWOGES rīcība atbilda TED rīcībai, NEUWOGES neradīja priekšrocības BAVARIA. Tā kā apstrīdētais pasākums nepiešķīra priekšrocības, tas neatbilst nosacījumiem, kurus izpildot to varētu uzskatīt par valsts atbalstu, tas nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(221)

Tāpēc jāsecina, ka, tā kā NEUWOGES rīcība atbilda TED rīcībai, NEUWOGES neradīja priekšrocības BAVARIA. Tā kā apstrīdētais pasākums nepiešķīra priekšrocības, tas neatbilst nosacījumiem, kurus izpildot to varētu uzskatīt par valsts atbalstu, tas nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (222) | Papildinot sākotnējo konstatējumu, ka pārdošanas un atpakaļnomas darījums nepiešķīra priekšrocības BAVARIA un tāpēc tas neietvēra valsts atbalstu, Komisija arī secina – ja tomēr pārdošanas un atpakaļnomas darījums piešķirtu priekšrocības BAVARIA, šis darījums noteikti būtu valsts atbalsts. Tomēr šis valsts atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, |
| --- | --- |

(222)

Papildinot sākotnējo konstatējumu, ka pārdošanas un atpakaļnomas darījums nepiešķīra priekšrocības BAVARIA un tāpēc tas neietvēra valsts atbalstu, Komisija arī secina – ja tomēr pārdošanas un atpakaļnomas darījums piešķirtu priekšrocības BAVARIA, šis darījums noteikti būtu valsts atbalsts. Tomēr šis valsts atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Juridiskais darījums, ko 1998. gada 21. janvārī noslēdza Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH, Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG un Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG kā zemes nomas un pārdošanas līgumu un administratīvo līgumu, nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

2. pants

Ja tomēr juridiskais darījums, ko 1998. gada 21. janvārī noslēdza Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH, Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG un Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG kā zemes nomas un pārdošanas līgumu un administratīvo līgumu, būtu valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, šis atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai

Briselē, 2014. gada 16. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 141, 17.5.2012., 28. lpp.

1

(2)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

2

(3)  Spriedums lietā T-407/09 Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft/Eiropas Komisija vēl nav publicēts.

3

Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft

(4)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  Spriedums lietā T-145/12 Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft/ES Komisija, vēl nav publicēts.

5

Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft

ES Komisija

(6)  Teksta daļas ir grozītas, lai nodrošinātu konfidenciālas informācijas nepubliskošanu. Šīs daļas aizstātas ar kvadrātiekavām.

6

(7)  Šajā lēmumā Komisija visas sākotnējās summas, kuras bija Vācijas markās, konvertēja euro, piemērojot oficiālo konversijas likmi EUR 1 = DM 1,95583. Iespējamas nelielas kļūdas, kas radušās noapaļošanas dēļ. Šajā lēmumā nav ņemti vērā cipari aiz komata.

7

(8)  Likums par mantota parāda samazināšanu (Altschuldenhilfegesetz), 1993. gada 23. jūnijs (Federālo Tiesību Aktu Vēstnesis I, 944., 986. lpp.), jaunākie grozījumi izdarīti 2006. gada 31. oktobrī (Federālo Tiesību Aktu Vēstnesis I, 2407. lpp.).

8

Altschuldenhilfegesetz

(9)  Sk. Reģionālās plānošanas federālās ministrijas 1995. gada 18. maija vēstuli “Anerkennung mieternaher Privatisierungsformen” un Rekonstrukcijas bankas 1995. gada 22. decembra“Merkblatt zu Mieterprivatisierung, mieternahen Privatisierungsformen und subsidiärem Drittverkauf”.

9

Anerkennung mieternaher Privatisierungsformen

Merkblatt zu Mieterprivatisierung, mieternahen Privatisierungsformen und subsidiärem Drittverkauf

(10)  Reģionālās plānošanas federālās ministrijas 1995. gada 18. maija vēstule “Anerkennung mieternaher Privatisierungsformen”, 183. lpp.

10

Anerkennung mieternaher Privatisierungsformen

(11)  Rekonstrukcijas bankas 1995. gada 22. decembra“Merkblatt zu Mieterprivatisierung, mieternahen Privatisierungsformen und subsidiärem Drittverkauf”, 5. un 6. lpp.

11

Merkblatt zu Mieterprivatisierung, mieternahen Privatisierungsformen und subsidiärem Drittverkauf

(12)  NEUWOGES vispirms informēja, ka kopējais parāda samazinājums bija EUR [..], bet uz darījumu attiecināmā daļa – EUR [..]. Tomēr vēlāk tā attiecināmo daļu laboja, norādot EUR [..]. Pieņemot, ka šis labojums izdarīts pēc tam, kad tika labota kopējā parāda samazinājuma summa, arī šī summa attiecīgi tika labota.

12

NEUWOGES

(13)  Sk. Rostokas apgabaltiesas 2008. gada 28. novembra spriedumu (turpmāk “Rostokas apgabaltiesas spriedums”), 24. lpp.

13

(14)  OV C 209, 10.7.1997., 3. lpp.

14

(15)  NEUWOGES aprēķini pamatoti ar 5 % diskonta likmi.

15

NEUWOGES

(16)  Vispārējais pārvaldības līgums, kas 1997. gada 19. decembrī noslēgts ar [..].

16

(17)  Vispārējais pārvaldības līgums un īres garantijas līgums, kas 1998. gada 13. augustā noslēgts ar [..].

17

(18)  Vispārējais pārvaldības līgums un īres garantijas līgums, kas 1999. gada 1. decembrī noslēgts ar nekustamo īpašumu attīstīšanas sabiedrību [..].

18

(19)  Sk. 12. apsvērumu.

19

(20)  Lēmums par procedūras sākšanu, 46. apsvērums.

20

(21)  Lēmums par procedūras sākšanu, 47. apsvērums.

21

(22)  Lēmums par procedūras sākšanu, 55. apsvērums.

22

(23)  Lēmums par procedūras sākšanu, 56. apsvērums.

23

(24)  Lēmums par procedūras sākšanu, 60. apsvērums.

24

(25)  Lēmums par procedūras sākšanu, 62. apsvērums.

25

(26)  Lēmums par procedūras sākšanu, 64. apsvērums.

26

(27)  Lēmums par procedūras sākšanu, 66. apsvērums.

27

(28)  Lēmums par procedūras sākšanu, 68. apsvērums.

28

(29)  Lēmums par procedūras sākšanu, 69. apsvērums.

29

(30)  Lēmums par procedūras sākšanu, 70. apsvērums.

30

(31)  Rostokas apgabaltiesas spriedums, 18. lpp.

31

(32)  Rostokas apgabaltiesas spriedums, 23.–24. lpp.

32

(33)  Rostokas apgabaltiesas spriedums, 24., 25. lpp.

33

(34)  Rostokas apgabaltiesas spriedums, 26. lpp.

34

(35)  Rostokas apgabaltiesas spriedums, 26. lpp.

35

(36)  Rostokas apgabaltiesas spriedums, 26. lpp.

36

(37)  Rostokas apgabaltiesas spriedums, 19. lpp.

37

(38)  Rostokas apgabaltiesas spriedums, 19., 20. lpp.

38

(39)  Rostokas apgabaltiesas spriedums, 20. lpp.

39

(40)  Rostokas apgabaltiesas spriedums, 20., 21. lpp.

40

(41)  Rostokas apgabaltiesas spriedums, 21. lpp.

41

(42)  Rostokas apgabaltiesas spriedums, 22., 23. lpp.

42

(43)  Rostokas apgabaltiesas spriedums, 26. lpp.

43

(44)  BAVARIA iesniegtie dokumenti, 2012. gada 18. jūnijs, 4., 5. lpp.

44

BAVARIA

(45)  Spriedums lietā C-124/10 P Eiropas Komisija/EDF, vēl nav publicēts, 78. un 79. punkts

45

EDF

(46)  Spriedums lietā C-124/10 P, 81.–85. punkts.

46

(47)  Sk. 80. un 87. apsvērumu iepriekš.

47

(48)  BAVARIA brošūra “Leasingmodell Immobilien”, 4. lpp.

48

BAVARIA

Leasingmodell Immobilien

(49)  Sk., piemēram, zemes nomas un pārdošanas līguma I daļas 3. punktu, administratīvā līguma ievaddaļu.

49

(50)  NEUWOGES iesniegtie dokumenti, 2012. gada 17. jūlijs, 1. pielikums.

50

NEUWOGES

(51)  Sk. arī BAVARIA brošūru “Leasingmodell Immobilien”, 8., 10. lpp.

51

BAVARIA

Leasingmodell Immobilien

(52)  NEUWOGES uzraudzības padomes 1997. gada 30. oktobra sanāksmes dokuments 110/97; NEUWOGES uzraudzības padomes 1997. gada 30. oktobra sanāksmes protokols; NEUWOGES uzraudzības padomes 1997. gada 12. decembra sanāksmes dokuments 114/97; NEUWOGES uzraudzības padomes 1997. gada 16. decembra sanāksmes protokols.

52

NEUWOGES

NEUWOGES

NEUWOGES

NEUWOGES

(53)  Spriedums lietā C-339/10 P Bouygues/Komisija, vēl nav publicēts, 103. un 104. punkts

53

Bouygues

(54)  Zemes nomas un pārdošanas līguma IV daļas 1. sadaļa.

54

(55)  Zemes nomas un pārdošanas līguma III daļas 10. sadaļas 2. punkts.

55

(56)  Zemes nomas un pārdošanas līguma III daļas 10. sadaļas 3. punkts.

56

(57)  Administratīvā līguma 2.–4. punkts.

57

(58)  NEUWOGES iesniegtie dokumenti, 2012. gada 17. jūlijs, 1. pielikums.

58

NEUWOGES

(59)  NEUWOGES iesniegtie dokumenti, 2012. gada 17. jūlijs, 1. pielikums.

59

NEUWOGES

(60)  Sk. NEUWOGES1997. gada 24. novembra vēstuli BAVARIA, 2. lpp.

60

NEUWOGES

BAVARIA

(61)  Sk. zemes nomas un pārdošanas līguma IV daļas 3. sadaļu saistībā ar zemes nomas un pārdošanas līguma V daļas 3., 4. sadaļu.

61

(62)  Sk. BAVARIA iesniegtos dokumentus, 2013. gada 22. aprīlis, 12. pielikums

62

BAVARIA

(63)  Sk. NEUWOGES uzraudzības padomes 1997. gada 12. decembra sanāksmes dokumentu 114/97.

63

NEUWOGES

(64)  BAVARIA iesniegtie dokumenti, 2012. gada 18. jūnijs, 11. pielikums.

64

BAVARIA

(65)  Sk. NEUWOGES1997. gada 7. marta vēstuli BAVARIA un BAVARIA pirmo piedāvājumu atbildē uz šo vēstuli (BAVARIA iesniegtie dokumenti, 2012. gada 18. jūnijs, 9. un 10. pielikums)

65

NEUWOGES

BAVARIA

BAVARIA

BAVARIA

(66)  Sk. NEUWOGES1997. gada 7. marta vēstuli BAVARIA (BAVARIA iesniegtie dokumenti, 2012. gada 18. jūnijs, 9. pielikums).

66

NEUWOGES

BAVARIA

BAVARIA

(67)  Pestel pētījums (NEUWOGES iesniegtie dokumenti, 2012. gada 17. jūlijs, 2. pielikums), 68. lpp. (“Sanierungsstufe 2”).

67

Pestel

NEUWOGES

Sanierungsstufe 2

(68)  NEUWOGES iesniegtie dokumenti, 2012. gada 27. septembris, 1. pielikums.

68

NEUWOGES

(69)  NEUWOGES uzraudzības padomes 1997. gada 12. decembra sanāksmes dokuments 114/97, 3. lpp.

69

NEUWOGES

(70)  Sal. NEUWOGES iesniegtie dokumenti, 2012. gada 17. jūlijs, 1. pielikums.

70

NEUWOGES

(71)  Turpat.

71

(72)  BAVARIA apgalvo, ka NEUWOGES brīvi izvēlējās attiecīgos parametrus. Sk. BAVARIA iesniegtos dokumentus, 2013. gada 22. aprīlis, 23. punkts. Papildus sk. NEUWOGES1997. gada 6. maija vēstuli BAVARIA (BAVARIA iesniegtie dokumenti, 2012. gada 18. jūnijs, 1.a pielikums), kur NEUWOGES lūdz BAVARIA sagatavot līgumus, kuru darbības termiņš būtu 30 gadi, nomas likmes indeksācija [..] % apmērā un [..] % atlikusī vērtība.

72

BAVARIA

NEUWOGES

BAVARIA

NEUWOGES

BAVARIA

NEUWOGES

BAVARIA

(73)  Šajā ziņā ir svarīgi norādīt, ka mēneša nomas maksa kopā ar ikgadējo indeksāciju (šajā gadījumā [..] % gadā), līguma darbības termiņu (šajā gadījumā 30 gadi) un ēku atlikušo vērtību (šajā gadījumā [..] %) veido kopējo ieguldījuma apmēru. Tas nozīmē, ka tad, ja izvēlas zemāku īres maksu un augstākas izmaksas vai zemāku indeksācijas pakāpi, samazinās ieguldījuma kopējais apmērs. Ņemot vērā to, ka pārdošanas cena ir tieši atvasināta no kopēja ieguldījuma apmēra, kam atņemtas modernizācijas izmaksas, privatizācijas izmaksas un nodokļi/nodevas, pārdošanas cena ir tieši atkarīga no īres maksas, izmaksām, indeksācijas utt.

73

(74)  BAVARIA iesniegtie dokumenti, 2012. gada 18. jūnijs, 11. pielikums.

74

BAVARIA

(75)  Komisijas noteiktā diskonta likme attiecīgajam laikposmam ir 5,94 % (http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates_eu15_en.pdf). Tomēr, tā kā lēmumā par procedūras sākšanu bija pieņemta 5 % diskonta likme un ņemot vērā, ka NEUWOGES šādu likmi pieņēma savos aprēķinos, Komisija nolēma arī šajā vērtējumā piemērot 5 % diskonta likmi.

75

NEUWOGES

(76)  NEUWOGES iesniegtie dokumenti, 2012. gada 17. jūlijs, 7. pielikums.

76

NEUWOGES

(77)  NEUWOGES iesniegtie dokumenti, 2012. gada 17. jūlijs, 8.e pielikums.

77

NEUWOGES

(78)  NEUWOGES iesniegtie dokumenti, 2012. gada 17. jūlijs, 60. lpp.

78

NEUWOGES

(79)  Sk. 1988. gada 6. decembra Rīkojumu par zemes vērtēšanu (Wertermittlungsverordnung), 18. punktu, BGBl I, 2209. lpp.

79

Wertermittlungsverordnung

BGBl

(80)  Komisija norāda, ka NEUWOGES savā naudas plūsmas analīzē jau veica 1999. gada izmaksu indeksāciju. Tomēr Komisija sāka izmaksu indeksāciju tikai no 2000. gada. Tas tika darīts tādēļ, lai šī izmaksu aprēķināšana tiktu veikta, ņemot vērā laikposmu pēc modernizācijas, un šis laikposms sākās 1999. gadā. NEUWOGES savos iesniegtajos dokumentos arī apgalvoja, ka tūlīt pēc modernizācijas, t. i., 1999. gadā, izmaksu līmenis bijis pieņemams. Ņemot vērā minēto, daudz piemērotāk ir sākt izmaksu palielināšanu tikai no 2000. gada.

80

NEUWOGES

NEUWOGES

(81)  Sk. NEUWOGES uzraudzības padomes 1997. gada 12. decembra sanāksmes dokumentu 114/97, 6. pielikumu.

81

NEUWOGES

(82)  Sk., piemēram, NEUWOGES iesniegtos dokumentus, 2007. gada 5. novembris, 4. lpp.

82

NEUWOGES

(83)  NEUWOGES iesniegtie dokumenti, 2012. gada 17. jūlijs, 61. lpp.

83

NEUWOGES

(84)  NEUWOGES uzraudzības padomes 1997. gada 16. decembra sanāksmes protokols, 5. lpp.

84

NEUWOGES

(85)  Sk. NEUWOGES uzraudzības padomes 1997. gada 12. decembra sanāksmes dokumentu 114/97, 6. pielikumu.

85

NEUWOGES

(86)  Nordrevision1997. gada 20. novembra vēstule NEUWOGES (NEUWOGES iesniegtie dokumenti, 2007. gada 25. aprīlis, 13. pielikums), 3. lpp.

86

Nordrevision

NEUWOGES

NEUWOGES

(87)  Turpat.

87

(88)  Jānorāda, ka 1997./1998. gadā Neibrandenburgas pilsēta un Mēklenburgas-Priekšpomerānijas federālā zeme prognozēja, ka iedzīvotāju skaits nemainīsies. Sk. Vācijas iesniegtos dokumentus, 2007. gada 4. septembris, 6. pielikums.

88

(89)  BAVARIA Produktu komitejas 1997. gada 13. septembra sēdes lēmuma priekšlikums (BAVARIA iesniegtie dokumenti, 2013. gada 22. aprīlis, 15. pielikums), 2. lpp.

89

BAVARIA

BAVARIA

(90)  Turpat, 3. lpp.

90

(91)  Sk. NEUWOGES iesniegtos dokumentus, 2007. gada 5. novembris, 1. un 5. pielikums.

91

NEUWOGES

(92)  Pestel pētījums, 62. lpp.

92

Pestel

(93)  Nordrevision1997. gada 20. novembra vēstule NEUWOGES (NEUWOGES iesniegtie dokumenti, 2007. gada 25. aprīlis, 13. pielikums), 3. lpp.

93

Nordrevision

NEUWOGES

NEUWOGES

(94)  Jānorāda – ja 1997. gada vērtējumā būtu pieņemta augstāka īres ieņēmumu zaudēšanas riska pakāpe, tas savukārt nozīmētu, ka tajā tiktu pieņemtas zemākas administrēšanas un uzturēšanas izmaksas.

94

(95)  Rostokas apgabaltiesas spriedums, 19., 20. lpp.

95

(96)  Nordrevision1997. gada 20. novembra vēstule NEUWOGES (NEUWOGES iesniegtie dokumenti, 2007. gada 25. aprīlis, 13. pielikums), 3. lpp.

96

Nordrevision

NEUWOGES

NEUWOGES

(97)  Savukārt, ja tiek prognozēts, ka vai nu neindeksētu īres līgumu dēļ, vai tirgus attīstības tendenču dēļ īres maksa paaugstināsies lēnāk nekā vispārējais inflācijas līmenis, parasti īpašuma procentu likmi (Liegenschaftszins) palielina par starpību, kas atbilst prognozētajai atšķirībai starp īres maksas paaugstināšanos un inflācijas līmeņa paaugstināšanos.

97

Liegenschaftszins

(98)  Rostokas apgabaltiesas spriedums, 20. lpp.

98

(99)  Rostokas apgabaltiesas spriedums, 19. lpp.

99

(100)  Piemēram, ja būtu izvēlēts 20, nevis 30 gadu termiņš, sākotnējā nomas likme būtu bijusi [..] %, nevis [..] %.

100

(101)  Sk., piemēram, vērtējumu GA 22b/07 (NEUWOGES iesniegtie dokumenti, 2007. gada 5. novembris, 5. pielikums), 19. lpp.: “Lai ēku varētu ilgstoši izīrēt, steidzami jāveic modernizācija un remonts. [..] Nemodernizētas ēkas parasti nav iespējams izīrēt.”

101

NEUWOGES

(102)  NEUWOGES uzraudzības padomes 1997. gada 16. decembra sanāksmes protokols, 3. lpp.

102

NEUWOGES

(103)  NEUWOGES uzraudzības padomes 1997. gada 16. decembra sanāksmes protokols, 3. lpp.

103

NEUWOGES

(104)  NEUWOGES uzraudzības padomes 1997. gada 16. decembra sanāksmes protokols, 3. lpp.

104

NEUWOGES

(105)  NEUWOGES uzraudzības padomes 1997. gada 16. decembra sanāksmes protokols, 2. lpp.

105

NEUWOGES

(106)  NEUWOGES uzraudzības padomes 1997. gada 30. oktobra sanāksmes protokols, 3. lpp.

106

NEUWOGES

(107)  NEUWOGES iesniegtie dokumenti, 2007. gada 5. novembris, 2. un 6. pielikums.

107

NEUWOGES

(108)  NEUWOGES uzraudzības padomes 1997. gada 17. aprīļa sanāksmes dokuments 97/97, 3. lpp.

108

NEUWOGES

(109)  Vācijas iesniegtie dokumenti, 2008. gada 11. jūlijs, 10., 11. lpp.

109

(110)  NEUWOGES uzraudzības padomes 1997. gada 17. aprīļa sanāksmes dokuments 97/97, 2. lpp.

110

NEUWOGES

(111)  Sk. NEUWOGES uzraudzības padomes 1997. gada 30. oktobra sanāksmes dokumentu 110/97, 3. lpp.

111

NEUWOGES

(112)  NEUWOGES uzraudzības padomes 1997. gada 12. decembra sanāksmes dokuments 114/97, 3. lpp.

112

NEUWOGES

(113)  NEUWOGES uzraudzības padomes 1997. gada 16. decembra sanāksmes protokols, 5. lpp.

113

NEUWOGES

(114)  Bankas parasti izmanto mainīgas procentu likmes, jo tas samazina procentu likmju svārstību risku. Lai šo risku mazinātu, piešķirot aizdevumus ar fiksētu procentu likmi, tās ir ieinteresētas saīsināt līguma darbības termiņu. Izsniedzot aizdevumus uzņēmumiem, parasti izmanto atjaunojamos kredītus, kad pēc sākotnēja aizdevuma līguma termiņa beigām automātiski spēkā stājas jauns līgums (ar nosacījumu, ka uzņēmuma maksātspēja nav pasliktinājusies) ar pārskatītu procentu likmi (atspoguļojot tirgus nosacījumus attiecīgajā brīdī). Papildus procentu likmju svārstību riskam bankas uzņemas arī kredītrisku, tāpēc šis ir vēl viens iemesls, kādēļ jāsaīsina ar uzņēmumiem noslēgto līgumu darbības termiņš (jo iesaistītās summas ir ievērojami lielākas nekā hipotekārā līguma gadījumā, kura darbības termiņš parasti ir no 20 līdz 30 gadiem).

114

(115)  Šāds uzcenojums (t. i., augstāka vidējā nomas likme, salīdzinot ar fiksētu likmi jau no sākuma) radies tāpēc, BAVARIA piekrita daļu nomas maksājumu atlikt uz līguma darbības vēlāko posmu. Ja tā šos maksājumus būtu saņēmusi bez kavēšanās, tā būtu varējusi šo naudu ieguldīt un tādējādi gūt peļņu vai atmaksāt savu kredītu un tādējādi ietaupīt procentu maksājumus. Tāpēc maksājumu atlikšana rada BAVARIA izmaksas, kuras savukārt tiek nodotas tālāk NEUWOGES ar augstākas vidējās nomas likmes starpniecību.

115

BAVARIA

BAVARIA

NEUWOGES

(116)  Tas vairs nebūtu “īsts” aizdevums ar fiksētu procentu likmi (t. i., ar vienādu gada procentu likmi), bet gan aizdevums, kurā jau iepriekš noteiktas dažādas fiksētas gada procentu likmes (proti, tas nav arī aizdevums ar mainīgu procentu likmi).

116

(117)  Ja uzskata, ka risks ir pārāk liels, klienta pieteikums aizdevuma saņemšanai parasti tiek noraidīts. Ja uzskata, ka risks ir pieņemams, nosaka augstāku procentu likmi un var veikt papildu pasākumus. Piemēram, var prasīt papildu nodrošinājumu, piešķirt mazāku summu par prasīto vai aizdevuma līgumā iekļaut papildu noteikumus, kas bankai nodrošinātu iespēju uzraudzīt aizņēmēja finansiālo stāvokli.

117

(118)  Sk. arī iepriekš minēto Pestel pētījumu, kurš publicēts 1996. gada jūnijā un saskaņā ar kuru Austrumvācijas mājokļu sabiedrības atvērtā kapitāla tirgū varēja saņemt aizdevumus ar 7,5 % procentu likmi.

118

Pestel

(119)  Šādas izmaksas papildina izmaksas, kuras banka piemēro, piešķirot aizdevumu. Tas notiek tāpēc, ka nomas sabiedrība, refinansējot savu ieguldījumu, sedz arī bankas izmaksas (un šo faktoru ņem vērā, nosakot nomas likmi). Tai jāsedz arī savas papildu izmaksas.

119

(120)  Saņemot aizdevumu, klients palielina bankas peļņu, maksājot procentu likmi. Nomas gadījumā klients būtībā palielina gan bankas peļņu (tā kā nomas sabiedrība savu ieguldījumu refinansē ar bankas starpniecību un pēc tam attiecīgās izmaksas nodod tālāk nomniekam), gan pašas nomas sabiedrības peļņu. Tas, ka uzņēmumi ir gatavi segt šīs papildu izmaksas, liecina par to, ka nomas sabiedrības piedāvātie pakalpojumi nomniekiem rada pievienoto vērtību.

120

(121)  Spriedums apvienotajās lietās C-180/98 līdz C-184/98 Pavel Pavlov un citi/Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, Recueil 2000, I-6451. lpp., 74. punkts.

121

Pavel Pavlov

Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten

Recueil

(122)  Spriedums lietā C-118/85 Komisija/Itālijas Republika, Recueil1987, 2599. lpp., 7. punkts.

122

Recueil

(123)  Spriedums lietā C-482/99 Francija/Komisija (Stardust Marine), Recueil 2002, I-4397. lpp.

123

Stardust Marine

Recueil

(124)  Komisijas 2006. gada 16. novembra Direktīva 2006/111/EK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību (OV L 318, 17.11.2006., 17. lpp.).

124

(125)  Spriedums lietā 730/79 Philip Morris/Komisija, Recueil 1980, 2671. lpp., 11. punkts; spriedumu apvienotajās lietās T-298/97, T-312/97 utt. Alzetta Mauro un citi/Komisija, Recueil 2000, II-2325. lpp., 80. punkts.

125

Philip Morris/

Recueil

Alzetta Mauro

Recueil

(126)  Spriedums lietā 730/79 Philip Morris Holland BV/Eiropas Kopienu Komisija, Recueil 1980, 2671. lpp., 11. un 12. punkts; spriedums lietā T-214/95 Het Vlaamse Gewest (Flemish Region)/Eiropas Kopienu Komisija, Recueil 1998, II-717. lpp., 48.–50. punkts.

126

Philip Morris Holland BV

Recueil

Het Vlaamse Gewest (Flemish Region)

Recueil

(127)  Komisijas 2011. gada 5. oktobra lēmums C(2011) 4940 final lietā SA.31877 – Nīderlande. Zemes gabala pārdošana un mājokļu attīstība Apeldoorn (OV C 343, 23.11.2011., 11. lpp.), 47. un 48. apsvērums.

127

final

Apeldoorn

(128)  Sk. zemes nomas un pārdošanas līguma V daļas 3. sadaļas 2. punktu.

128

---

| 1.4.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 89/72 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 89/72

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/508

(2014. gada 1. oktobris)

par iespējamu infrastruktūras atbalstu, ko sniegusi Vācija uzņēmumam Propapier PM2 GmbH – Valsts atbalsts SA.36147 (C 30/10) (ex NN 45/10; ex CP 327/08)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6847)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (1),

pēc tam, kad tā uzaicinājusi ieinteresētās personas sniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (2) un ņēmusi vērā iesniegtās piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2008. gada 29. oktobra vēstulē saņēma sūdzību no uzņēmuma Smurfit Kappa Group (turpmāk – “Smurfit Kappa” vai “sūdzības iesniedzējs”), kurā tas apgalvoja, ka uzņēmumam Propapier PM2 GmbH ir piešķirts infrastruktūras atbalsts. Sūdzība tika reģistrēta ar atsauci CP 327/08 un nodota nelikumīga atbalsta reģistrā (ar atsauci NN 45/10). |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2008. gada 29. oktobra vēstulē saņēma sūdzību no uzņēmuma Smurfit Kappa Group (turpmāk – “Smurfit Kappa” vai “sūdzības iesniedzējs”), kurā tas apgalvoja, ka uzņēmumam Propapier PM2 GmbH ir piešķirts infrastruktūras atbalsts. Sūdzība tika reģistrēta ar atsauci CP 327/08 un nodota nelikumīga atbalsta reģistrā (ar atsauci NN 45/10).

| (2) | Komisija 2010. gada 27. oktobra vēstulē informēja Vācijas iestādes, ka saistībā ar iespējamo atbalstu ir nolēmusi sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2010. gada 27. oktobra vēstulē informēja Vācijas iestādes, ka saistībā ar iespējamo atbalstu ir nolēmusi sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru.

| (3) | Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par iespējamo atbalstu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes par iespējamo atbalstu.

| (4) | Vācijas iestādes 2011. gada 28. janvāra vēstulē sniedza piezīmes (nekonfidenciālā versija tika saņemta 2011. gada 31. janvārī). Komisija 2011. gada 11. februārī arī saņēma piezīmes no šādām ieinteresētajām personām: kopīgu piezīmi no Vācijas pašvaldību apvienībām Deutscher Städtetag, Deutscher Landkreistag un Deutscher Städte- und Gemeindebund, kā arī no pašvaldības uzņēmumu apvienības (Verband kommunaler Unternehmen – VKU) un no sūdzības iesniedzēja 2011. gada 14. februārī (nekonfidenciālā versija tika saņemta 2011. gada 1. martā). Komisija šīs piezīmes pārsūtīja Vācijas iestādēm, dodot tām iespēju izteikties; Vācijas iestāžu piezīmes tika saņemtas 2011. gada 13. aprīlī (nekonfidenciālā versija tika saņemta 2011. gada 26. aprīlī). |
| --- | --- |

(4)

Vācijas iestādes 2011. gada 28. janvāra vēstulē sniedza piezīmes (nekonfidenciālā versija tika saņemta 2011. gada 31. janvārī). Komisija 2011. gada 11. februārī arī saņēma piezīmes no šādām ieinteresētajām personām: kopīgu piezīmi no Vācijas pašvaldību apvienībām Deutscher Städtetag, Deutscher Landkreistag un Deutscher Städte- und Gemeindebund, kā arī no pašvaldības uzņēmumu apvienības (Verband kommunaler Unternehmen – VKU) un no sūdzības iesniedzēja 2011. gada 14. februārī (nekonfidenciālā versija tika saņemta 2011. gada 1. martā). Komisija šīs piezīmes pārsūtīja Vācijas iestādēm, dodot tām iespēju izteikties; Vācijas iestāžu piezīmes tika saņemtas 2011. gada 13. aprīlī (nekonfidenciālā versija tika saņemta 2011. gada 26. aprīlī).

| (5) | 2013. gada 17. janvārī norisinājās tikšanās, kurā piedalījās Komisijas nodaļu un Vācijas iestāžu pārstāvji. Vācijas iestādes 2013. gada 25. februāra vēstulē sniedza papildu informāciju. Komisijas nodaļu pārstāvji 2013. gada 26. aprīļa vēstulē pieprasīja papildu informāciju, kuru Vācijas iestādes sniedza 2013. gada 14. maija vēstulē. |
| --- | --- |

(5)

2013. gada 17. janvārī norisinājās tikšanās, kurā piedalījās Komisijas nodaļu un Vācijas iestāžu pārstāvji. Vācijas iestādes 2013. gada 25. februāra vēstulē sniedza papildu informāciju. Komisijas nodaļu pārstāvji 2013. gada 26. aprīļa vēstulē pieprasīja papildu informāciju, kuru Vācijas iestādes sniedza 2013. gada 14. maija vēstulē.

| (6) | Komisija 2013. gada 23. maija e-pasta vēstulē pieprasīja papildu informāciju, ko Vācijas iestādes sniedza 2013. gada 24., 27. un 28. maija e-pasta vēstulēs. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2013. gada 23. maija e-pasta vēstulē pieprasīja papildu informāciju, ko Vācijas iestādes sniedza 2013. gada 24., 27. un 28. maija e-pasta vēstulēs.

| (7) | Pēc tikšanās, kura norisinājās 2013. gada 6. jūnijā un kurā piedalījās Komisijas nodaļu un Vācijas iestāžu pārstāvji, kā arī atbalsta saņēmēja uzņēmuma pārstāvji un tehniskie eksperti, Vācijas iestādes paziņoja par iespējamām papildu piezīmēm. Kad Komisija 2013. gada 15. oktobrī pieprasīja papildu informāciju, Vācijas iestādes sniedza plašas papildu piezīmes 2013. gada 4. novembra, 13. decembra un 18. decembra, kā arī 2014. gada 6. janvāra un 24. aprīļa e-pasta vēstulēs. |
| --- | --- |

(7)

Pēc tikšanās, kura norisinājās 2013. gada 6. jūnijā un kurā piedalījās Komisijas nodaļu un Vācijas iestāžu pārstāvji, kā arī atbalsta saņēmēja uzņēmuma pārstāvji un tehniskie eksperti, Vācijas iestādes paziņoja par iespējamām papildu piezīmēm. Kad Komisija 2013. gada 15. oktobrī pieprasīja papildu informāciju, Vācijas iestādes sniedza plašas papildu piezīmes 2013. gada 4. novembra, 13. decembra un 18. decembra, kā arī 2014. gada 6. janvāra un 24. aprīļa e-pasta vēstulēs.

2.   PASĀKUMU APRAKSTS

| (8) | Propapier PM2 GmbH (turpmāk – “Propapier”) pieder uzņēmumam Progroup AG (turpmāk – “Progroup”). Uzņēmums Progroup ar tā filiāļu starpniecību ražo un tirgo gofrētā kartona materiālus (CCM) un gofrēto kartonu. Sūdzības iesniedzējs uzņēmums Smurfit Kappa ir viens no lielākajiem papīra ražotājiem Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(8)

Propapier PM2 GmbH (turpmāk – “Propapier”) pieder uzņēmumam Progroup AG (turpmāk – “Progroup”). Uzņēmums Progroup ar tā filiāļu starpniecību ražo un tirgo gofrētā kartona materiālus (CCM) un gofrēto kartonu. Sūdzības iesniedzējs uzņēmums Smurfit Kappa ir viens no lielākajiem papīra ražotājiem Eiropas Savienībā.

| (9) | Komisija 2008. gada 2. aprīlī apstiprināja (4) reģionālo atbalstu tādas uzņēmuma Propapier papīrfabrikas būvniecībai, kas ražo CCM, un saistītas spēkstacijas būvniecībai esošā rūpniecības parka Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal nesen atklātajā paplašinājumā, kas atrodas Eizenhitenštatē/Brandenburgā – apgabalā, kuram tobrīd bija tiesības saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2008. gada 2. aprīlī apstiprināja (4) reģionālo atbalstu tādas uzņēmuma Propapier papīrfabrikas būvniecībai, kas ražo CCM, un saistītas spēkstacijas būvniecībai esošā rūpniecības parka Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal nesen atklātajā paplašinājumā, kas atrodas Eizenhitenštatē/Brandenburgā – apgabalā, kuram tobrīd bija tiesības saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

| (10) | Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka noteikti infrastruktūras projekti, kas finansēti no valsts līdzekļiem nesen paplašinātajā rūpniecības parkā, kurā atrodas uzņēmuma Propapier jaunā papīrfabrika, ir paredzēti tikai papīrfabrikai un tāpēc uzskatāmi par īpašam nolūkam paredzētu infrastruktūru un valsts atbalstu uzņēmumam Propapier. |
| --- | --- |

(10)

Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka noteikti infrastruktūras projekti, kas finansēti no valsts līdzekļiem nesen paplašinātajā rūpniecības parkā, kurā atrodas uzņēmuma Propapier jaunā papīrfabrika, ir paredzēti tikai papīrfabrikai un tāpēc uzskatāmi par īpašam nolūkam paredzētu infrastruktūru un valsts atbalstu uzņēmumam Propapier.

| (11) | Sūdzības iesniedzējs norādīja uz šādiem infrastruktūras projektiem (skatīt turpmāk 2.1. iedaļu): notekūdeņu attīrīšanas iekārtas, autostāvvietas un jauna savienojošā ceļa būvniecība un Oderas–Šprē kanāla paplašināšana un padziļināšana. |
| --- | --- |

(11)

Sūdzības iesniedzējs norādīja uz šādiem infrastruktūras projektiem (skatīt turpmāk 2.1. iedaļu): notekūdeņu attīrīšanas iekārtas, autostāvvietas un jauna savienojošā ceļa būvniecība un Oderas–Šprē kanāla paplašināšana un padziļināšana.

| (12) | Turklāt sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka tarifi, ko piemēro par notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietošanu, sniedz priekšrocības uzņēmumam Propapier (skatīt turpmāk 2.2. iedaļu). |
| --- | --- |

(12)

Turklāt sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka tarifi, ko piemēro par notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietošanu, sniedz priekšrocības uzņēmumam Propapier (skatīt turpmāk 2.2. iedaļu).

2.1.   ATBALSTS NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTAS UN CITAS INFRASTRUKTŪRAS BŪVNIECĪBAI

| (13) | Brandenburgas federālā zeme 2008. gada jūlijā piešķīra tiešu dotāciju EUR 33 808 200 (5) apmērā no kopējās federālās/federālo zemju programmas “Reģionālo ekonomisko struktūru uzlabošana” (Ausbau der kommunalen wirtschaftsnahen Infrastruktur im Rahmen der Gemeinschaftsausgabe – GA) (turpmāk – “Gemeinschaftsausgabe shēma” (6)) resursiem, lai būvētu jaunu notekūdeņu attīrīšanas iekārtu rūpniecības zonas paplašinājumā pie Oderas–Šprē kanāla Eizenhitenštatē. Šajā saistībā jāņem vērā, ka par Gemeinschaftsaufgabe shēmu, kas paredzēta notekūdeņu attīrīšanas iekārtu būvniecības vai paplašināšanas finansēšanai, bija ierosināta valsts atbalsta lieta N 644e/02 (7), kurā Komisija 2003. gadā par 2004.–2006. gada plānošanas periodu konstatēja, ka publiskā sektora atbalsts no shēmas neveidoja valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē par labu notekūdeņu attīrīšanas iekārtas īpašniekam un operatoram. |
| --- | --- |

(13)

Brandenburgas federālā zeme 2008. gada jūlijā piešķīra tiešu dotāciju EUR 33 808 200 (5) apmērā no kopējās federālās/federālo zemju programmas “Reģionālo ekonomisko struktūru uzlabošana” (Ausbau der kommunalen wirtschaftsnahen Infrastruktur im Rahmen der Gemeinschaftsausgabe – GA) (turpmāk – “Gemeinschaftsausgabe shēma” (6)) resursiem, lai būvētu jaunu notekūdeņu attīrīšanas iekārtu rūpniecības zonas paplašinājumā pie Oderas–Šprē kanāla Eizenhitenštatē. Šajā saistībā jāņem vērā, ka par Gemeinschaftsaufgabe shēmu, kas paredzēta notekūdeņu attīrīšanas iekārtu būvniecības vai paplašināšanas finansēšanai, bija ierosināta valsts atbalsta lieta N 644e/02 (7), kurā Komisija 2003. gadā par 2004.–2006. gada plānošanas periodu konstatēja, ka publiskā sektora atbalsts no shēmas neveidoja valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē par labu notekūdeņu attīrīšanas iekārtas īpašniekam un operatoram.

| (14) | Šajā 2003. gada lēmumā Komisija secināja, ka dotācijas no tās shēmas versijas, kas piemērojama no 2004. līdz 2006. gadam, ir valsts līdzekļu iekšēja nodošana, nevis valsts atbalsts īpašniekiem un operatoriem, jo īpaši tāpēc, ka saņēmēji nebija uzņēmēji un pakalpojums bija tipisks vispārējas nozīmes publisks pakalpojums, ko sniedz pašvaldības. Saskaņā ar shēmas nosacījumiem saņēmējam jābūt vai nu vietējai iestādei (Gebietskörperschaft), vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem īpašiem nolūkiem izveidotai pašvaldības apvienībai (Zweckverband), ko uzrauga pašvaldība. Atbilstības nolūkos starp pasākuma atbalsta saņēmēju, t. i., notekūdeņu attīrīšanas iekārtas īpašnieku, un iekārtas lietotāju nedrīkst būt tiesiskas, personiskas vai uzņēmējdarbības attiecības. |
| --- | --- |

(14)

Šajā 2003. gada lēmumā Komisija secināja, ka dotācijas no tās shēmas versijas, kas piemērojama no 2004. līdz 2006. gadam, ir valsts līdzekļu iekšēja nodošana, nevis valsts atbalsts īpašniekiem un operatoriem, jo īpaši tāpēc, ka saņēmēji nebija uzņēmēji un pakalpojums bija tipisks vispārējas nozīmes publisks pakalpojums, ko sniedz pašvaldības. Saskaņā ar shēmas nosacījumiem saņēmējam jābūt vai nu vietējai iestādei (Gebietskörperschaft), vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem īpašiem nolūkiem izveidotai pašvaldības apvienībai (Zweckverband), ko uzrauga pašvaldība. Atbilstības nolūkos starp pasākuma atbalsta saņēmēju, t. i., notekūdeņu attīrīšanas iekārtas īpašnieku, un iekārtas lietotāju nedrīkst būt tiesiskas, personiskas vai uzņēmējdarbības attiecības.

| (15) | Dotācija sedza 80 % no kopējām attaisnotajām izmaksām, kas bija EUR 42 260 340 apmērā. Dotācijas saņēmējs ir Trinkwasser- und Abwasserzweckverband Oderaue Eisenhüttenstadt (turpmāk – “TAZV”) – vairāku pašvaldību apvienība, kuras darbību regulē valsts tiesību akti un kura atbild par dzeramā ūdens apgādi un notekūdeņu attīrīšanu. Apvienība TAZV ir gan notekūdeņu attīrīšanas iekārtas īpašniece, gan operatore, un tā sedza atlikušos 20 % no ieguldījuma kopējā publiskā sektora finansējuma. |
| --- | --- |

(15)

Dotācija sedza 80 % no kopējām attaisnotajām izmaksām, kas bija EUR 42 260 340 apmērā. Dotācijas saņēmējs ir Trinkwasser- und Abwasserzweckverband Oderaue Eisenhüttenstadt (turpmāk – “TAZV”) – vairāku pašvaldību apvienība, kuras darbību regulē valsts tiesību akti un kura atbild par dzeramā ūdens apgādi un notekūdeņu attīrīšanu. Apvienība TAZV ir gan notekūdeņu attīrīšanas iekārtas īpašniece, gan operatore, un tā sedza atlikušos 20 % no ieguldījuma kopējā publiskā sektora finansējuma.

| (16) | Attiecībā uz dotāciju bija paredzēts nosacījums: līdz 2008. gada 15. augustam jāapstiprina juridiskās un finansiālās prasības, lai noteiktu galveno ieguldītāju (šajā gadījumā tas ir uzņēmums Propapier). Iekārtas būvniecība tika uzsākta 2008. gada oktobrī, savukārt tās ekspluatācija – 2010. gada martā. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz dotāciju bija paredzēts nosacījums: līdz 2008. gada 15. augustam jāapstiprina juridiskās un finansiālās prasības, lai noteiktu galveno ieguldītāju (šajā gadījumā tas ir uzņēmums Propapier). Iekārtas būvniecība tika uzsākta 2008. gada oktobrī, savukārt tās ekspluatācija – 2010. gada martā.

| (17) | Sūdzībā apgalvots, ka TAZV iekārta ir īpašam nolūkam paredzēta infrastruktūra, jo uzņēmums Propapier izmantos gandrīz visu notekūdeņu attīrīšanas iekārtas jaudu. Saskaņā ar sūdzībā minēto iekārta sākotnēji bija paredzēta uzņēmumam Propapier kā notekūdeņu attīrīšanas iekārta un tās būvniecība bija priekšnosacījums, lai reģionā izveidotu papīrfabriku (papīra ražošanai nepieciešams liels ūdens daudzums). |
| --- | --- |

(17)

Sūdzībā apgalvots, ka TAZV iekārta ir īpašam nolūkam paredzēta infrastruktūra, jo uzņēmums Propapier izmantos gandrīz visu notekūdeņu attīrīšanas iekārtas jaudu. Saskaņā ar sūdzībā minēto iekārta sākotnēji bija paredzēta uzņēmumam Propapier kā notekūdeņu attīrīšanas iekārta un tās būvniecība bija priekšnosacījums, lai reģionā izveidotu papīrfabriku (papīra ražošanai nepieciešams liels ūdens daudzums).

| (18) | Attiecībā uz citiem infrastruktūras projektiem sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka autostāvvietas izveide blakus uzņēmuma Propapier teritorijai, tāda jauna ceļa būvniecība, kas savieno rūpniecības zonu ar B-112 automaģistrāli, un Oderas–Šprē kanāla paplašināšana/padziļināšana bija infrastruktūras pasākumi, kas īpaši paredzēti uzņēmumam Propapier. Lēmumā sākt procedūru Komisija nonāca pie sākotnējā secinājuma, ka šie pasākumi nesniedza selektīvas priekšrocības uzņēmumam Propapier un tādējādi neietvēra īpašam nolūkam paredzētu infrastruktūru, taču aicināja arī trešās personas sniegt piezīmes par šiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(18)

Attiecībā uz citiem infrastruktūras projektiem sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka autostāvvietas izveide blakus uzņēmuma Propapier teritorijai, tāda jauna ceļa būvniecība, kas savieno rūpniecības zonu ar B-112 automaģistrāli, un Oderas–Šprē kanāla paplašināšana/padziļināšana bija infrastruktūras pasākumi, kas īpaši paredzēti uzņēmumam Propapier. Lēmumā sākt procedūru Komisija nonāca pie sākotnējā secinājuma, ka šie pasākumi nesniedza selektīvas priekšrocības uzņēmumam Propapier un tādējādi neietvēra īpašam nolūkam paredzētu infrastruktūru, taču aicināja arī trešās personas sniegt piezīmes par šiem pasākumiem.

2.2.   SAMAZINĀTA MAKSA PAR NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTAS LIETOŠANU

| (19) | Nākamais sūdzības elements saistībā ar notekūdeņu attīrīšanas iekārtu ir fakts, ka tarifs EUR 0,95 par kubikmetru, ko maksā uzņēmums Propapier par iekārtas lietošanu, ir zemāks par tarifu, kādu privāts ieguldītājs prasītu par šādiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(19)

Nākamais sūdzības elements saistībā ar notekūdeņu attīrīšanas iekārtu ir fakts, ka tarifs EUR 0,95 par kubikmetru, ko maksā uzņēmums Propapier par iekārtas lietošanu, ir zemāks par tarifu, kādu privāts ieguldītājs prasītu par šādiem pakalpojumiem.

| (20) | Lietošanas maksas aprēķinu regulē attiecīgs likums – Brandenburgas pašvaldības nodevu likums (Kommunalabgabengesetz für das Land Brandenburg
   (8)) (turpmāk – “Brandenburgas KAG”). Brandenburgas KAG 6. pantā noteikts, ka, aprēķinot nodevas par iekārtas lietošanu, jāietver (taču tās nedrīkst pārsniegt) attiecīgās notekūdeņu attīrīšanas iekārtas visas attaisnotās izmaksas (būvniecība, tehniskā apkope un remonts, ekspluatācija, darbinieku un nodevu pārvaldības izmaksas), aprēķinātie procentu maksājumi un amortizācija. Tomēr subsīdijas, ko pašvaldība saņem no citiem publiskā sektora avotiem (šajā gadījumā EUR 33,8 miljonu dotācija no Gemeinschaftsaufgabe shēmas), nav (9) jāņem vērā, aprēķinot procentu maksājumus ieguldītajam kapitālam. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka TAZV saņemtā subsīdija no Gemeinschaftsaufgabe shēmas resursiem no atbalsta saņēmēja TAZV ir nodota notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietotājiem notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietošanas samazinātas maksas veidā. |
| --- | --- |

(20)

Lietošanas maksas aprēķinu regulē attiecīgs likums – Brandenburgas pašvaldības nodevu likums (Kommunalabgabengesetz für das Land Brandenburg
   (8)) (turpmāk – “Brandenburgas KAG”). Brandenburgas KAG 6. pantā noteikts, ka, aprēķinot nodevas par iekārtas lietošanu, jāietver (taču tās nedrīkst pārsniegt) attiecīgās notekūdeņu attīrīšanas iekārtas visas attaisnotās izmaksas (būvniecība, tehniskā apkope un remonts, ekspluatācija, darbinieku un nodevu pārvaldības izmaksas), aprēķinātie procentu maksājumi un amortizācija. Tomēr subsīdijas, ko pašvaldība saņem no citiem publiskā sektora avotiem (šajā gadījumā EUR 33,8 miljonu dotācija no Gemeinschaftsaufgabe shēmas), nav (9) jāņem vērā, aprēķinot procentu maksājumus ieguldītajam kapitālam. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka TAZV saņemtā subsīdija no Gemeinschaftsaufgabe shēmas resursiem no atbalsta saņēmēja TAZV ir nodota notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietotājiem notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietošanas samazinātas maksas veidā.

3.   PAMATOJUMS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAI
   (10)

| (21) | Iespējamie pasākumi uzskatāmi par valsts atbalstu, ja ir ievēroti šādi nosacījumi: i) atbalsts ir piešķirts ar dalībvalsts izdotu likumu vai no valsts līdzekļiem; ii) tas uzņēmumam sniedz ekonomiskas priekšrocības; iii) priekšrocības ir selektīvas; un iv) pasākums kropļo vai draud kropļot konkurenci un negatīvi ietekmē tirdzniecību starp valstīm. Valsts atbalsta klātbūtni konstatē, ja kumulatīvi ir ievēroti LESD 107. panta 1. punktā izklāstītie nosacījumi. |
| --- | --- |

(21)

Iespējamie pasākumi uzskatāmi par valsts atbalstu, ja ir ievēroti šādi nosacījumi: i) atbalsts ir piešķirts ar dalībvalsts izdotu likumu vai no valsts līdzekļiem; ii) tas uzņēmumam sniedz ekonomiskas priekšrocības; iii) priekšrocības ir selektīvas; un iv) pasākums kropļo vai draud kropļot konkurenci un negatīvi ietekmē tirdzniecību starp valstīm. Valsts atbalsta klātbūtni konstatē, ja kumulatīvi ir ievēroti LESD 107. panta 1. punktā izklāstītie nosacījumi.

| (22) | Lēmumā sākt procedūru nebija šaubu, ka visi attiecīgie pasākumi ietvēra valsts līdzekļu izmantošanu un ka tie, iespējams, varēja kropļot konkurenci iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(22)

Lēmumā sākt procedūru nebija šaubu, ka visi attiecīgie pasākumi ietvēra valsts līdzekļu izmantošanu un ka tie, iespējams, varēja kropļot konkurenci iekšējā tirgū.

| (23) | Komisija norādīja, ka attiecībā uz apgalvojuma elementiem ir jānošķir 1) iespējams valsts atbalsts TVAZ notekūdeņu attīrīšanas iekārtas būvniecībai un 2) iespējams atbalsts uzņēmumam Propapier notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietošanas samazinātas maksas veidā. |
| --- | --- |

(23)

Komisija norādīja, ka attiecībā uz apgalvojuma elementiem ir jānošķir 1) iespējams valsts atbalsts TVAZ notekūdeņu attīrīšanas iekārtas būvniecībai un 2) iespējams atbalsts uzņēmumam Propapier notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietošanas samazinātas maksas veidā.

| (24) | Lēmumā sākt procedūru tika arī pārbaudīts, vai:






  i) | notekūdeņu attīrīšanas iekārtas būvniecība un
  citi infrastruktūras projekti nesen paplašinātajā rūpniecības parkā, kurā atrodas uzņēmuma Propapier papīrfabrika, proti: |
| --- | --- | --- |

(24)

Lēmumā sākt procedūru tika arī pārbaudīts, vai:

i)

notekūdeņu attīrīšanas iekārtas būvniecība un

citi infrastruktūras projekti nesen paplašinātajā rūpniecības parkā, kurā atrodas uzņēmuma Propapier papīrfabrika, proti:

| ii) | jaunas autostāvvietas būvniecība; |
| --- | --- |

ii)

jaunas autostāvvietas būvniecība;

| iii) | jauna ceļa būvniecība; un |
| --- | --- |

iii)

jauna ceļa būvniecība; un

| iv) | Oderas–Šprē kanāla paplašināšana un padziļināšana,
  radīja selektīvas priekšrocības vai veidoja infrastruktūru, kas īpaši paredzēta uzņēmumam Propapier
   (11). Ņemot vērā LESD 107. panta 1. punkta nosacījumu, ka pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu tikai tad, ja tas ir selektīvs (t. i., ar pasākumu atšķirīgi pievēršas uzņēmumiem, kas ir vienādā tiesiskā un faktiskā situācijā attiecībā pret pasākuma mērķi), Komisijai jānovērtē, vai uzņēmumam Propapier pasākumi ir snieguši selektīvas priekšrocības. |
| --- | --- |

iv)

Oderas–Šprē kanāla paplašināšana un padziļināšana,

radīja selektīvas priekšrocības vai veidoja infrastruktūru, kas īpaši paredzēta uzņēmumam Propapier
   (11). Ņemot vērā LESD 107. panta 1. punkta nosacījumu, ka pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu tikai tad, ja tas ir selektīvs (t. i., ar pasākumu atšķirīgi pievēršas uzņēmumiem, kas ir vienādā tiesiskā un faktiskā situācijā attiecībā pret pasākuma mērķi), Komisijai jānovērtē, vai uzņēmumam Propapier pasākumi ir snieguši selektīvas priekšrocības.

| (25) | Komisija jau ir apstiprinājusi reģionālo ieguldījumu atbalstu uzņēmumam Propapier. Ņemot vērā to, ka atbalstāmajā reģionā, kuram saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu ir tiesības saņemt reģionālo atbalstu, tiks veikti citu infrastruktūras projektu pasākumi un, iespējams, šie pasākumi būs cieši saistīti/īpaši paredzēti ieguldījumu projektam, kas saņem reģionālo atbalstu, Komisija nonāca pie sākotnējā secinājuma: ja tiek pierādīts, ka šie pasākumi veido selektīvas priekšrocības uzņēmumam Propapier, tie veido daļu no uzņēmuma Propapier ieguldījumu projekta un tādējādi tiem jāatbilst prasībām, kas noteiktas Pamatnostādnēs par reģionālo atbalstu 2007.–2013. gadam (12) (turpmāk – “RAG”). Komisija pauda bažas par jebkura ieguldījumu atbalsta piemērotību īpašam nolūkam paredzētas infrastruktūras veidā, jo īpaši attiecībā uz atbilstību noteikumiem par maksimālo valsts atbalsta intensitāti un stimulējošo ietekmi. |
| --- | --- |

(25)

Komisija jau ir apstiprinājusi reģionālo ieguldījumu atbalstu uzņēmumam Propapier. Ņemot vērā to, ka atbalstāmajā reģionā, kuram saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu ir tiesības saņemt reģionālo atbalstu, tiks veikti citu infrastruktūras projektu pasākumi un, iespējams, šie pasākumi būs cieši saistīti/īpaši paredzēti ieguldījumu projektam, kas saņem reģionālo atbalstu, Komisija nonāca pie sākotnējā secinājuma: ja tiek pierādīts, ka šie pasākumi veido selektīvas priekšrocības uzņēmumam Propapier, tie veido daļu no uzņēmuma Propapier ieguldījumu projekta un tādējādi tiem jāatbilst prasībām, kas noteiktas Pamatnostādnēs par reģionālo atbalstu 2007.–2013. gadam (12) (turpmāk – “RAG”). Komisija pauda bažas par jebkura ieguldījumu atbalsta piemērotību īpašam nolūkam paredzētas infrastruktūras veidā, jo īpaši attiecībā uz atbilstību noteikumiem par maksimālo valsts atbalsta intensitāti un stimulējošo ietekmi.

| (26) | Saskaņā ar RAG piemērojamajiem noteikumiem atbalsta saņēmēji, kas ir saņēmuši ieguldījumu atbalstu, var saņemt papildu darbības atbalstu. Tomēr darbības atbalsta piemērotība iekšējam tirgum jānovērtē neatkarīgi no ieguldījumu atbalsta piemērotības, pamatojoties uz RAG 5. iedaļā izklāstītajiem kritērijiem. Lēmumā sākt procedūru Komisija secināja: ja uzņēmums Propapier saņemtu darbības atbalstu notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietošanas samazinātas maksas veidā, kas neatbilstu tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, šis darbības atbalsts nebūtu uzskatāms par atbilstošu RAG noteikumiem un Komisijas darbības atbalsta apstiprināšanas praksei. Lai gan atbalsta saņēmējs atradās reģionā, kurš bija tiesīgs saņemt darbības atbalstu (reģions saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu), citi galvenie kritēriji attiecībā uz darbības atbalsta piemērotību iekšējam tirgum nebija ievēroti. Nekas nenorādīja uz to, ka darbības atbalsts būtu pamatots, ņemot vērā tā ieguldījumu reģionālajā attīstībā vai tā veidu, vai arī to, ka tā līmenis bija samērīgs ar trūkumiem, ko tas centās mazināt. Turklāt darbības atbalsts nebūtu īslaicīgs un laika gaitā nesamazinātos. Tāpēc Komisija pauda bažas par to, vai jebkāds darbības atbalsts samazinātu nodevu veidā pamatā atbilstu iekšējam tirgum. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar RAG piemērojamajiem noteikumiem atbalsta saņēmēji, kas ir saņēmuši ieguldījumu atbalstu, var saņemt papildu darbības atbalstu. Tomēr darbības atbalsta piemērotība iekšējam tirgum jānovērtē neatkarīgi no ieguldījumu atbalsta piemērotības, pamatojoties uz RAG 5. iedaļā izklāstītajiem kritērijiem. Lēmumā sākt procedūru Komisija secināja: ja uzņēmums Propapier saņemtu darbības atbalstu notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietošanas samazinātas maksas veidā, kas neatbilstu tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, šis darbības atbalsts nebūtu uzskatāms par atbilstošu RAG noteikumiem un Komisijas darbības atbalsta apstiprināšanas praksei. Lai gan atbalsta saņēmējs atradās reģionā, kurš bija tiesīgs saņemt darbības atbalstu (reģions saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu), citi galvenie kritēriji attiecībā uz darbības atbalsta piemērotību iekšējam tirgum nebija ievēroti. Nekas nenorādīja uz to, ka darbības atbalsts būtu pamatots, ņemot vērā tā ieguldījumu reģionālajā attīstībā vai tā veidu, vai arī to, ka tā līmenis bija samērīgs ar trūkumiem, ko tas centās mazināt. Turklāt darbības atbalsts nebūtu īslaicīgs un laika gaitā nesamazinātos. Tāpēc Komisija pauda bažas par to, vai jebkāds darbības atbalsts samazinātu nodevu veidā pamatā atbilstu iekšējam tirgum.

3.1.   DOTĀCIJAS VALSTS FINANSĒTIEM INFRASTRUKTŪRAS PROJEKTIEM, TOSTARP NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTAI

3.1.1.   Autostāvvieta, Oderas–Šprē kanāla paplašināšana/padziļināšana, jauns ceļš

| (27) | Iepriekšēja novērtējuma laikā tika konstatēts, ka autostāvvietas ietilpība neatbilst sūdzības iesniedzēja apgalvojumam un ka tā neatrodas tieši blakus uzņēmuma Propapier teritorijai. Tika arī konstatēts, ka tā ir pieejama visiem un paredzēta ne tikai rūpniecības parkam Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal, bet arī citām iekšpilsētas komercplatībām un ka, pateicoties tās ietilpībai, pašvaldība var slēgt kravas automobiļiem paredzētas autostāvvietas pilsētas centrā. Turklāt uzņēmums Propapier būvēja savu autostāvvietu, kas būtu pieejama arī kravas automobiļiem. Šo iemeslu dēļ šķita, ka autostāvvietas būvniecība, visticamāk, nesniedza uzņēmumam Propapier selektīvas priekšrocības. |
| --- | --- |

(27)

Iepriekšēja novērtējuma laikā tika konstatēts, ka autostāvvietas ietilpība neatbilst sūdzības iesniedzēja apgalvojumam un ka tā neatrodas tieši blakus uzņēmuma Propapier teritorijai. Tika arī konstatēts, ka tā ir pieejama visiem un paredzēta ne tikai rūpniecības parkam Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal, bet arī citām iekšpilsētas komercplatībām un ka, pateicoties tās ietilpībai, pašvaldība var slēgt kravas automobiļiem paredzētas autostāvvietas pilsētas centrā. Turklāt uzņēmums Propapier būvēja savu autostāvvietu, kas būtu pieejama arī kravas automobiļiem. Šo iemeslu dēļ šķita, ka autostāvvietas būvniecība, visticamāk, nesniedza uzņēmumam Propapier selektīvas priekšrocības.

| (28) | Attiecībā uz tāda jauna ceļa būvniecību, kas savieno rūpniecības zonu ar B-112 automaģistrāli, Komisija norādīja, ka ceļa būvniecība samazināja satiksmi un gaisa piesārņojumu Eizenhitenštates centrā, jo kravas automobiļi, kas devās uz rūpniecības zonu, varēja apbraukt pilsētas centru, turklāt šis ceļš samazināja laiku, kas nepieciešams, lai nokļūtu līdz tuvākajam reģionālajam centram. Tāpēc šķita, ka jauna ceļa būvniecība, visticamāk, nesniedza selektīvas priekšrocības uzņēmumam Propapier. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz tāda jauna ceļa būvniecību, kas savieno rūpniecības zonu ar B-112 automaģistrāli, Komisija norādīja, ka ceļa būvniecība samazināja satiksmi un gaisa piesārņojumu Eizenhitenštates centrā, jo kravas automobiļi, kas devās uz rūpniecības zonu, varēja apbraukt pilsētas centru, turklāt šis ceļš samazināja laiku, kas nepieciešams, lai nokļūtu līdz tuvākajam reģionālajam centram. Tāpēc šķita, ka jauna ceļa būvniecība, visticamāk, nesniedza selektīvas priekšrocības uzņēmumam Propapier.

| (29) | Attiecībā uz Oderas–Šprē kanāla paplašināšanas un padziļināšanas darbiem Komisija norādīja, ka tas netika veikts, lai sniegtu selektīvas priekšrocības uzņēmumam Propapier, – tā bija daļa no nepieciešamās regulārās ūdensceļu sistēmas uzturēšanas. Tāpēc šķiet, ka Oderas–Šprē kanāla paplašināšana un padziļināšana, visticamāk, nesniedza selektīvas priekšrocības uzņēmumam Propapier. |
| --- | --- |

(29)

Attiecībā uz Oderas–Šprē kanāla paplašināšanas un padziļināšanas darbiem Komisija norādīja, ka tas netika veikts, lai sniegtu selektīvas priekšrocības uzņēmumam Propapier, – tā bija daļa no nepieciešamās regulārās ūdensceļu sistēmas uzturēšanas. Tāpēc šķiet, ka Oderas–Šprē kanāla paplašināšana un padziļināšana, visticamāk, nesniedza selektīvas priekšrocības uzņēmumam Propapier.

| (30) | Tomēr tobrīd Komisija uzskatīja: nevar pilnībā izslēgt, ka uzņēmums Propapier guva lielāku labumu no šiem infrastruktūras pasākumiem nekā citi uzņēmumi. |
| --- | --- |

(30)

Tomēr tobrīd Komisija uzskatīja: nevar pilnībā izslēgt, ka uzņēmums Propapier guva lielāku labumu no šiem infrastruktūras pasākumiem nekā citi uzņēmumi.

| (31) | Pirms galīgā viedokļa pieņemšanas par atbalsta klātbūtni šajos pasākumos Komisija aicināja ieinteresētās trešās personas izteikt savu viedokli. Vienlaikus tā aicināja Vācijas iestādes oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā sniegt vairāk informācijas par autostāvvietas izveidi, jauna ceļa būvniecību un Oderas–Šprē kanāla paplašināšanu/padziļināšanu. |
| --- | --- |

(31)

Pirms galīgā viedokļa pieņemšanas par atbalsta klātbūtni šajos pasākumos Komisija aicināja ieinteresētās trešās personas izteikt savu viedokli. Vienlaikus tā aicināja Vācijas iestādes oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā sniegt vairāk informācijas par autostāvvietas izveidi, jauna ceļa būvniecību un Oderas–Šprē kanāla paplašināšanu/padziļināšanu.

3.1.2.   Dotācija notekūdeņu attīrīšanas iekārtas būvniecībai

| (32) | Komisija lēmumā sākt procedūru secināja: ja atbalsta shēma lietā N 644e/02 būtu uzskatāma par atbalstu iekšējā tirgus attīstības dēļ, tā būtu aplūkojama kā pastāvošs atbalsts apvienībai TAZV. |
| --- | --- |

(32)

Komisija lēmumā sākt procedūru secināja: ja atbalsta shēma lietā N 644e/02 būtu uzskatāma par atbalstu iekšējā tirgus attīstības dēļ, tā būtu aplūkojama kā pastāvošs atbalsts apvienībai TAZV.

| (33) | Tomēr Komisija pauda bažas par to, vai notekūdeņu attīrīšanas iekārta ir īpašam nolūkam paredzēta infrastruktūra. Saistībā ar to Komisija norādīja, ka bez uzņēmuma Propapier iekārtu izmantoja tikai vēl divi citi uzņēmumi, proti, Kanādas fotoelementu komponentu piegādātājs 5N PV un energoapgādātājs EnBW. Turklāt nebija zināms, cik liela notekūdeņu attīrīšanas iekārtas jauda faktiski tika nodrošināta šiem diviem klientiem. Pamatojoties uz tobrīd pieejamo informāciju, Komisija nevarēja novērtēt, vai jaunas notekūdeņu attīrīšanas iekārtas būvniecība bija nepieciešama tikai attiecībā uz šiem diviem uzņēmumiem. Turklāt viens no šiem diviem papildu lietotājiem, spēkstacija, ko darbina EnBW, bija tiešā veidā iesaistīts uzņēmuma Propapier projektā, jo šī spēkstacija nodrošināja energoapgādi papīrfabrikas ražošanas procesiem (13). |
| --- | --- |

(33)

Tomēr Komisija pauda bažas par to, vai notekūdeņu attīrīšanas iekārta ir īpašam nolūkam paredzēta infrastruktūra. Saistībā ar to Komisija norādīja, ka bez uzņēmuma Propapier iekārtu izmantoja tikai vēl divi citi uzņēmumi, proti, Kanādas fotoelementu komponentu piegādātājs 5N PV un energoapgādātājs EnBW. Turklāt nebija zināms, cik liela notekūdeņu attīrīšanas iekārtas jauda faktiski tika nodrošināta šiem diviem klientiem. Pamatojoties uz tobrīd pieejamo informāciju, Komisija nevarēja novērtēt, vai jaunas notekūdeņu attīrīšanas iekārtas būvniecība bija nepieciešama tikai attiecībā uz šiem diviem uzņēmumiem. Turklāt viens no šiem diviem papildu lietotājiem, spēkstacija, ko darbina EnBW, bija tiešā veidā iesaistīts uzņēmuma Propapier projektā, jo šī spēkstacija nodrošināja energoapgādi papīrfabrikas ražošanas procesiem (13).

| (34) | Komisija norādīja arī: ja uzņēmums Propapier faktiski izmantotu 90 % no notekūdeņu attīrīšanas iekārtas jaudas, kā apgalvo sūdzības iesniedzējs, būtu jājautā, vai šis fakts pats par sevi nesniedz pietiekamu pierādījumu tam, ka iekārta faktiski bija paredzēta (un tādējādi tika pielāgota) tikai vai vismaz galvenokārt uzņēmuma Propapier vajadzībām. Tāpēc saistībā ar to būtu sīkāk jāpārbauda Vācijas iestāžu apgalvojums, ka notekūdeņu attīrīšanas iekārtu nākotnē izmantos vairāk lietotāju. |
| --- | --- |

(34)

Komisija norādīja arī: ja uzņēmums Propapier faktiski izmantotu 90 % no notekūdeņu attīrīšanas iekārtas jaudas, kā apgalvo sūdzības iesniedzējs, būtu jājautā, vai šis fakts pats par sevi nesniedz pietiekamu pierādījumu tam, ka iekārta faktiski bija paredzēta (un tādējādi tika pielāgota) tikai vai vismaz galvenokārt uzņēmuma Propapier vajadzībām. Tāpēc saistībā ar to būtu sīkāk jāpārbauda Vācijas iestāžu apgalvojums, ka notekūdeņu attīrīšanas iekārtu nākotnē izmantos vairāk lietotāju.

| (35) | Tika arī norādīts: jāņem vērā, cik daudz ieguldītāju var izvietot rūpniecības parkā Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal un cik daudz jaudas tie vidēji izmantotu. Saistībā ar to Komisija Vācijas iestādēm pieprasīja sniegt sīkāku informāciju par rūpniecības zonas attīstības vispārējo plānu un notekūdeņu attīrīšanas iekārtas pārējo jaudu, ko var nodrošināt potenciālajiem lietotājiem. Komisija Vācijas iestādēm arī pieprasīja sniegt vairāk informācijas par modulārās pieejas tehnisko iespējamību attīrīšanas iekārtas būvniecībā (14). |
| --- | --- |

(35)

Tika arī norādīts: jāņem vērā, cik daudz ieguldītāju var izvietot rūpniecības parkā Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal un cik daudz jaudas tie vidēji izmantotu. Saistībā ar to Komisija Vācijas iestādēm pieprasīja sniegt sīkāku informāciju par rūpniecības zonas attīstības vispārējo plānu un notekūdeņu attīrīšanas iekārtas pārējo jaudu, ko var nodrošināt potenciālajiem lietotājiem. Komisija Vācijas iestādēm arī pieprasīja sniegt vairāk informācijas par modulārās pieejas tehnisko iespējamību attīrīšanas iekārtas būvniecībā (14).

| (36) | Kā skaidrots iepriekš, Komisija nonāca pie sākotnējā secinājuma: ja tiktu pierādīts, ka šie infrastruktūras projektu pasākumi sniedz selektīvas priekšrocības, tie veidotu daļu no uzņēmuma Propapier ieguldījumu projekta un tiem būtu jāatbilst RAG prasībām, jo īpaši tā noteikumiem par valsts atbalsta intensitāti un stimulējošo ietekmi. |
| --- | --- |

(36)

Kā skaidrots iepriekš, Komisija nonāca pie sākotnējā secinājuma: ja tiktu pierādīts, ka šie infrastruktūras projektu pasākumi sniedz selektīvas priekšrocības, tie veidotu daļu no uzņēmuma Propapier ieguldījumu projekta un tiem būtu jāatbilst RAG prasībām, jo īpaši tā noteikumiem par valsts atbalsta intensitāti un stimulējošo ietekmi.

3.2.   SAMAZINĀTA MAKSA PAR NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTAS LIETOŠANU

| (37) | Vācijas iestādes uzskatīja: tāpat kā gadījumā ar pasākumu notekūdeņu attīrīšanas iekārtas būvniecībai, ja maksa, ko iekasē no uzņēmuma Propapier, ietver atbalstu, tas būtu pastāvošs atbalsts. Vācijas iestādes pauda viedokli, ka Komisijas lēmums lietā N 644e/02, ar ko tika apstiprināta Gemeinschaftsaufgabe shēma, aptvēra arī shēmas netiešo ietekmi. |
| --- | --- |

(37)

Vācijas iestādes uzskatīja: tāpat kā gadījumā ar pasākumu notekūdeņu attīrīšanas iekārtas būvniecībai, ja maksa, ko iekasē no uzņēmuma Propapier, ietver atbalstu, tas būtu pastāvošs atbalsts. Vācijas iestādes pauda viedokli, ka Komisijas lēmums lietā N 644e/02, ar ko tika apstiprināta Gemeinschaftsaufgabe shēma, aptvēra arī shēmas netiešo ietekmi.

| (38) | Tomēr Komisija lēmumā sākt procedūru secināja, ka lēmums lietā N 644e/02 neietvēra iespējamu atbalstu samazinātas maksas veidā, un, ja maksa ietvēra valsts atbalstu, tad tam jābūt jaunam atbalstam. |
| --- | --- |

(38)

Tomēr Komisija lēmumā sākt procedūru secināja, ka lēmums lietā N 644e/02 neietvēra iespējamu atbalstu samazinātas maksas veidā, un, ja maksa ietvēra valsts atbalstu, tad tam jābūt jaunam atbalstam.

| (39) | Cenšoties novērtēt, vai noteiktā nodeva uzņēmumam Propapier sniedza ekonomiskas priekšrocības, Komisija lēmumā sākt procedūru pauda bažas, vai TAZV iekasētā maksa atspoguļo pilnas izmaksas un vai privāts ieguldītājs būtu noteicis nodevas tādā pašā apmērā. |
| --- | --- |

(39)

Cenšoties novērtēt, vai noteiktā nodeva uzņēmumam Propapier sniedza ekonomiskas priekšrocības, Komisija lēmumā sākt procedūru pauda bažas, vai TAZV iekasētā maksa atspoguļo pilnas izmaksas un vai privāts ieguldītājs būtu noteicis nodevas tādā pašā apmērā.

| (40) | Komisija pauda viedokli, ka no uzņēmuma Propapier iekasētā maksa nesedza notekūdeņu attīrīšanas pilnas izmaksas, jo Vācijas iestādes atzina, ka šī maksa sedz tikai 20 % no aprēķinātajiem procentu maksājumiem ieguldītajam kapitālam, turklāt procentu maksājumu aprēķinā nedrīkst ņemt vērā 80 % subsīdiju, ko pašvaldība saņēma no citiem publiskā sektora avotiem iekārtas būvniecībai. Saistībā ar to Komisija lēmumā sākt procedūru vispirms konstatēja, ka ne Direktīvā 2000/60/EK (turpmāk – “ES Ūdens pamatdirektīva”) (15), ne Brandenburgas KAG nav prasības, kas noteiktu, ka maksai par notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietošanu jāsedz pilnās izmaksas (16). Tomēr lēmumā sākt procedūru ir minētas InfraLeuna
   (17) un Kimberly-Clark/Scott
   (18) lietas, kurās nodeva, kas noteikta pilno izmaksu līmenī, tika uzskatīta par atbilstošu izmaksām, kādas parasti iekļauj uzņēmuma budžetā. |
| --- | --- |

(40)

Komisija pauda viedokli, ka no uzņēmuma Propapier iekasētā maksa nesedza notekūdeņu attīrīšanas pilnas izmaksas, jo Vācijas iestādes atzina, ka šī maksa sedz tikai 20 % no aprēķinātajiem procentu maksājumiem ieguldītajam kapitālam, turklāt procentu maksājumu aprēķinā nedrīkst ņemt vērā 80 % subsīdiju, ko pašvaldība saņēma no citiem publiskā sektora avotiem iekārtas būvniecībai. Saistībā ar to Komisija lēmumā sākt procedūru vispirms konstatēja, ka ne Direktīvā 2000/60/EK (turpmāk – “ES Ūdens pamatdirektīva”) (15), ne Brandenburgas KAG nav prasības, kas noteiktu, ka maksai par notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietošanu jāsedz pilnās izmaksas (16). Tomēr lēmumā sākt procedūru ir minētas InfraLeuna
   (17) un Kimberly-Clark/Scott
   (18) lietas, kurās nodeva, kas noteikta pilno izmaksu līmenī, tika uzskatīta par atbilstošu izmaksām, kādas parasti iekļauj uzņēmuma budžetā.

| (41) | Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka, lai radītu priekšrocības, uzņēmuma Propapier faktiskās nodevas līmenis jāsalīdzina ar tādas nodevas līmeni, kādu būtu iekasējis privāts ieguldītājs, ja tas būtu TAZV situācijā. |
| --- | --- |

(41)

Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka, lai radītu priekšrocības, uzņēmuma Propapier faktiskās nodevas līmenis jāsalīdzina ar tādas nodevas līmeni, kādu būtu iekasējis privāts ieguldītājs, ja tas būtu TAZV situācijā.

| (42) | Vācijas iestādes ierosināja salīdzināt uzņēmuma Propapier veikto maksu ar vidējo nozarē novēroto cenu un citēja pētījumu, kurā vidējā konstatētā cena nozarē bija robežās no EUR 0,24 līdz EUR 1 (19). |
| --- | --- |

(42)

Vācijas iestādes ierosināja salīdzināt uzņēmuma Propapier veikto maksu ar vidējo nozarē novēroto cenu un citēja pētījumu, kurā vidējā konstatētā cena nozarē bija robežās no EUR 0,24 līdz EUR 1 (19).

| (43) | Komisija lēmumā sākt procedūru secināja, ka šajā lietā, šķiet, var piemērot privātā ieguldītāja principu. Tomēr tā pauda bažas par to, vai, izmantojot etaloncenu, tiktu izslēgta atbalsta klātbūtne, jo iesniegtie dati, šķiet, nav objektīvi. Pat ja minētā maksa citās pašvaldībās atspoguļotu pilnās izmaksas, dažādas cenas, šķiet, atspoguļotu dažādu vietu faktisko situāciju, kas privātam ieguldītājam kalpotu kā pamatojums dažādiem cenu līmeņiem. Rezultātā Komisija tobrīd šaubījās, vai uzņēmuma Propapier priekšrocību klātbūtni var izslēgt, balstoties uz šiem datiem. |
| --- | --- |

(43)

Komisija lēmumā sākt procedūru secināja, ka šajā lietā, šķiet, var piemērot privātā ieguldītāja principu. Tomēr tā pauda bažas par to, vai, izmantojot etaloncenu, tiktu izslēgta atbalsta klātbūtne, jo iesniegtie dati, šķiet, nav objektīvi. Pat ja minētā maksa citās pašvaldībās atspoguļotu pilnās izmaksas, dažādas cenas, šķiet, atspoguļotu dažādu vietu faktisko situāciju, kas privātam ieguldītājam kalpotu kā pamatojums dažādiem cenu līmeņiem. Rezultātā Komisija tobrīd šaubījās, vai uzņēmuma Propapier priekšrocību klātbūtni var izslēgt, balstoties uz šiem datiem.

| (44) | Kā skaidrots 26. apsvērumā, ja pasākums patiešām ietver jaunu valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, Komisija šaubās par tā atbilstību iekšējam tirgum saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktu. Ja izrādīsies, ka maksa ietver reģionālo darbības atbalstu, jāšaubās par tās atbilstību, jo tā nav īslaicīga un laika gaitā nesamazinās, turklāt tās mērķis arī nav kompensēt konkrētus (nepierādītus) reģiona trūkumus. |
| --- | --- |

(44)

Kā skaidrots 26. apsvērumā, ja pasākums patiešām ietver jaunu valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, Komisija šaubās par tā atbilstību iekšējam tirgum saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktu. Ja izrādīsies, ka maksa ietver reģionālo darbības atbalstu, jāšaubās par tās atbilstību, jo tā nav īslaicīga un laika gaitā nesamazinās, turklāt tās mērķis arī nav kompensēt konkrētus (nepierādītus) reģiona trūkumus.

4.   VĀCIJAS UN TREŠO PERSONU PIEZĪMES PAR LĒMUMU SĀKT PROCEDŪRU

4.1.   VAI VALSTS FINANSĒTI INFRASTRUKTŪRAS PROJEKTI VEIDO ĪPAŠI UZŅĒMUMAM PROPAPIER PAREDZĒTU INFRASTRUKTŪRU?

4.1.1.   Autostāvvieta

Sūdzības iesniedzēja piezīmes

| (45) | Komisija lēmumā sākt procedūru neapstiprināja sūdzības iesniedzēja norādīto automobiļu stāvvietu skaitu. Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja apgalvojumu šie skaitļi (stāvvietas 186 vieglajiem automobiļiem un 71 kravas automobilim) ir ņemti no sākotnējā attīstības plāna, ko pasūtījusi Eizenhitenštates pilsēta. |
| --- | --- |

(45)

Komisija lēmumā sākt procedūru neapstiprināja sūdzības iesniedzēja norādīto automobiļu stāvvietu skaitu. Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja apgalvojumu šie skaitļi (stāvvietas 186 vieglajiem automobiļiem un 71 kravas automobilim) ir ņemti no sākotnējā attīstības plāna, ko pasūtījusi Eizenhitenštates pilsēta.

| (46) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka uzņēmuma Propapier sākotnējos būvniecības plānos nav minēta privātas autostāvvietas būvniecība un ka, pat ja uzņēmums Propapier būvē savu autostāvvietu, arī no tā sauktās publiskās autostāvvietas labumu gūst galvenokārt uzņēmums Propapier – tajā ir zīme, kas norāda uz stāvvietām kravas automobiļiem, kuri dodas uz spēkstaciju un papīrfabriku. Turklāt autostāvvieta ir tieši blakus uzņēmuma Propapier teritorijai (tā stiepjas līdz pat papīrfabrikas robežām un ir blakus spēkstacijai, kas sākotnēji bija daļa no uzņēmuma Propapier projekta). Autostāvvieta nepiedāvā nekādus vadītāju atpūtas un ēdināšanas pakalpojumus, kas parasti pieejami šāda veida publiskās autostāvvietās. |
| --- | --- |

(46)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka uzņēmuma Propapier sākotnējos būvniecības plānos nav minēta privātas autostāvvietas būvniecība un ka, pat ja uzņēmums Propapier būvē savu autostāvvietu, arī no tā sauktās publiskās autostāvvietas labumu gūst galvenokārt uzņēmums Propapier – tajā ir zīme, kas norāda uz stāvvietām kravas automobiļiem, kuri dodas uz spēkstaciju un papīrfabriku. Turklāt autostāvvieta ir tieši blakus uzņēmuma Propapier teritorijai (tā stiepjas līdz pat papīrfabrikas robežām un ir blakus spēkstacijai, kas sākotnēji bija daļa no uzņēmuma Propapier projekta). Autostāvvieta nepiedāvā nekādus vadītāju atpūtas un ēdināšanas pakalpojumus, kas parasti pieejami šāda veida publiskās autostāvvietās.

| (47) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka autostāvvietas atrašanās vieta ir neparocīga un pārāk tālu, lai noderētu citām iekšpilsētas komercplatībām un ļautu pašvaldībai slēgt kravas automobiļiem paredzētas autostāvvietas pilsētas centrā. |
| --- | --- |

(47)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka autostāvvietas atrašanās vieta ir neparocīga un pārāk tālu, lai noderētu citām iekšpilsētas komercplatībām un ļautu pašvaldībai slēgt kravas automobiļiem paredzētas autostāvvietas pilsētas centrā.

Vācijas iestāžu piezīmes

| (48) | Saskaņā ar Vācijas iestāžu sniegto informāciju autostāvvieta nesniedz selektīvas priekšrocības uzņēmumam Propapier. Tā ir pieejama visiem un nav paredzēta tikai Oderas–Šprē kanāla rūpniecības zonai. Vācijas iestādes piebilst, ka uzņēmumam Propapier ir sava autostāvvieta (213 vietas vieglajiem automobiļiem un 27 vietas kravas automobiļiem) un ka jau ir izsniegta būvatļauja par papildu platību vēl 120 vieglajiem automobiļiem. |
| --- | --- |

(48)

Saskaņā ar Vācijas iestāžu sniegto informāciju autostāvvieta nesniedz selektīvas priekšrocības uzņēmumam Propapier. Tā ir pieejama visiem un nav paredzēta tikai Oderas–Šprē kanāla rūpniecības zonai. Vācijas iestādes piebilst, ka uzņēmumam Propapier ir sava autostāvvieta (213 vietas vieglajiem automobiļiem un 27 vietas kravas automobiļiem) un ka jau ir izsniegta būvatļauja par papildu platību vēl 120 vieglajiem automobiļiem.

| (49) | Vācijas iestādes noraida sūdzības iesniedzēja apgalvojumus par to, ka autostāvvieta sniedz labumu galvenokārt uzņēmumam Propapier un ka autostāvvietas atrašanās vieta ir neparocīga un pārāk tālu, lai noderētu citām iekšpilsētas komercplatībām Eizenhitenštates pilsētā. |
| --- | --- |

(49)

Vācijas iestādes noraida sūdzības iesniedzēja apgalvojumus par to, ka autostāvvieta sniedz labumu galvenokārt uzņēmumam Propapier un ka autostāvvietas atrašanās vieta ir neparocīga un pārāk tālu, lai noderētu citām iekšpilsētas komercplatībām Eizenhitenštates pilsētā.

| (50) | Vācijas iestādes skaidro, ka zīme, kura norādīja uz stāvvietām spēkstacijas kravas automobiļiem un uz kuru atsaucas sūdzības iesniedzējs, bija uzstādīta īslaicīgi, un tās uzstādīšanas iemesls bija spēkstacijā notiekošie būvdarbi. Šie būvdarbi tika pabeigti 2011. gada marta beigās. Norādes par piekļuvi autostāvvietai ir izvietotas gar jauno ceļu, un tās nenorāda uz kādu konkrētu uzņēmumu vai iekārtu. |
| --- | --- |

(50)

Vācijas iestādes skaidro, ka zīme, kura norādīja uz stāvvietām spēkstacijas kravas automobiļiem un uz kuru atsaucas sūdzības iesniedzējs, bija uzstādīta īslaicīgi, un tās uzstādīšanas iemesls bija spēkstacijā notiekošie būvdarbi. Šie būvdarbi tika pabeigti 2011. gada marta beigās. Norādes par piekļuvi autostāvvietai ir izvietotas gar jauno ceļu, un tās nenorāda uz kādu konkrētu uzņēmumu vai iekārtu.

4.1.2.   Ceļš

Sūdzības iesniedzēja piezīmes

| (51) | Sūdzības iesniedzējs nepiekrīt Vācijas iestāžu apgalvojumiem, ka jaunā ceļa mērķis bija savienot rūpniecības zonu ar B-112 automaģistrāli; kā apgalvo sūdzības iesniedzējs, ceļš beidzas pāris metrus aiz papīrfabrikas, un nekas neliecina, ka tas tiks pagarināts, turklāt, ja tas kādreiz tiktu pagarināts, tas citiem uzņēmumiem nebūtu noderīgs, jo šajā zonā nav neviena uzņēmuma, līdz kuram ceļu varētu pagarināt. |
| --- | --- |

(51)

Sūdzības iesniedzējs nepiekrīt Vācijas iestāžu apgalvojumiem, ka jaunā ceļa mērķis bija savienot rūpniecības zonu ar B-112 automaģistrāli; kā apgalvo sūdzības iesniedzējs, ceļš beidzas pāris metrus aiz papīrfabrikas, un nekas neliecina, ka tas tiks pagarināts, turklāt, ja tas kādreiz tiktu pagarināts, tas citiem uzņēmumiem nebūtu noderīgs, jo šajā zonā nav neviena uzņēmuma, līdz kuram ceļu varētu pagarināt.

| (52) | Līdz ar to sūdzības iesniedzējs uzskata, ka autostāvvieta un ceļš uzņēmumam Propapier sniedz selektīvas priekšrocības un to lietošana ir īpaši paredzēta šim uzņēmumam. |
| --- | --- |

(52)

Līdz ar to sūdzības iesniedzējs uzskata, ka autostāvvieta un ceļš uzņēmumam Propapier sniedz selektīvas priekšrocības un to lietošana ir īpaši paredzēta šim uzņēmumam.

Vācijas iestāžu piezīmes

| (53) | Vācijas iestādes apgalvo, ka jaunais ceļš savienos pašreizējo rūpniecības parku Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal un tā paplašinātās teritorijas ziemeļos ar B-112 automaģistrāli. Šis ceļš samazinās satiksmi un gaisa piesārņojumu Eizenhitenštates centrā, ļaus kravas automobiļiem apbraukt pilsētas centru un vismaz par trešdaļu samazinās brauciena laiku rūpniecības un komercpārvadājumu satiksmē uz Frankfurti (pie Oderas). Ceļš veido daļu no rūpniecības zonas, kas tika plānota jau 1993. gadā, vispārējās attīstības un arī nodrošina uzņēmumiem Frankfurtē labāku piekļuvi Eizenhitenštates iekšzemes ostai. Vācijas iestādes apgalvo, ka ceļš bija plānots jau federālās zemes valdības Oderas programmā. |
| --- | --- |

(53)

Vācijas iestādes apgalvo, ka jaunais ceļš savienos pašreizējo rūpniecības parku Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal un tā paplašinātās teritorijas ziemeļos ar B-112 automaģistrāli. Šis ceļš samazinās satiksmi un gaisa piesārņojumu Eizenhitenštates centrā, ļaus kravas automobiļiem apbraukt pilsētas centru un vismaz par trešdaļu samazinās brauciena laiku rūpniecības un komercpārvadājumu satiksmē uz Frankfurti (pie Oderas). Ceļš veido daļu no rūpniecības zonas, kas tika plānota jau 1993. gadā, vispārējās attīstības un arī nodrošina uzņēmumiem Frankfurtē labāku piekļuvi Eizenhitenštates iekšzemes ostai. Vācijas iestādes apgalvo, ka ceļš bija plānots jau federālās zemes valdības Oderas programmā.

| (54) | Tajā piedāvātas turpmākas attīstības iespējas ArcelorMittal un citām rūpniecības zonām. Ceļš tika būvēts divos posmos; pēc darbu aizkavēšanās tehnisku sarežģījumu dēļ 2013. gadā tika pabeigts pēdējais posms. |
| --- | --- |

(54)

Tajā piedāvātas turpmākas attīstības iespējas ArcelorMittal un citām rūpniecības zonām. Ceļš tika būvēts divos posmos; pēc darbu aizkavēšanās tehnisku sarežģījumu dēļ 2013. gadā tika pabeigts pēdējais posms.

4.1.3.   Oderas–Šprē kanāla paplašināšana/padziļināšana

| (55) | Eizenhitenštates pilsēta 2008. gadā paplašināja rūpniecības parku Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal, lai piesaistītu uzņēmumus. Vācijas iestādes apgalvo, ka Oderas–Šprē kanāla paplašināšanas un padziļināšanas darbi bija daļa no nepieciešamās regulārās ūdensceļa (kas veido daļu no Eiropas transporta tīkla – TEN) uzturēšanas. Sākot no 2003. gada, gar visu kanālu notiek slūžu izbūve (pašreiz ir izbūvētas Kersdorfas slūžas, Firstenvaldes slūžu būvniecība ir atlikta). Vācijas iestādes apgalvo, ka tam nav saistības ar uzņēmuma Propapier izveidi, turklāt tas šim uzņēmumam nesniedz selektīvas priekšrocības. |
| --- | --- |

(55)

Eizenhitenštates pilsēta 2008. gadā paplašināja rūpniecības parku Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal, lai piesaistītu uzņēmumus. Vācijas iestādes apgalvo, ka Oderas–Šprē kanāla paplašināšanas un padziļināšanas darbi bija daļa no nepieciešamās regulārās ūdensceļa (kas veido daļu no Eiropas transporta tīkla – TEN) uzturēšanas. Sākot no 2003. gada, gar visu kanālu notiek slūžu izbūve (pašreiz ir izbūvētas Kersdorfas slūžas, Firstenvaldes slūžu būvniecība ir atlikta). Vācijas iestādes apgalvo, ka tam nav saistības ar uzņēmuma Propapier izveidi, turklāt tas šim uzņēmumam nesniedz selektīvas priekšrocības.

4.1.4.   Vai notekūdeņu attīrīšanas iekārta veido īpaši uzņēmumam Propapier paredzētu infrastruktūru?

Sūdzības iesniedzēja piezīmes

| (56) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka atbalstu nevar ietvert shēmā, kas saskaņā ar lēmumu lietā N 644e/02 nav atbalsts, jo šī shēma zaudēja savu spēku 2006. gada beigās un tādēļ nebija piemērojama laikā, kad tika sniegts ieguldījumu atbalsts TAZV notekūdeņu attīrīšanas iekārtas būvniecībai. |
| --- | --- |

(56)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka atbalstu nevar ietvert shēmā, kas saskaņā ar lēmumu lietā N 644e/02 nav atbalsts, jo šī shēma zaudēja savu spēku 2006. gada beigās un tādēļ nebija piemērojama laikā, kad tika sniegts ieguldījumu atbalsts TAZV notekūdeņu attīrīšanas iekārtas būvniecībai.

| (57) | Sūdzības iesniedzējs arī norāda, ka shēmu nevar piemērot arī tāpēc, ka notekūdeņu attīrīšanas iekārta nesniedz publisku pakalpojumu – tā ir būvēta galvenokārt tikai uzņēmuma Propapier lietošanas vajadzībām. |
| --- | --- |

(57)

Sūdzības iesniedzējs arī norāda, ka shēmu nevar piemērot arī tāpēc, ka notekūdeņu attīrīšanas iekārta nesniedz publisku pakalpojumu – tā ir būvēta galvenokārt tikai uzņēmuma Propapier lietošanas vajadzībām.

| (58) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka papīra ražošanas nozarē pārstrādātā papīra fabrikām parasti ir savas notekūdeņu attīrīšanas iekārtas – arī Vācijā – un tāpēc aplams ir Vācijas iestāžu apgalvojums, ka uzņēmumiem obligāti jāpievienojas publiskajai kanalizācijas sistēmai. |
| --- | --- |

(58)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka papīra ražošanas nozarē pārstrādātā papīra fabrikām parasti ir savas notekūdeņu attīrīšanas iekārtas – arī Vācijā – un tāpēc aplams ir Vācijas iestāžu apgalvojums, ka uzņēmumiem obligāti jāpievienojas publiskajai kanalizācijas sistēmai.

| (59) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka notekūdeņu attīrīšanas iekārta neveido daļu no vispārējā ekonomiskās attīstības plāna rūpniecības zonai, kas ietvertu visus potenciālos parka ieguldītājus, bet gan tika izstrādāta un radīta tajā pašā laikā, kad uzņēmuma Propapier papīrfabrika un spēkstacija, proti, 2007. gadā. Eizenhitenštates pašvaldības 2007. gada 7. novembra lēmuma projektā par rūpniecības parka izstrādi minēti tikai divi vai trīs ieguldītāji. Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Eizenhitenštates pašvaldība sāka īstenot reklāmas pasākumus rūpniecības zonai tikai 2010. gadā, un uzskata, ka pašvaldība sāka meklēt jaunus ieguldītājus tikai pēc tam, kad uzņēmums Smurfit Kappa bija iesniedzis savu sūdzību. |
| --- | --- |

(59)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka notekūdeņu attīrīšanas iekārta neveido daļu no vispārējā ekonomiskās attīstības plāna rūpniecības zonai, kas ietvertu visus potenciālos parka ieguldītājus, bet gan tika izstrādāta un radīta tajā pašā laikā, kad uzņēmuma Propapier papīrfabrika un spēkstacija, proti, 2007. gadā. Eizenhitenštates pašvaldības 2007. gada 7. novembra lēmuma projektā par rūpniecības parka izstrādi minēti tikai divi vai trīs ieguldītāji. Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Eizenhitenštates pašvaldība sāka īstenot reklāmas pasākumus rūpniecības zonai tikai 2010. gadā, un uzskata, ka pašvaldība sāka meklēt jaunus ieguldītājus tikai pēc tam, kad uzņēmums Smurfit Kappa bija iesniedzis savu sūdzību.

| (60) | Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka TAZV iekārtas konkrētas konstrukcijas iezīmes skaidri norāda uz to, ka tā bija īpaši pielāgota uzņēmuma Propapier vajadzībām. Notekūdeņu attīrīšanas iekārtu tehniskās īpašības ir īpaši pielāgotas konkrētajai nozarei. Pārstrādāta papīra fabriku notekūdeņu attīrīšanas iekārtas parasti ietver anaerobās un aerobās attīrīšanas posmu, savukārt standarta komunālās kanalizācijas sistēmas bieži vien ietver tikai aerobās attīrīšanas posmu. Fakts, ka TAZV notekūdeņu attīrīšanas iekārta ietver abus posmus, sūdzības iesniedzējam ir papildu arguments tam, ka šī iekārta nav paredzēta publiskai lietošanai, bet gan ir īpaši uzņēmumam Propapier paredzēta infrastruktūra. |
| --- | --- |

(60)

Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka TAZV iekārtas konkrētas konstrukcijas iezīmes skaidri norāda uz to, ka tā bija īpaši pielāgota uzņēmuma Propapier vajadzībām. Notekūdeņu attīrīšanas iekārtu tehniskās īpašības ir īpaši pielāgotas konkrētajai nozarei. Pārstrādāta papīra fabriku notekūdeņu attīrīšanas iekārtas parasti ietver anaerobās un aerobās attīrīšanas posmu, savukārt standarta komunālās kanalizācijas sistēmas bieži vien ietver tikai aerobās attīrīšanas posmu. Fakts, ka TAZV notekūdeņu attīrīšanas iekārta ietver abus posmus, sūdzības iesniedzējam ir papildu arguments tam, ka šī iekārta nav paredzēta publiskai lietošanai, bet gan ir īpaši uzņēmumam Propapier paredzēta infrastruktūra.

| (61) | Sūdzības iesniedzējs uzskata: maz ticams, ka iekārtas izstrādes laikā tika ņemtas vērā ne tikai uzņēmuma Propapier papīrfabrikas (un tā papildu spēkstacijas, kas šobrīd pieder uzņēmumam EnBW), bet arī citu uzņēmumu jaudas vajadzības. Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka uzņēmums EnBW nav neatkarīgs lietotājs, jo ieguldījums spēkstacijā ir cieši saistīts ar papīrfabrikas projektu un bez uzņēmuma Propapier papīrfabrikas šī ieguldījuma nebūtu. |
| --- | --- |

(61)

Sūdzības iesniedzējs uzskata: maz ticams, ka iekārtas izstrādes laikā tika ņemtas vērā ne tikai uzņēmuma Propapier papīrfabrikas (un tā papildu spēkstacijas, kas šobrīd pieder uzņēmumam EnBW), bet arī citu uzņēmumu jaudas vajadzības. Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka uzņēmums EnBW nav neatkarīgs lietotājs, jo ieguldījums spēkstacijā ir cieši saistīts ar papīrfabrikas projektu un bez uzņēmuma Propapier papīrfabrikas šī ieguldījuma nebūtu.

| (62) | Sūdzības iesniedzējs piebilst, ka cits rūpniecības zonas ieguldītājs, uzņēmums 5N PV, izmanto tikai niecīgu procentuālo daļu no TAZV notekūdeņu attīrīšanas iekārtas pieejamās jaudas un ka tā notekūdeņu attīrīšanas vajadzības būtu apmierinājusi jau esošā notekūdeņu attīrīšanas iekārta. Turklāt, tā kā uzņēmums 5N PV darbojas jau kopš 2008. gada maija, divus gadus pirms jaunās TAZV iekārtas ekspluatācijas uzsākšanas, tas sākotnēji izmantoja esošo notekūdeņu attīrīšanas iekārtu. |
| --- | --- |

(62)

Sūdzības iesniedzējs piebilst, ka cits rūpniecības zonas ieguldītājs, uzņēmums 5N PV, izmanto tikai niecīgu procentuālo daļu no TAZV notekūdeņu attīrīšanas iekārtas pieejamās jaudas un ka tā notekūdeņu attīrīšanas vajadzības būtu apmierinājusi jau esošā notekūdeņu attīrīšanas iekārta. Turklāt, tā kā uzņēmums 5N PV darbojas jau kopš 2008. gada maija, divus gadus pirms jaunās TAZV iekārtas ekspluatācijas uzsākšanas, tas sākotnēji izmantoja esošo notekūdeņu attīrīšanas iekārtu.

| (63) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka nav prognožu par to, cik liela iekārtas jauda, iespējams, būs nepieciešama potenciālajiem jaunajiem ieguldītājiem, un nav informācijas par to, vai un kad šāda papildu jauda tiks nodrošināta. Sūdzības iesniedzējs norāda, ka pašreiz rezerves jaudas tikpat kā nav. Sūdzības iesniedzējs arī atsaucas uz avīzes rakstu (Märkische Oderzeitung, 2011. gada 3. februāris), kurā ziņots par tehnisku kļūdu aerācijas tvertnē un norādīts, ka visas pieejamās tvertnes ir nepieciešamas pašreizējiem rūpnieciskajiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(63)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka nav prognožu par to, cik liela iekārtas jauda, iespējams, būs nepieciešama potenciālajiem jaunajiem ieguldītājiem, un nav informācijas par to, vai un kad šāda papildu jauda tiks nodrošināta. Sūdzības iesniedzējs norāda, ka pašreiz rezerves jaudas tikpat kā nav. Sūdzības iesniedzējs arī atsaucas uz avīzes rakstu (Märkische Oderzeitung, 2011. gada 3. februāris), kurā ziņots par tehnisku kļūdu aerācijas tvertnē un norādīts, ka visas pieejamās tvertnes ir nepieciešamas pašreizējiem rūpnieciskajiem lietotājiem.

| (64) | Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja apgalvoto Vācijas iestādes, nosakot, ka jaunās TAZV iekārtas lietošanas maksa ir zemāka nekā esošās iekārtas maksa, jo jaunajai iekārtai nav nepieciešama dārga notekcauruļu sistēma starp atsevišķiem lietotājiem (tādējādi apstiprinot, ka jauni lietotāji netiks pievienoti), netieši apstiprinājušas, ka notekūdeņu attīrīšanas iekārtu neizmanos citi uzņēmumi. |
| --- | --- |

(64)

Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja apgalvoto Vācijas iestādes, nosakot, ka jaunās TAZV iekārtas lietošanas maksa ir zemāka nekā esošās iekārtas maksa, jo jaunajai iekārtai nav nepieciešama dārga notekcauruļu sistēma starp atsevišķiem lietotājiem (tādējādi apstiprinot, ka jauni lietotāji netiks pievienoti), netieši apstiprinājušas, ka notekūdeņu attīrīšanas iekārtu neizmanos citi uzņēmumi.

| (65) | Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja apgalvojumu TAZV rādītāji liecina, ka uzņēmums Propapier izmanto vismaz 90 % no iekārtas dienas jaudas. |
| --- | --- |

(65)

Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja apgalvojumu TAZV rādītāji liecina, ka uzņēmums Propapier izmanto vismaz 90 % no iekārtas dienas jaudas.

| (66) | Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka Vācijas iestāžu apgalvojums par notekūdeņu attīrīšanas iekārtas modularitāti ir tikai teorētisks un neveido apjomradītus ietaupījumus, jo otrā moduļa izmaksas būtu 80–90 % apmērā no pirmā moduļa. Moduļu pievienošanas salīdzinoši augstās izmaksas runā par labu secinājumam, ka sākotnējais ieguldījums EUR 42 miljonu apmērā sniedz labumu galvenokārt uzņēmumam Propapier kā selektīvs pasākums. |
| --- | --- |

(66)

Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka Vācijas iestāžu apgalvojums par notekūdeņu attīrīšanas iekārtas modularitāti ir tikai teorētisks un neveido apjomradītus ietaupījumus, jo otrā moduļa izmaksas būtu 80–90 % apmērā no pirmā moduļa. Moduļu pievienošanas salīdzinoši augstās izmaksas runā par labu secinājumam, ka sākotnējais ieguldījums EUR 42 miljonu apmērā sniedz labumu galvenokārt uzņēmumam Propapier kā selektīvs pasākums.

| (67) | Sūdzības iesniedzējs uzskata: fakts, ka jaunā TAZV iekārta ir uzbūvēta pavisam netālu no uzņēmuma Propapier iekārtas, blakus spēkstacijai un papīrfabrikai, ļauj uzņēmumam Propapier atkārtoti izmantot biogāzi, kas rodas tā notekūdeņu anaerobās attīrīšanas laikā. |
| --- | --- |

(67)

Sūdzības iesniedzējs uzskata: fakts, ka jaunā TAZV iekārta ir uzbūvēta pavisam netālu no uzņēmuma Propapier iekārtas, blakus spēkstacijai un papīrfabrikai, ļauj uzņēmumam Propapier atkārtoti izmantot biogāzi, kas rodas tā notekūdeņu anaerobās attīrīšanas laikā.

| (68) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, sūdzības iesniedzējs secina, ka TAZV iekārta ir īpaši uzņēmumam Propapier paredzēta infrastruktūra un ka notekūdeņu attīrīšanas iekārtas būvniecībai paredzētais valsts finansējums veido ieguldījumu atbalstu uzņēmumam Propapier. Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Komisijai tāpēc jānovērtē, vai šis pasākums kopā ar uzņēmuma Propapier papīrfabrikai piešķirto reģionālo ieguldījumu atbalstu (valsts atbalsta lieta SA.23827) atbilst visām RAG prasībām. |
| --- | --- |

(68)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, sūdzības iesniedzējs secina, ka TAZV iekārta ir īpaši uzņēmumam Propapier paredzēta infrastruktūra un ka notekūdeņu attīrīšanas iekārtas būvniecībai paredzētais valsts finansējums veido ieguldījumu atbalstu uzņēmumam Propapier. Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Komisijai tāpēc jānovērtē, vai šis pasākums kopā ar uzņēmuma Propapier papīrfabrikai piešķirto reģionālo ieguldījumu atbalstu (valsts atbalsta lieta SA.23827) atbilst visām RAG prasībām.

Vācijas iestāžu piezīmes

| (69) | Saskaņā ar shēmu N 644e/02 īstenotie pasākumi nav atbalsts. |
| --- | --- |

(69)

Saskaņā ar shēmu N 644e/02 īstenotie pasākumi nav atbalsts.

Publiska infrastruktūra, kas pieejama visiem ar vienādiem nosacījumiem

| (70) | Vācijas iestādes noliedz, ka notekūdeņu attīrīšanas iekārta būtu īpaši paredzēta uzņēmumam Propapier – tā ir publiska infrastruktūra, kas nodrošina aizsardzību pret kaitējumu un vides aizsardzību, kā arī aizsargā iedzīvotājus no slimībām. Visiem pašreizējiem un turpmākiem uzņēmumiem, kas atrodas Oderas–Šprē kanāla zonā, ir tiesības pievienoties komunālajai notekūdeņu attīrīšanas iekārtai un izmantot to, ievērojot vienādus nosacījumus. Maksa tiek aprēķināta atbilstoši tiem pašiem tiesību aktos noteiktajiem principiem. Par notekūdeņu attīrīšanu Vācijā atbildīgas ir pašvaldības, un pievienošanās notekūdeņu attīrīšanas iekārtai un tās izmantošana ir obligāta. Lietotāji nevar izvēlēties citu pakalpojuma sniedzēju, kas nav pašvaldības struktūra. |
| --- | --- |

(70)

Vācijas iestādes noliedz, ka notekūdeņu attīrīšanas iekārta būtu īpaši paredzēta uzņēmumam Propapier – tā ir publiska infrastruktūra, kas nodrošina aizsardzību pret kaitējumu un vides aizsardzību, kā arī aizsargā iedzīvotājus no slimībām. Visiem pašreizējiem un turpmākiem uzņēmumiem, kas atrodas Oderas–Šprē kanāla zonā, ir tiesības pievienoties komunālajai notekūdeņu attīrīšanas iekārtai un izmantot to, ievērojot vienādus nosacījumus. Maksa tiek aprēķināta atbilstoši tiem pašiem tiesību aktos noteiktajiem principiem. Par notekūdeņu attīrīšanu Vācijā atbildīgas ir pašvaldības, un pievienošanās notekūdeņu attīrīšanas iekārtai un tās izmantošana ir obligāta. Lietotāji nevar izvēlēties citu pakalpojuma sniedzēju, kas nav pašvaldības struktūra.

| (71) | Vācijas iestādes noraida sūdzības iesniedzēja apgalvojumu, ka papīrfabrikām parasti ir pašām savas kanalizācijas sistēmas un ka tām nav obligāti jāpievienojas komunālajai kanalizācijas sistēmai, un norāda, ka saskaņā ar tiesību aktiem (20) uzņēmumam Propapier ir jāpievienojas TAZV iekārtai un jāizmanto tā. Izņēmumi attiecībā uz pienākumu pievienoties ir ļoti ierobežoti (tikai tad, ja pievienošanās nav iespējama vai ir nepamatota). Ir ļoti maz publiski pieejamu datu par papīra ražotāju veiktu notekūdeņu apstrādi, taču šie dati liecina, ka liels skaits papīrfabriku ir pievienotas komunālajām notekūdeņu attīrīšanas iekārtām. |
| --- | --- |

(71)

Vācijas iestādes noraida sūdzības iesniedzēja apgalvojumu, ka papīrfabrikām parasti ir pašām savas kanalizācijas sistēmas un ka tām nav obligāti jāpievienojas komunālajai kanalizācijas sistēmai, un norāda, ka saskaņā ar tiesību aktiem (20) uzņēmumam Propapier ir jāpievienojas TAZV iekārtai un jāizmanto tā. Izņēmumi attiecībā uz pienākumu pievienoties ir ļoti ierobežoti (tikai tad, ja pievienošanās nav iespējama vai ir nepamatota). Ir ļoti maz publiski pieejamu datu par papīra ražotāju veiktu notekūdeņu apstrādi, taču šie dati liecina, ka liels skaits papīrfabriku ir pievienotas komunālajām notekūdeņu attīrīšanas iekārtām.

Infrastruktūra, kas nav īpaši izveidota uzņēmuma Propapier vajadzībām

| (72) | Vācijas iestādes noraida sūdzības iesniedzēja apgalvojumu, ka TAZV iekārta tika pielāgota uzņēmuma Propapier tehniskajām vajadzībām – notekūdeņu attīrīšana divos posmos nav īpaši paredzēta papīra ražošanas nozarei, jo tā tiek plaši izmantota daudzās citās rūpniecības nozarēs, un daudzas komunālās kanalizācijas iekārtas ietver notekūdeņu attīrīšanu divos posmos. TAZV iekārtas tehniskās īpašības (divu posmu bioloģiskās attīrīšanas process) tika balstītas uz pašreizējiem tehniskajiem standartiem, ņemot vērā to, ka būtiska notekūdeņu daļa būs ļoti piesārņota. Vācijas iestādes piekrīt, ka komunālajām kanalizācijas iekārtām, kas attīra tikai sanitāro labierīcību notekūdeņus vai viegli piesārņotu ūdeni, parasti nav papildu posma pirms attīrīšanas, taču uzsver, ka divu posmu attīrīšanu parasti izmanto uzņēmumi, kuriem jāattīra rūpnieciskie notekūdeņi. Vācijas iestādes iesniedza sarakstu ar Vācijā esošām 18 papīrfabrikām, kas ražo pārstrādātu papīru un ir pievienotas komunālajām kanalizācijas iekārtām, un apgalvoja, ka papīra ražošanas nozarē tiek izmantotas abu veidu komunālās kanalizācijas iekārtas (ar vienu vai diviem posmiem). |
| --- | --- |

(72)

Vācijas iestādes noraida sūdzības iesniedzēja apgalvojumu, ka TAZV iekārta tika pielāgota uzņēmuma Propapier tehniskajām vajadzībām – notekūdeņu attīrīšana divos posmos nav īpaši paredzēta papīra ražošanas nozarei, jo tā tiek plaši izmantota daudzās citās rūpniecības nozarēs, un daudzas komunālās kanalizācijas iekārtas ietver notekūdeņu attīrīšanu divos posmos. TAZV iekārtas tehniskās īpašības (divu posmu bioloģiskās attīrīšanas process) tika balstītas uz pašreizējiem tehniskajiem standartiem, ņemot vērā to, ka būtiska notekūdeņu daļa būs ļoti piesārņota. Vācijas iestādes piekrīt, ka komunālajām kanalizācijas iekārtām, kas attīra tikai sanitāro labierīcību notekūdeņus vai viegli piesārņotu ūdeni, parasti nav papildu posma pirms attīrīšanas, taču uzsver, ka divu posmu attīrīšanu parasti izmanto uzņēmumi, kuriem jāattīra rūpnieciskie notekūdeņi. Vācijas iestādes iesniedza sarakstu ar Vācijā esošām 18 papīrfabrikām, kas ražo pārstrādātu papīru un ir pievienotas komunālajām kanalizācijas iekārtām, un apgalvoja, ka papīra ražošanas nozarē tiek izmantotas abu veidu komunālās kanalizācijas iekārtas (ar vienu vai diviem posmiem).

| (73) | Vācijas iestādes apgalvo, ka notekūdeņu attīrīšanas iekārta veido daļu no tādu vispārīgu infrastruktūras pasākumu kopuma, ko īsteno Oderas–Šprē kanāla zonas attīstīšanas nolūkos. Neviens no šiem pasākumiem nav īpaši paredzēts konkrētam uzņēmumam. Uzņēmumam Propapier vai potenciālajiem lietotājiem nav tiesību pieņemt lēmumus par iekārtas būvniecību, pievienošanos tai un tās lietošanu. |
| --- | --- |

(73)

Vācijas iestādes apgalvo, ka notekūdeņu attīrīšanas iekārta veido daļu no tādu vispārīgu infrastruktūras pasākumu kopuma, ko īsteno Oderas–Šprē kanāla zonas attīstīšanas nolūkos. Neviens no šiem pasākumiem nav īpaši paredzēts konkrētam uzņēmumam. Uzņēmumam Propapier vai potenciālajiem lietotājiem nav tiesību pieņemt lēmumus par iekārtas būvniecību, pievienošanos tai un tās lietošanu.

| (74) | Vācijas iestādes noliedz apgalvojumu, ka TAZV notekūdeņu attīrīšanas iekārta tika īpaši būvēta uzņēmuma Propapier vajadzībām. Vācijas iestādes skaidro, ka iekārtas būvniecība bija plānota jau saistībā ar citiem potenciāliem ieguldījumiem 2004.–2006. gadā, proti, ilgu laiku pirms uzņēmuma Propapier ienākšanas. |
| --- | --- |

(74)

Vācijas iestādes noliedz apgalvojumu, ka TAZV notekūdeņu attīrīšanas iekārta tika īpaši būvēta uzņēmuma Propapier vajadzībām. Vācijas iestādes skaidro, ka iekārtas būvniecība bija plānota jau saistībā ar citiem potenciāliem ieguldījumiem 2004.–2006. gadā, proti, ilgu laiku pirms uzņēmuma Propapier ienākšanas.

| (75) | Vācijas iestādes skaidro, ka notekūdeņu attīrīšanas infrastruktūras esošā jauda ārpus rūpniecības zonas bija ierobežota un tās pieejamās atlikušās jaudas pietiktu tikai viena (neliela) papildu ieguldītāja vajadzībām; Vācijas iestādes apstiprina, ka uzņēmums 5N PV sākotnēji bija pievienots esošajai iekārtai. |
| --- | --- |

(75)

Vācijas iestādes skaidro, ka notekūdeņu attīrīšanas infrastruktūras esošā jauda ārpus rūpniecības zonas bija ierobežota un tās pieejamās atlikušās jaudas pietiktu tikai viena (neliela) papildu ieguldītāja vajadzībām; Vācijas iestādes apstiprina, ka uzņēmums 5N PV sākotnēji bija pievienots esošajai iekārtai.

| (76) | Vācijas iestādes apgalvo: fakts, ka uzņēmuma Propapier izveide paātrināja sen plānotās notekūdeņu attīrīšanas iekārtas būvniecības sākšanu, nav uzskatāms par selektīvām priekšrocībām uzņēmumam Propapier. Vācijas iestādes atsaucas uz ģenerāladvokāta Van Gerven secinājumiem, kurš lietā C-255/91 (Matra pret Komisiju) (21) apstiprināja, ka sākumposmā neizbēgama ir situācija, kad infrastruktūru galvenokārt izmanto pirmais uzņēmums, kas ir apmeties nesen izveidotā rūpniecības zonā. Tomēr tas mainīsies, ja reģions attīstīsies, kā cerēts. |
| --- | --- |

(76)

Vācijas iestādes apgalvo: fakts, ka uzņēmuma Propapier izveide paātrināja sen plānotās notekūdeņu attīrīšanas iekārtas būvniecības sākšanu, nav uzskatāms par selektīvām priekšrocībām uzņēmumam Propapier. Vācijas iestādes atsaucas uz ģenerāladvokāta Van Gerven secinājumiem, kurš lietā C-255/91 (Matra pret Komisiju) (21) apstiprināja, ka sākumposmā neizbēgama ir situācija, kad infrastruktūru galvenokārt izmanto pirmais uzņēmums, kas ir apmeties nesen izveidotā rūpniecības zonā. Tomēr tas mainīsies, ja reģions attīstīsies, kā cerēts.

| (77) | Vācijas iestādes ziņo, ka visi trīs pašreiz rūpniecības parkā Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal izveidotie uzņēmumi, proti, Propapier, 5N PV un EnBW spēkstacija, ir pievienoti notekūdeņu attīrīšanas iekārtai un lieto to. Vācijas iestādes skaidro, ka dažādos laikposmos ir apsvērta iespēja izveidot vairākus citus uzņēmumus (viena vai divas alternatīvās degvielas ražošanas iekārtas, fotoelementu stikla ražošanas iekārta, ieguldījumu priekšlikumi, kas izteikti vairākiem ieguldītājiem dažādās nozarēs; un vairāki potenciālie ieguldītāji ir apmeklējuši teritoriju), taču, jo īpaši ņemot vērā krīzi, kas īpaši smagi ir skārusi nelabvēlīgā situācijā esošus apgabalus, rūpniecības zonas turpmākai attīstībai būs nepieciešams laiks. |
| --- | --- |

(77)

Vācijas iestādes ziņo, ka visi trīs pašreiz rūpniecības parkā Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal izveidotie uzņēmumi, proti, Propapier, 5N PV un EnBW spēkstacija, ir pievienoti notekūdeņu attīrīšanas iekārtai un lieto to. Vācijas iestādes skaidro, ka dažādos laikposmos ir apsvērta iespēja izveidot vairākus citus uzņēmumus (viena vai divas alternatīvās degvielas ražošanas iekārtas, fotoelementu stikla ražošanas iekārta, ieguldījumu priekšlikumi, kas izteikti vairākiem ieguldītājiem dažādās nozarēs; un vairāki potenciālie ieguldītāji ir apmeklējuši teritoriju), taču, jo īpaši ņemot vērā krīzi, kas īpaši smagi ir skārusi nelabvēlīgā situācijā esošus apgabalus, rūpniecības zonas turpmākai attīstībai būs nepieciešams laiks.

Pašreizējā jauda

| (78) | Vācijas iestādes noraida sūdzības iesniedzēja apgalvojumus, ka Vācijas iestādes TAZV iekārtas lietotājiem nav norādījušas notekūdeņu attīrīšanas iekārtas jaudu, ka uzņēmums Propapier izmanto vismaz 90 % no pieejamās jaudas un ka rezerves jauda nav pieejama. |
| --- | --- |

(78)

Vācijas iestādes noraida sūdzības iesniedzēja apgalvojumus, ka Vācijas iestādes TAZV iekārtas lietotājiem nav norādījušas notekūdeņu attīrīšanas iekārtas jaudu, ka uzņēmums Propapier izmanto vismaz 90 % no pieejamās jaudas un ka rezerves jauda nav pieejama.

| (79) | Vācijas iestādes apgalvo, ka TAZV notekūdeņu attīrīšanas iekārtai tās pašreizējā konfigurācijā ir rezerves jauda potenciāliem jaunajiem ieguldītājiem. Trīs pašreizējo lietotāju kopējā izmantotā jauda ir [< 500] (22) m3/h, savukārt TAZV iekārtas maksimālā jauda ir 638 m3/h. Tādējādi kopējais jaudas izmantojums ir aptuveni [60–80] %, un pieejamā rezerves jauda ir aptuveni [150–250] m3/h. Uzņēmuma Propapier izmantotā jauda ir vidēji [300–500] m3/h, bet maksimālā izmantotā jauda ir [400–500] m3/h. Tādējādi uzņēmums Propapier vidēji izmanto [< 70] % un maksimāli [< 70] % no TAZV iekārtas kopējās jaudas. |
| --- | --- |

(79)

Vācijas iestādes apgalvo, ka TAZV notekūdeņu attīrīšanas iekārtai tās pašreizējā konfigurācijā ir rezerves jauda potenciāliem jaunajiem ieguldītājiem. Trīs pašreizējo lietotāju kopējā izmantotā jauda ir [< 500] (22) m3/h, savukārt TAZV iekārtas maksimālā jauda ir 638 m3/h. Tādējādi kopējais jaudas izmantojums ir aptuveni [60–80] %, un pieejamā rezerves jauda ir aptuveni [150–250] m3/h. Uzņēmuma Propapier izmantotā jauda ir vidēji [300–500] m3/h, bet maksimālā izmantotā jauda ir [400–500] m3/h. Tādējādi uzņēmums Propapier vidēji izmanto [< 70] % un maksimāli [< 70] % no TAZV iekārtas kopējās jaudas.

TAZV iekārtas modulārā konstrukcija

| (80) | Vācijas iestādes apgalvo, ka TAZV iekārtu jau no paša sākuma bija plānots paplašināt modulāros posmos vienlaikus ar Oderas–Šprē kanāla rūpniecības zonas pakāpenisku attīstību. Iekārtas modulārais plānojums ir atspoguļots 2007. gada TAZV kopsavilkumā, kurā norādīts uz potenciāli būtiski piesārņotu ūdeni, ko rada papīra ražošanas nozare, bioetanola ražošana un citas rūpniecības nozares. |
| --- | --- |

(80)

Vācijas iestādes apgalvo, ka TAZV iekārtu jau no paša sākuma bija plānots paplašināt modulāros posmos vienlaikus ar Oderas–Šprē kanāla rūpniecības zonas pakāpenisku attīstību. Iekārtas modulārais plānojums ir atspoguļots 2007. gada TAZV kopsavilkumā, kurā norādīts uz potenciāli būtiski piesārņotu ūdeni, ko rada papīra ražošanas nozare, bioetanola ražošana un citas rūpniecības nozares.

| (81) | Vācijas iestādes skaidro, ka iekārtas būtiskākās detaļas pašreizējā posmā jau ir pēc izmēra pielāgotas maksimālajai jaudai, kāda būs pēc paplašināšanas, piemēram, nominālais diametrs 5 km caurulei, kas pēc attīrīšanas novada ūdeni Oderā, ir vairāk nekā trīs reizes lielāks nekā nepieciešams pašreizējā būvniecības posmā (tās jauda ir 1 945 m3/h, turpretī iekārtas pašreizējā maksimālā jauda ir tikai 638 m3/h), un TAZV ir iespēja paplašināt notekūdeņu attīrīšanas iekārtu blakusesošā 3,3 ha lielā zemes gabalā. Pēc šādas modulāras paplašināšanas potenciālajiem lietotājiem arī būs vienlīdzīga piekļuve notekūdeņu attīrīšanas iekārtai. |
| --- | --- |

(81)

Vācijas iestādes skaidro, ka iekārtas būtiskākās detaļas pašreizējā posmā jau ir pēc izmēra pielāgotas maksimālajai jaudai, kāda būs pēc paplašināšanas, piemēram, nominālais diametrs 5 km caurulei, kas pēc attīrīšanas novada ūdeni Oderā, ir vairāk nekā trīs reizes lielāks nekā nepieciešams pašreizējā būvniecības posmā (tās jauda ir 1 945 m3/h, turpretī iekārtas pašreizējā maksimālā jauda ir tikai 638 m3/h), un TAZV ir iespēja paplašināt notekūdeņu attīrīšanas iekārtu blakusesošā 3,3 ha lielā zemes gabalā. Pēc šādas modulāras paplašināšanas potenciālajiem lietotājiem arī būs vienlīdzīga piekļuve notekūdeņu attīrīšanas iekārtai.

| (82) | Tāpēc Vācijas iestādes uzskata: fakts, ka uzņēmums Propapier pašreiz izmanto lielu daļu notekūdeņu attīrīšanas iekārtas jaudas, ir nevis pierādījums par selektīvām priekšrocībām, bet gan tikai atspoguļo pašreizējo situāciju, jo ar modulārās paplašināšanas palīdzību infrastruktūru plānots nodrošināt vairāk lietotājiem ar vienādiem nosacījumiem. Tā īstenošanai būs nepieciešams laiks, jo notekūdeņu attīrīšanas iekārta ir daļa no reģiona vispārējā ekonomiskās attīstības plāna, kas ietver vairākas paplašināšanas zonas dažādos posmos. Pašreizējā situācija, kad ir tikai trīs ieguldītāji, ir šā reģiona rūpniecības zonu attīstības pārejas posms kopš 1994. gada. Aptuveni puse no Oderas–Šprē kanāla rūpniecības zonas (35 ha) joprojām ir pieejama jauniem ieguldītājiem. Vācijas iestādes 2011. gadā aplēsa, ka šī teritorija tiks aizņemta piecu gadu laikā, un piebilst, ka tad joprojām būs iespējams veikt turpmāku paplašināšanu jaunajās zonās Nordost (40 ha) un Nord (160 ha). |
| --- | --- |

(82)

Tāpēc Vācijas iestādes uzskata: fakts, ka uzņēmums Propapier pašreiz izmanto lielu daļu notekūdeņu attīrīšanas iekārtas jaudas, ir nevis pierādījums par selektīvām priekšrocībām, bet gan tikai atspoguļo pašreizējo situāciju, jo ar modulārās paplašināšanas palīdzību infrastruktūru plānots nodrošināt vairāk lietotājiem ar vienādiem nosacījumiem. Tā īstenošanai būs nepieciešams laiks, jo notekūdeņu attīrīšanas iekārta ir daļa no reģiona vispārējā ekonomiskās attīstības plāna, kas ietver vairākas paplašināšanas zonas dažādos posmos. Pašreizējā situācija, kad ir tikai trīs ieguldītāji, ir šā reģiona rūpniecības zonu attīstības pārejas posms kopš 1994. gada. Aptuveni puse no Oderas–Šprē kanāla rūpniecības zonas (35 ha) joprojām ir pieejama jauniem ieguldītājiem. Vācijas iestādes 2011. gadā aplēsa, ka šī teritorija tiks aizņemta piecu gadu laikā, un piebilst, ka tad joprojām būs iespējams veikt turpmāku paplašināšanu jaunajās zonās Nordost (40 ha) un Nord (160 ha).

| (83) | Vācijas iestādes noraida sūdzības iesniedzēja apgalvojumu, ka TAZV iekārtas modulārā konstrukcija neveidos apjomradītus ietaupījumus. Vācijas iestādes skaidro, ka TAZV iekārtas modulārā paplašināšana ir iespējama trīs posmos un par ievērojami zemākām izmaksām par katru pievienoto m3 jaudu salīdzinājumā ar sākotnējo ieguldījumu:






  — | 1. posmu (jaudas palielināšana par 33 %, pievienojot 213 m3) iespējams īstenot dažos mēnešos, un tas izmaksātu EUR 1,2–1,5 miljonus papildu rūpniecības zonā, kuras platība ir aptuveni 19 ha, |
| --- | --- | --- |

(83)

Vācijas iestādes noraida sūdzības iesniedzēja apgalvojumu, ka TAZV iekārtas modulārā konstrukcija neveidos apjomradītus ietaupījumus. Vācijas iestādes skaidro, ka TAZV iekārtas modulārā paplašināšana ir iespējama trīs posmos un par ievērojami zemākām izmaksām par katru pievienoto m3 jaudu salīdzinājumā ar sākotnējo ieguldījumu:

—

1. posmu (jaudas palielināšana par 33 %, pievienojot 213 m3) iespējams īstenot dažos mēnešos, un tas izmaksātu EUR 1,2–1,5 miljonus papildu rūpniecības zonā, kuras platība ir aptuveni 19 ha,

| — | 2. posmu (jaudas palielināšana par 69 %, pievienojot 426 m3) iespējams īstenot dažos mēnešos, un tas izmaksātu EUR 5,3–5,6 miljonus papildu rūpniecības zonā, kuras platība ir aptuveni 38 ha, |
| --- | --- |

—

2. posmu (jaudas palielināšana par 69 %, pievienojot 426 m3) iespējams īstenot dažos mēnešos, un tas izmaksātu EUR 5,3–5,6 miljonus papildu rūpniecības zonā, kuras platība ir aptuveni 38 ha,

| — | 3. posms (paplašināšana uz blakusesošā zemes gabala; jaudas palielināšana par 100 %, pievienojot 638 m3) izmaksātu EUR 17–18 miljonus papildu rūpniecības zonā, kuras platība ir aptuveni 57 ha. Lai palielinātu jaudu par 100 %, būtu nepieciešams izmantot blakusesošo zemes gabalu, un tas izmaksātu līdz EUR 18 miljoniem. |
| --- | --- |

—

3. posms (paplašināšana uz blakusesošā zemes gabala; jaudas palielināšana par 100 %, pievienojot 638 m3) izmaksātu EUR 17–18 miljonus papildu rūpniecības zonā, kuras platība ir aptuveni 57 ha. Lai palielinātu jaudu par 100 %, būtu nepieciešams izmantot blakusesošo zemes gabalu, un tas izmaksātu līdz EUR 18 miljoniem.

| (84) | Vācijas iestādes uzskata, ka notekūdeņu attīrīšanas iekārtas modulārā konstrukcija atbilst nepieciešamībai izmantot resursus efektīvi un taupīgi un tā jāaplūko, ņemot vērā notekūdeņu attīrīšanas iekārtu agrāku pārmērīgu palielināšanu jaunajās Vācijas federālajās zemēs. Apstiprinot šādu modulāru konstrukciju kā selektīvu priekšrocību, tiktu veicināta neekonomiska publiskās infrastruktūras pārmērīga palielināšana. Turklāt šādas pārmērīgas palielināšanas gadījumā lietošanas maksa nenosegtu izmaksas. |
| --- | --- |

(84)

Vācijas iestādes uzskata, ka notekūdeņu attīrīšanas iekārtas modulārā konstrukcija atbilst nepieciešamībai izmantot resursus efektīvi un taupīgi un tā jāaplūko, ņemot vērā notekūdeņu attīrīšanas iekārtu agrāku pārmērīgu palielināšanu jaunajās Vācijas federālajās zemēs. Apstiprinot šādu modulāru konstrukciju kā selektīvu priekšrocību, tiktu veicināta neekonomiska publiskās infrastruktūras pārmērīga palielināšana. Turklāt šādas pārmērīgas palielināšanas gadījumā lietošanas maksa nenosegtu izmaksas.

| (85) | Raksturojot pašreizējos iekārtas ierobežojumus kā selektīvu priekšrocību, tiktu veicināta neekonomiska infrastruktūras pārmērīga palielināšana. |
| --- | --- |

(85)

Raksturojot pašreizējos iekārtas ierobežojumus kā selektīvu priekšrocību, tiktu veicināta neekonomiska infrastruktūras pārmērīga palielināšana.

| (86) | Vācijas iestādes apgalvo, ka sūdzības iesniedzēja minētais avīzes raksts (skatīt 63. apsvērumu) uz šo situāciju neattiecas. Vācijas iestādes uzskata, ka neizmantotas papildu tvertnes uzstādīšana tikai tehnisku avāriju situācijām būtu pretrunā ar taupīgas un ekonomiskas plānošanas noteikumiem, kuri ieviesti ar Gemeinschaftsaufgabe shēmu. |
| --- | --- |

(86)

Vācijas iestādes apgalvo, ka sūdzības iesniedzēja minētais avīzes raksts (skatīt 63. apsvērumu) uz šo situāciju neattiecas. Vācijas iestādes uzskata, ka neizmantotas papildu tvertnes uzstādīšana tikai tehnisku avāriju situācijām būtu pretrunā ar taupīgas un ekonomiskas plānošanas noteikumiem, kuri ieviesti ar Gemeinschaftsaufgabe shēmu.

| (87) | Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka jaunās TAZV iekārtas lietotāji maksā mazāk nekā esošās komunālās iekārtas lietotāji, jo jaunajai iekārtai nav nepieciešama plaša cauruļvadu sistēma, lai savienotu visus lietotājus. Vācijas iestādes noraida sūdzības iesniedzēja secinājumu, ka tas apliecina – jaunajai iekārtai nevar pievienot jaunus lietotājus. Vācijas iestādes norāda, ka jaunus rūpnieciskos lietotājus var viegli pievienot un ka ierobežojumus galvenokārt rada tās caurules izmērs, kas novada attīrīto ūdeni Oderā. |
| --- | --- |

(87)

Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka jaunās TAZV iekārtas lietotāji maksā mazāk nekā esošās komunālās iekārtas lietotāji, jo jaunajai iekārtai nav nepieciešama plaša cauruļvadu sistēma, lai savienotu visus lietotājus. Vācijas iestādes noraida sūdzības iesniedzēja secinājumu, ka tas apliecina – jaunajai iekārtai nevar pievienot jaunus lietotājus. Vācijas iestādes norāda, ka jaunus rūpnieciskos lietotājus var viegli pievienot un ka ierobežojumus galvenokārt rada tās caurules izmērs, kas novada attīrīto ūdeni Oderā.

| (88) | Vācijas iestādes noraida sūdzības iesniedzēja apgalvojumu, ka uzņēmums Propapier var izmantot TAZV iekārtas saražoto biogāzi. Notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietotājiem nav iespējams izmantot biogāzi. TAZV biogāzi izmanto savā 3 MW spēkstacijā. |
| --- | --- |

(88)

Vācijas iestādes noraida sūdzības iesniedzēja apgalvojumu, ka uzņēmums Propapier var izmantot TAZV iekārtas saražoto biogāzi. Notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietotājiem nav iespējams izmantot biogāzi. TAZV biogāzi izmanto savā 3 MW spēkstacijā.

| (89) | Vācijas iestādes noraida apgalvojumu, ka tās sāka popularizēt rūpniecības parku citu potenciālo ieguldītāju vidū tikai tad, kad uzņēmums Smurfit Kappa iesniedza sūdzību, jo jau 1998. gadā Eizenhitenštates iestādes Austrumbrandenburgas Ieguldītāju centram uzticēja veikt rūpniecības zonu un komercplatību, tostarp Oderas–Šprē kanāla, popularizēšanu. Plānošanas dokumenti rūpniecības parkam Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal pastāv jau kopš 1995. gada. |
| --- | --- |

(89)

Vācijas iestādes noraida apgalvojumu, ka tās sāka popularizēt rūpniecības parku citu potenciālo ieguldītāju vidū tikai tad, kad uzņēmums Smurfit Kappa iesniedza sūdzību, jo jau 1998. gadā Eizenhitenštates iestādes Austrumbrandenburgas Ieguldītāju centram uzticēja veikt rūpniecības zonu un komercplatību, tostarp Oderas–Šprē kanāla, popularizēšanu. Plānošanas dokumenti rūpniecības parkam Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal pastāv jau kopš 1995. gada.

| (90) | Vācijas iestādes secina, ka TAZV iekārta neveido īpaši uzņēmumam Propapier paredzētu infrastruktūru. |
| --- | --- |

(90)

Vācijas iestādes secina, ka TAZV iekārta neveido īpaši uzņēmumam Propapier paredzētu infrastruktūru.

| (91) | Vācijas iestādes arī secina, ka infrastruktūras pasākumi paplašinātajā rūpniecības parkā Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal (notekūdeņu attīrīšanas iekārtas būvniecība un apgādāšana, kā arī citi pasākumi – autostāvvieta, ceļš, kanāla padziļināšana/paplašināšana) ir vispārīgi attīstības pasākumi, kas neveido selektīvas priekšrocības uzņēmumam Propapier un nav īpaši paredzēti uzņēmuma Propapier lietošanas vajadzībām. Vācijas iestādes uzskata: fakts, ka infrastruktūru pašreiz lieto tikai ierobežots skaits teritorijā sākotnēji izveidoto uzņēmumu, šādā attīstības procesā ir normāls pārejas posms. |
| --- | --- |

(91)

Vācijas iestādes arī secina, ka infrastruktūras pasākumi paplašinātajā rūpniecības parkā Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal (notekūdeņu attīrīšanas iekārtas būvniecība un apgādāšana, kā arī citi pasākumi – autostāvvieta, ceļš, kanāla padziļināšana/paplašināšana) ir vispārīgi attīstības pasākumi, kas neveido selektīvas priekšrocības uzņēmumam Propapier un nav īpaši paredzēti uzņēmuma Propapier lietošanas vajadzībām. Vācijas iestādes uzskata: fakts, ka infrastruktūru pašreiz lieto tikai ierobežots skaits teritorijā sākotnēji izveidoto uzņēmumu, šādā attīstības procesā ir normāls pārejas posms.

4.2.   VAI UZŅĒMUMAM PROPAPIER IR SNIEGTAS PRIEKŠROCĪBAS, SAMAZINOT MAKSU PAR NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTAS LIETOŠANU?

Sūdzības iesniedzēja piezīmes

| (92) | Sūdzības iesniedzējs ir vienisprātis ar Komisijas nostāju, kas pausta lēmumā sākt procedūru (skatīt lēmuma sākt procedūru 63. apsvērumu un šā lēmuma 38. apsvērumu), proti, ka atbalsta shēma N 644e/02 neietver maksu par notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietošanu. Tāpēc maksai jāatspoguļo kopējās lietošanas izmaksas. Fakts, ka maksas aprēķins balstās uz tiesību aktu (Kommunalabgabengesetz), nepamato zemāku maksu un no tā izrietošās priekšrocības uzņēmumam Propapier. |
| --- | --- |

(92)

Sūdzības iesniedzējs ir vienisprātis ar Komisijas nostāju, kas pausta lēmumā sākt procedūru (skatīt lēmuma sākt procedūru 63. apsvērumu un šā lēmuma 38. apsvērumu), proti, ka atbalsta shēma N 644e/02 neietver maksu par notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietošanu. Tāpēc maksai jāatspoguļo kopējās lietošanas izmaksas. Fakts, ka maksas aprēķins balstās uz tiesību aktu (Kommunalabgabengesetz), nepamato zemāku maksu un no tā izrietošās priekšrocības uzņēmumam Propapier.

| (93) | Sūdzības iesniedzējs arī norāda, ka notekūdeņu attīrīšanas iekārta nesniedz publisku pakalpojumu – tā ir būvēta galvenokārt tikai uzņēmuma Propapier lietošanas vajadzībām. |
| --- | --- |

(93)

Sūdzības iesniedzējs arī norāda, ka notekūdeņu attīrīšanas iekārta nesniedz publisku pakalpojumu – tā ir būvēta galvenokārt tikai uzņēmuma Propapier lietošanas vajadzībām.

| (94) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka visas trīs pārbaudes (pilnu izmaksu pārbaude, privātu ieguldītāju pārbaude, etaloncenas), ko Komisija ierosinājusi lēmumā sākt procedūru, liecina, ka pieprasītā maksa sniedz ekonomiskas priekšrocības uzņēmumam Propapier. |
| --- | --- |

(94)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka visas trīs pārbaudes (pilnu izmaksu pārbaude, privātu ieguldītāju pārbaude, etaloncenas), ko Komisija ierosinājusi lēmumā sākt procedūru, liecina, ka pieprasītā maksa sniedz ekonomiskas priekšrocības uzņēmumam Propapier.

Pilnu izmaksu pārbaude

| (95) | Sūdzības iesniedzējs arī apgalvo, ka pilnu izmaksu aprēķinu atbalsta ne tikai ES Ūdens pamatdirektīvas 9. pants, bet arī fakts, ka lielākajai daļai pārstrādātā papīra fabriku ir sava notekūdeņu attīrīšanas iekārta. Uzņēmuma Propapier veiktā maksa sedz tikai 20 % no aprēķinātajiem procentu maksājumiem ieguldītajam kapitālam, un tajā nav ņemta vērā kapitāla daļa, kas iegūta no 80 % subsīdiju notekūdeņu attīrīšanas iekārtas būvniecības izmaksām. |
| --- | --- |

(95)

Sūdzības iesniedzējs arī apgalvo, ka pilnu izmaksu aprēķinu atbalsta ne tikai ES Ūdens pamatdirektīvas 9. pants, bet arī fakts, ka lielākajai daļai pārstrādātā papīra fabriku ir sava notekūdeņu attīrīšanas iekārta. Uzņēmuma Propapier veiktā maksa sedz tikai 20 % no aprēķinātajiem procentu maksājumiem ieguldītajam kapitālam, un tajā nav ņemta vērā kapitāla daļa, kas iegūta no 80 % subsīdiju notekūdeņu attīrīšanas iekārtas būvniecības izmaksām.

Privātu ieguldītāju pārbaude

| (96) | Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka parastos apstākļos privāts uzņēmējs vai papīrfabrikas īpašnieks vēlas vismaz segt pilnās izmaksas, un tāpēc šī pārbaude atbilst iepriekš minētajai pilnu izmaksu pārbaudei. |
| --- | --- |

(96)

Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka parastos apstākļos privāts uzņēmējs vai papīrfabrikas īpašnieks vēlas vismaz segt pilnās izmaksas, un tāpēc šī pārbaude atbilst iepriekš minētajai pilnu izmaksu pārbaudei.

Etaloncenas

| (97) | Sūdzības iesniedzējs piekrīt lēmumā sākt procedūru paustajai Komisijas nostājai, ka nav iespējams, ka, izmantojot etaloncenas, tiks izslēgta atbalsta klātbūtne. Tikai tādu papīrfabriku salīdzinājums, kas izmanto komunālās kanalizācijas sistēmas, nebūtu reprezentatīvs, jo lielākajai daļai papīrfabriku ir sava notekūdeņu attīrīšanas iekārta. |
| --- | --- |

(97)

Sūdzības iesniedzējs piekrīt lēmumā sākt procedūru paustajai Komisijas nostājai, ka nav iespējams, ka, izmantojot etaloncenas, tiks izslēgta atbalsta klātbūtne. Tikai tādu papīrfabriku salīdzinājums, kas izmanto komunālās kanalizācijas sistēmas, nebūtu reprezentatīvs, jo lielākajai daļai papīrfabriku ir sava notekūdeņu attīrīšanas iekārta.

| (98) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Vācijas iestādes ir iesniegušas tikai ļoti selektīvu informāciju par kanalizācijas maksu, ko veic citas papīrfabrikas (pētījums, salīdzinājums ar Šprētāles / Schwarze Pumpe tarifiem un vecs 1990. gada lēmums), un ka, pamatojoties uz šiem piemēriem, nevar noteikt etaloncenu, jo šī maksa cita starpā ir atkarīga no subsīdijām un ieguldījumu izmaksām, turklāt atsevišķos reģionos tiesību akti var atšķirties. Sūdzības iesniedzējs veic salīdzinājumu ar savu iekārtu, kas izmanto komunālo kanalizācijas sistēmu [konfidenciāla informācija], un aprēķina, ka, ņemot vērā būvniecības ieguldījumu EUR 42 miljonu apmērā (kā Eizenhitenštatē), uzņēmumam Propapier būtu jāmaksā EUR 4/m3, kas ir daudz vairāk par summu, ko šis uzņēmums maksā pašreiz. |
| --- | --- |

(98)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Vācijas iestādes ir iesniegušas tikai ļoti selektīvu informāciju par kanalizācijas maksu, ko veic citas papīrfabrikas (pētījums, salīdzinājums ar Šprētāles / Schwarze Pumpe tarifiem un vecs 1990. gada lēmums), un ka, pamatojoties uz šiem piemēriem, nevar noteikt etaloncenu, jo šī maksa cita starpā ir atkarīga no subsīdijām un ieguldījumu izmaksām, turklāt atsevišķos reģionos tiesību akti var atšķirties. Sūdzības iesniedzējs veic salīdzinājumu ar savu iekārtu, kas izmanto komunālo kanalizācijas sistēmu [konfidenciāla informācija], un aprēķina, ka, ņemot vērā būvniecības ieguldījumu EUR 42 miljonu apmērā (kā Eizenhitenštatē), uzņēmumam Propapier būtu jāmaksā EUR 4/m3, kas ir daudz vairāk par summu, ko šis uzņēmums maksā pašreiz.

| (99) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Vācijas iestāžu minētais avīzes raksts tika publicēts 2004. gadā un ir balstīts uz 2002. gadā publicētu pētījumu, izmantojot datus no 2000./2001. gada. Sūdzības iesniedzējs atsaucas uz Vācijas iestāžu 2009. gada 30. janvārī iesniegtā dokumenta 6. pielikumu, kas ietver rakstu no tiešsaistes ziņu avota Das Papier 2004-T174
   (23). Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka pētījums aptver tikai septiņas anonīmas papīrfabrikas, turklāt nav skaidrs, vai tām ir sava notekūdeņu attīrīšanas iekārta vai tās ir pievienotas komunālajai sistēmai un vai vērā ņemtās izmaksas ietver tikai darbības izmaksas (neietverot kapitāla vai citas ar darbību nesaistītas izmaksas). Ja pētījumā salīdzinātas tikai tās papīrfabrikas, kas izmanto savas notekūdeņu attīrīšanas iekārtas, ir jāietver kapitāla izmaksas. |
| --- | --- |

(99)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Vācijas iestāžu minētais avīzes raksts tika publicēts 2004. gadā un ir balstīts uz 2002. gadā publicētu pētījumu, izmantojot datus no 2000./2001. gada. Sūdzības iesniedzējs atsaucas uz Vācijas iestāžu 2009. gada 30. janvārī iesniegtā dokumenta 6. pielikumu, kas ietver rakstu no tiešsaistes ziņu avota Das Papier 2004-T174
   (23). Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka pētījums aptver tikai septiņas anonīmas papīrfabrikas, turklāt nav skaidrs, vai tām ir sava notekūdeņu attīrīšanas iekārta vai tās ir pievienotas komunālajai sistēmai un vai vērā ņemtās izmaksas ietver tikai darbības izmaksas (neietverot kapitāla vai citas ar darbību nesaistītas izmaksas). Ja pētījumā salīdzinātas tikai tās papīrfabrikas, kas izmanto savas notekūdeņu attīrīšanas iekārtas, ir jāietver kapitāla izmaksas.

Vācijas iestāžu piezīmes

| (100) | Vācijas iestādes uzskata, ka neviena valsts atbalsta priekšrocība, ko rada par TAZV iekārtas lietošanu iekasētā maksa, neveido valsts atbalstu, jo, pēc Vācijas iestāžu domām, Komisijas lēmums lietā N 644e/02 aptver arī Gemeinschaftsaufgabe shēmas netiešo ietekmi, t. i., lietošanas maksu. Vācijas iestādes arī apgalvo, ka pasākums, kas saskaņā ar lietā N 644e/02 apgalvoto neveido valsts atbalstu, nevar kļūt par valsts atbalstu lietotāja līmenī. Vācijas iestādes uzskata, ka Komisija mainīja savu pieeju attiecībā uz jautājumu par to, vai atbalstu infrastruktūras operatoram var nodot infrastruktūras lietotājam tikai pēc tam, kad Vispārējā tiesa bija pieņēmusi spriedumu Flughafen Leipzig-Halle GmbH lietā (24). |
| --- | --- |

(100)

Vācijas iestādes uzskata, ka neviena valsts atbalsta priekšrocība, ko rada par TAZV iekārtas lietošanu iekasētā maksa, neveido valsts atbalstu, jo, pēc Vācijas iestāžu domām, Komisijas lēmums lietā N 644e/02 aptver arī Gemeinschaftsaufgabe shēmas netiešo ietekmi, t. i., lietošanas maksu. Vācijas iestādes arī apgalvo, ka pasākums, kas saskaņā ar lietā N 644e/02 apgalvoto neveido valsts atbalstu, nevar kļūt par valsts atbalstu lietotāja līmenī. Vācijas iestādes uzskata, ka Komisija mainīja savu pieeju attiecībā uz jautājumu par to, vai atbalstu infrastruktūras operatoram var nodot infrastruktūras lietotājam tikai pēc tam, kad Vispārējā tiesa bija pieņēmusi spriedumu Flughafen Leipzig-Halle GmbH lietā (24).

| (101) | Vācijas iestādes atzīst, ka brīdī, kad TAZV tika piešķirts atbalsts, lēmums lietā N 644e/02 bija zaudējis spēku. Tomēr tās norāda, ka attiecīgais tiesību akts, uz kura bija balstīts lēmums lietā N 644e/02, bija identisks ar tiesību aktu, pamatojoties uz kuru tika īstenots pasākums attiecībā uz TAZV. Juridiskais pamats ir tikai aktualizēts, taču tā saturs nav mainījies. Tāpēc Vācijas iestādes apgalvo, ka tikai juridiskā pamata aktualizēšana automātiski nenozīmē pasākuma kvalificēšanu par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(101)

Vācijas iestādes atzīst, ka brīdī, kad TAZV tika piešķirts atbalsts, lēmums lietā N 644e/02 bija zaudējis spēku. Tomēr tās norāda, ka attiecīgais tiesību akts, uz kura bija balstīts lēmums lietā N 644e/02, bija identisks ar tiesību aktu, pamatojoties uz kuru tika īstenots pasākums attiecībā uz TAZV. Juridiskais pamats ir tikai aktualizēts, taču tā saturs nav mainījies. Tāpēc Vācijas iestādes apgalvo, ka tikai juridiskā pamata aktualizēšana automātiski nenozīmē pasākuma kvalificēšanu par valsts atbalstu.

| (102) | Vācijas iestādes uzsver, ka izmaksu aprēķins ir pārredzams un tā izpildi nosaka tiesību akti. |
| --- | --- |

(102)

Vācijas iestādes uzsver, ka izmaksu aprēķins ir pārredzams un tā izpildi nosaka tiesību akti.

Uzņēmumam Propapier ekonomisku priekšrocību nav

| (103) | Vācijas iestādes skaidro savu viedokli par trim iespējām, kā aprēķināt maksu uzņēmumam, kas izmanto notekūdeņu attīrīšanas pakalpojumus (lēmuma sākt procedūru 68. apsvērums): pilno izmaksu metode, privāta ieguldītāja cena, etaloncena. |
| --- | --- |

(103)

Vācijas iestādes skaidro savu viedokli par trim iespējām, kā aprēķināt maksu uzņēmumam, kas izmanto notekūdeņu attīrīšanas pakalpojumus (lēmuma sākt procedūru 68. apsvērums): pilno izmaksu metode, privāta ieguldītāja cena, etaloncena.

Piemērojot pilno izmaksu metodi, priekšrocību nav

| (104) | Vācijas iestādes nepiekrīt apgalvojumam, ka uzņēmuma Propapier veiktā maksa nesedz pilnās izmaksas. Izmaksu aprēķinu nosaka tiesību akti (saskaņā ar kuriem izmaksām principā jābūt nosegtām, izņemot procentu maksājumu aprēķinu, kurā neņem vērā trešo personu subsīdijas (25)). Tiesību aktos noteikts, ka izmaksas ir jānosedz, taču tās nedrīkst tikt pārsniegtas. Visas TAZV radītās izmaksas ir nosegtas, tostarp procenti par ieguldītā kapitāla TAZV daļu. Fiktīvu procentu aprēķins subsīdijām no federālās zemes nebūtu pamatots, jo TAZV šādas izmaksas nav radījusi. |
| --- | --- |

(104)

Vācijas iestādes nepiekrīt apgalvojumam, ka uzņēmuma Propapier veiktā maksa nesedz pilnās izmaksas. Izmaksu aprēķinu nosaka tiesību akti (saskaņā ar kuriem izmaksām principā jābūt nosegtām, izņemot procentu maksājumu aprēķinu, kurā neņem vērā trešo personu subsīdijas (25)). Tiesību aktos noteikts, ka izmaksas ir jānosedz, taču tās nedrīkst tikt pārsniegtas. Visas TAZV radītās izmaksas ir nosegtas, tostarp procenti par ieguldītā kapitāla TAZV daļu. Fiktīvu procentu aprēķins subsīdijām no federālās zemes nebūtu pamatots, jo TAZV šādas izmaksas nav radījusi.

| (105) | Uzņēmumam Propapier nav selektīvu priekšrocību, jo maksa ir vienāda visiem nesen uzbūvētās iekārtas lietotājiem. |
| --- | --- |

(105)

Uzņēmumam Propapier nav selektīvu priekšrocību, jo maksa ir vienāda visiem nesen uzbūvētās iekārtas lietotājiem.

| (106) | Tas, vai maksa būtu augstāka bez Gemeinschaftsausgabe shēmas subsīdijām, kas paredzētas notekūdeņu attīrīšanas iekārtas būvniecībai, ir atkarīgs no vairākiem faktoriem, piemēram, cita starpā no cita finansējuma pieejamības. |
| --- | --- |

(106)

Tas, vai maksa būtu augstāka bez Gemeinschaftsausgabe shēmas subsīdijām, kas paredzētas notekūdeņu attīrīšanas iekārtas būvniecībai, ir atkarīgs no vairākiem faktoriem, piemēram, cita starpā no cita finansējuma pieejamības.

| (107) | Ne princips “piesārņotājs maksā”, ne ES Ūdens pamatdirektīva nepieprasa iestādēm ieguldītā kapitāla procentu aprēķinā ietvert subsīdijas. ES Ūdens pamatdirektīvā noteikts, ka ūdens pakalpojumu izmaksas ir jāatgūst, taču dalībvalstīm ir dota brīva izvēle attiecībā uz īstenošanas veidu. Šajā gadījumā visas TAZV (ūdens pakalpojumu) izmaksas ir nosegtas. Princips “piesārņotājs maksā” nav absolūts, taču tas ir jāņem vērā. Šajā gadījumā to ņem vērā, veicot visu TAZV izmaksu aprēķinu. |
| --- | --- |

(107)

Ne princips “piesārņotājs maksā”, ne ES Ūdens pamatdirektīva nepieprasa iestādēm ieguldītā kapitāla procentu aprēķinā ietvert subsīdijas. ES Ūdens pamatdirektīvā noteikts, ka ūdens pakalpojumu izmaksas ir jāatgūst, taču dalībvalstīm ir dota brīva izvēle attiecībā uz īstenošanas veidu. Šajā gadījumā visas TAZV (ūdens pakalpojumu) izmaksas ir nosegtas. Princips “piesārņotājs maksā” nav absolūts, taču tas ir jāņem vērā. Šajā gadījumā to ņem vērā, veicot visu TAZV izmaksu aprēķinu.

| (108) | ES Ūdens pamatdirektīvā minēts “pienācīgs” ieguldījums. Vācijas iestādes norāda, ka salīdzinājumā ar citiem Vācijas vai Eiropas Savienības reģioniem uzņēmuma Propapier maksa ir salīdzinoši liela. Vācijas iestādes arī norāda: ES Ūdens pamatdirektīvā arī noteikts, ka dalībvalstis var ņemt vērā izmaksu segšanas sociālās, vides aizsardzības un ekonomiskās sekas, kā arī skarto reģionu ģeogrāfiskos un klimatiskos apstākļus. |
| --- | --- |

(108)

ES Ūdens pamatdirektīvā minēts “pienācīgs” ieguldījums. Vācijas iestādes norāda, ka salīdzinājumā ar citiem Vācijas vai Eiropas Savienības reģioniem uzņēmuma Propapier maksa ir salīdzinoši liela. Vācijas iestādes arī norāda: ES Ūdens pamatdirektīvā arī noteikts, ka dalībvalstis var ņemt vērā izmaksu segšanas sociālās, vides aizsardzības un ekonomiskās sekas, kā arī skarto reģionu ģeogrāfiskos un klimatiskos apstākļus.

| (109) | Vācijas iestādes apgalvo, ka salīdzinājums ar Kimberly-Clark vai InfraLeuna lietām (skatīt arī lēmuma sākt procedūru 70. apsvērumu) nav atbilstošs. Kimberly-Clark lieta bija par izdevīgāku tarifu vienam uzņēmumam, kas radīja aizdomas, ka netika segtas visas izmaksas. Šajā gadījumā visas izmaksas ir nosegtas un tarifa nosacījumi ir vienādi visiem lietotājiem. Kimberly-Clark rūpniecības zona tika attīstīta viena uzņēmuma īpašajām vajadzībām, savukārt šajā gadījumā rūpniecības zona tiek attīstīta vairāku uzņēmumu vajadzībām. |
| --- | --- |

(109)

Vācijas iestādes apgalvo, ka salīdzinājums ar Kimberly-Clark vai InfraLeuna lietām (skatīt arī lēmuma sākt procedūru 70. apsvērumu) nav atbilstošs. Kimberly-Clark lieta bija par izdevīgāku tarifu vienam uzņēmumam, kas radīja aizdomas, ka netika segtas visas izmaksas. Šajā gadījumā visas izmaksas ir nosegtas un tarifa nosacījumi ir vienādi visiem lietotājiem. Kimberly-Clark rūpniecības zona tika attīstīta viena uzņēmuma īpašajām vajadzībām, savukārt šajā gadījumā rūpniecības zona tiek attīstīta vairāku uzņēmumu vajadzībām.

| (110) | InfraLeuna lēmums ir par privātu uzņēmumu veiktu cenu noteikšanu privātas infrastruktūras lietošanai, savukārt šis gadījums attiecas uz komunālās infrastruktūras izmantošanu un ar tirgu nesaistītu maksu, kas noteikta tiesību aktos. Šajā gadījumā lietotāji sedz visas izmaksas, kas parasti būtu jāuzņemas notekūdeņu pakalpojumu sniegšanas uzņēmumam. Neliberalizētā notekūdeņu attīrīšanas tirgū vērā ņemamās izmaksas visiem uzņēmumiem ir vienādas, turklāt tās nosaka tiesību akti (Brandenburgas KAG). |
| --- | --- |

(110)

InfraLeuna lēmums ir par privātu uzņēmumu veiktu cenu noteikšanu privātas infrastruktūras lietošanai, savukārt šis gadījums attiecas uz komunālās infrastruktūras izmantošanu un ar tirgu nesaistītu maksu, kas noteikta tiesību aktos. Šajā gadījumā lietotāji sedz visas izmaksas, kas parasti būtu jāuzņemas notekūdeņu pakalpojumu sniegšanas uzņēmumam. Neliberalizētā notekūdeņu attīrīšanas tirgū vērā ņemamās izmaksas visiem uzņēmumiem ir vienādas, turklāt tās nosaka tiesību akti (Brandenburgas KAG).

| (111) | Wagner un Weida Leder lēmumi, kas citēti lēmumā sākt procedūru (71. apsvērums un 19. zemsvītras piezīme), ir par subsīdijām, kas paredzētas privātu notekūdeņu attīrīšanas iekārtu būvniecībai. Tomēr šajā gadījumā uzņēmums Propapier nevis saņem subsīdijas brīvprātīgiem privātiem ieguldījumiem, bet gan maksā lietotāja maksu, kas tam noteikta saskaņā ar tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(111)

Wagner un Weida Leder lēmumi, kas citēti lēmumā sākt procedūru (71. apsvērums un 19. zemsvītras piezīme), ir par subsīdijām, kas paredzētas privātu notekūdeņu attīrīšanas iekārtu būvniecībai. Tomēr šajā gadījumā uzņēmums Propapier nevis saņem subsīdijas brīvprātīgiem privātiem ieguldījumiem, bet gan maksā lietotāja maksu, kas tam noteikta saskaņā ar tiesību aktiem.

Privātu ieguldītāju pārbaude nav piemērojama

| (112) | Vācijas iestādes uzskata, ka ūdens nav parasts komerciāls produkts. Notekūdeņu attīrīšanas nozari Vācijā organizē kā valsts pašvaldības struktūru reģionālu monopolu. Tāpēc notekūdeņu attīrīšana Vācijā ir nevis saimnieciska darbība, bet gan pilsētām noteikts obligāts valsts iestādes uzdevums. TAZV rīkojas kā valsts iestāde, nevis kā uzņēmums, kura darbību var analizēt, piemērojot tirgus ieguldītāja pārbaudi. Vācijā pastāv obligāts pievienošanās un lietošanas pienākums. Lietotāji nevar izvēlēties citu pakalpojuma sniedzēju, kas nav pašvaldības struktūra. Maksa ir noteikta tiesību aktos, un par to lemj iestādes. Maksa nevar pārsniegt izmaksas. |
| --- | --- |

(112)

Vācijas iestādes uzskata, ka ūdens nav parasts komerciāls produkts. Notekūdeņu attīrīšanas nozari Vācijā organizē kā valsts pašvaldības struktūru reģionālu monopolu. Tāpēc notekūdeņu attīrīšana Vācijā ir nevis saimnieciska darbība, bet gan pilsētām noteikts obligāts valsts iestādes uzdevums. TAZV rīkojas kā valsts iestāde, nevis kā uzņēmums, kura darbību var analizēt, piemērojot tirgus ieguldītāja pārbaudi. Vācijā pastāv obligāts pievienošanās un lietošanas pienākums. Lietotāji nevar izvēlēties citu pakalpojuma sniedzēju, kas nav pašvaldības struktūra. Maksa ir noteikta tiesību aktos, un par to lemj iestādes. Maksa nevar pārsniegt izmaksas.

| (113) | Notekūdeņu attīrīšanas nozarei Vācijā privāti uzņēmumi var piekļūt tikai ierobežotā apmērā. Tie var rīkoties tikai kā notekūdeņu attīrīšanas iekārtas pārvaldītāji, operatori vai koncesionāri, tehniski izpildot tiesību aktu nosacījumus. Tomēr atbildība par uzdevumu ir pašvaldībai, un tai nav juridiska pienākuma piešķirt līgumu konkursa kārtībā. Turklāt privāti uzņēmumi var īstenot tehniskus uzdevumus (vai izņēmuma gadījumos iekasēt maksu), taču arī šajā gadījumā maksa nedrīkst pārsniegt to izmaksas. TAZV nav nodevusi tehniskus uzdevumus trešām personām. |
| --- | --- |

(113)

Notekūdeņu attīrīšanas nozarei Vācijā privāti uzņēmumi var piekļūt tikai ierobežotā apmērā. Tie var rīkoties tikai kā notekūdeņu attīrīšanas iekārtas pārvaldītāji, operatori vai koncesionāri, tehniski izpildot tiesību aktu nosacījumus. Tomēr atbildība par uzdevumu ir pašvaldībai, un tai nav juridiska pienākuma piešķirt līgumu konkursa kārtībā. Turklāt privāti uzņēmumi var īstenot tehniskus uzdevumus (vai izņēmuma gadījumos iekasēt maksu), taču arī šajā gadījumā maksa nedrīkst pārsniegt to izmaksas. TAZV nav nodevusi tehniskus uzdevumus trešām personām.

| (114) | Tā kā maksa ir noteikta tiesību aktos un nevar pārsniegt infrastruktūras izmaksas, nepastāv tirgus, kurā privāti uzņēmumi var noteikt maksu par notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietošanu ar mērķi gūt peļņu. Starp privātiem uzņēmumiem vai privātiem un valsts uzņēmumiem nav konkurences par plašāka lietotāju loka piesaisti. |
| --- | --- |

(114)

Tā kā maksa ir noteikta tiesību aktos un nevar pārsniegt infrastruktūras izmaksas, nepastāv tirgus, kurā privāti uzņēmumi var noteikt maksu par notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietošanu ar mērķi gūt peļņu. Starp privātiem uzņēmumiem vai privātiem un valsts uzņēmumiem nav konkurences par plašāka lietotāju loka piesaisti.

| (115) | Vācijas iestādes uzskata, ka šādā gadījumā nav iespējams salīdzināt operatora rīcību un privāta ieguldītāja rīcību. Tāpēc privātā ieguldītāja pārbaude nav piemērojama |
| --- | --- |

(115)

Vācijas iestādes uzskata, ka šādā gadījumā nav iespējams salīdzināt operatora rīcību un privāta ieguldītāja rīcību. Tāpēc privātā ieguldītāja pārbaude nav piemērojama

Etaloncenas

| (116) | Tā kā pievienošanās notekūdeņu attīrīšanas iekārtai ir obligāta, nav konkurences un tādējādi nav arī tirgus cenas, ko varētu izmantot kā etaloncenu priekšrocību novērtēšanai saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(116)

Tā kā pievienošanās notekūdeņu attīrīšanas iekārtai ir obligāta, nav konkurences un tādējādi nav arī tirgus cenas, ko varētu izmantot kā etaloncenu priekšrocību novērtēšanai saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu.

| (117) | Vācijas iestādes noraida sūdzības iesniedzēja apgalvojumu, ka tikai dažas papīrfabrikas izmanto komunālās kanalizācijas sistēmas un ka tādējādi nozares mērogā kā etaloncenu izmantot datus tikai par šīm papīrfabrikām nebūtu reprezentatīvi. |
| --- | --- |

(117)

Vācijas iestādes noraida sūdzības iesniedzēja apgalvojumu, ka tikai dažas papīrfabrikas izmanto komunālās kanalizācijas sistēmas un ka tādējādi nozares mērogā kā etaloncenu izmantot datus tikai par šīm papīrfabrikām nebūtu reprezentatīvi.

| (118) | Vācijas iestādes savās piezīmēs veica labojumu par to, ka uzņēmums Propapier nemaksā EUR 0,95/m3 (kā minēts lēmuma sākt procedūru 72. un 80. apsvērumā), bet kopš 2010. gada maksa ir EUR 1,18/m3. Salīdzinājumā ar citām vietām Eiropas Savienībā šī maksa ir augsta vai vismaz nav neparasta. Saskaņā ar Vācijas papīra ražotāju apvienības aptauju, kas veikta 77 Vācijas papīra ražošanas uzņēmumos, pārstāvot 68 % šīs nozares, vidējā maksa 2007. gadā bija EUR 1,12/m3 (variējot robežās no EUR 0,31/m3 līdz 2,20/m3). Uzņēmuma Propapier maksa iekļaujas šā piemēra cenu diapazonā un pārsniedz tā vidējo vērtību. |
| --- | --- |

(118)

Vācijas iestādes savās piezīmēs veica labojumu par to, ka uzņēmums Propapier nemaksā EUR 0,95/m3 (kā minēts lēmuma sākt procedūru 72. un 80. apsvērumā), bet kopš 2010. gada maksa ir EUR 1,18/m3. Salīdzinājumā ar citām vietām Eiropas Savienībā šī maksa ir augsta vai vismaz nav neparasta. Saskaņā ar Vācijas papīra ražotāju apvienības aptauju, kas veikta 77 Vācijas papīra ražošanas uzņēmumos, pārstāvot 68 % šīs nozares, vidējā maksa 2007. gadā bija EUR 1,12/m3 (variējot robežās no EUR 0,31/m3 līdz 2,20/m3). Uzņēmuma Propapier maksa iekļaujas šā piemēra cenu diapazonā un pārsniedz tā vidējo vērtību.

| (119) | Turpmāk iesniegtajos dokumentos Vācijas iestādes informēja Komisiju, ka 2012. gadā maksa tika paaugstināta līdz EUR 1,41/m3, lai segtu notekūdeņu attīrīšanas iekārtas darbības uzsākšanas gados radušos zaudējumus. Tā kā saistībā ar enerģijas izmaksām bija radušies ietaupījumi un ievērojot juridisko pienākumu, ka maksai jāsedz izmaksas, taču tā nedrīkst tās pārsniegt, kopš 2013. gada sākuma maksa ir EUR 1,39/m3. Turklāt uzņēmumam Propapier notekūdeņi pirms to ievadīšanas TAZV iekārtā ir iepriekš jāattīra. Iepriekšējas attīrīšanas izmaksas ir aptuveni EUR [..]/m3, tādējādi uzņēmuma Propapier kopējās izmaksas par notekūdeņu attīrīšanu ir EUR [..]/m3 salīdzinājumā ar vidējām izmaksām šajā nozarē (2010. gadā), kas ir EUR 1,27/m3. |
| --- | --- |

(119)

Turpmāk iesniegtajos dokumentos Vācijas iestādes informēja Komisiju, ka 2012. gadā maksa tika paaugstināta līdz EUR 1,41/m3, lai segtu notekūdeņu attīrīšanas iekārtas darbības uzsākšanas gados radušos zaudējumus. Tā kā saistībā ar enerģijas izmaksām bija radušies ietaupījumi un ievērojot juridisko pienākumu, ka maksai jāsedz izmaksas, taču tā nedrīkst tās pārsniegt, kopš 2013. gada sākuma maksa ir EUR 1,39/m3. Turklāt uzņēmumam Propapier notekūdeņi pirms to ievadīšanas TAZV iekārtā ir iepriekš jāattīra. Iepriekšējas attīrīšanas izmaksas ir aptuveni EUR [..]/m3, tādējādi uzņēmuma Propapier kopējās izmaksas par notekūdeņu attīrīšanu ir EUR [..]/m3 salīdzinājumā ar vidējām izmaksām šajā nozarē (2010. gadā), kas ir EUR 1,27/m3.

| (120) | Vācijas iestādes apgalvo, ka cena, ko iegūst, veicot salīdzinājumu ar maksām, ko veic citi papīra ražotāji Eiropas Savienībā, ir pareizā etaloncena, lai pārbaudītu, vai ir radītas ekonomiskas priekšrocības, un ka Komisijas šaubas par to, vai šāds salīdzinājums ir pareizs, nav pamatotas. |
| --- | --- |

(120)

Vācijas iestādes apgalvo, ka cena, ko iegūst, veicot salīdzinājumu ar maksām, ko veic citi papīra ražotāji Eiropas Savienībā, ir pareizā etaloncena, lai pārbaudītu, vai ir radītas ekonomiskas priekšrocības, un ka Komisijas šaubas par to, vai šāds salīdzinājums ir pareizs, nav pamatotas.

| (121) | Vācijas iestādes norāda, ka piemēri, ko tās sniegušas Komisijai, ir vidējās cenas, pamatojoties uz pilno izmaksu vērtībām. Tās apgalvo: nav pamata uzskatīt, ka šī maksa ietver valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(121)

Vācijas iestādes norāda, ka piemēri, ko tās sniegušas Komisijai, ir vidējās cenas, pamatojoties uz pilno izmaksu vērtībām. Tās apgalvo: nav pamata uzskatīt, ka šī maksa ietver valsts atbalstu.

| (122) | Vācijas iestādes uzskata, ka Lenzing Lyocell
   (26) piemērs ir derīgs, pat ja lieta tika izskatīta pirms 10 gadiem (uzņēmums Propapier maksā vairāk nekā divkāršu maksu, taču pēdējos 10 gados maksa nav pieaugusi par vairāk nekā 100 %). |
| --- | --- |

(122)

Vācijas iestādes uzskata, ka Lenzing Lyocell
   (26) piemērs ir derīgs, pat ja lieta tika izskatīta pirms 10 gadiem (uzņēmums Propapier maksā vairāk nekā divkāršu maksu, taču pēdējos 10 gados maksa nav pieaugusi par vairāk nekā 100 %).

Pastāvošs atbalsts

| (123) | Vācijas iestādes izvirza divus argumentus, kas atbalsta tās uzskatu, ka, ja maksa veidotu atbalstu, tas būtu pastāvošs atbalsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punkta v) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(123)

Vācijas iestādes izvirza divus argumentus, kas atbalsta tās uzskatu, ka, ja maksa veidotu atbalstu, tas būtu pastāvošs atbalsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punkta v) apakšpunktu.

| (124) | Vācijas iestādes skaidro, ka lietas N 644e/02 lēmumā Komisija 2003. gadā konstatēja, ka Gemeinschaftsausgabe shēma nesniedz valsts atbalstu notekūdeņu attīrīšanas iekārtu operatoriem, ja tie – kā TAZV gadījumā – ir veidoti kā Zweckverband (saskaņā ar valsts tiesību aktiem īpašiem nolūkiem izveidota pašvaldības apvienība). Komisija šo novērtējumu pamatoja ar faktu, ka Zweckverband apvienību uzrauga pašvaldība un ka tā sniedz publisku pakalpojumu. Tomēr, kā Komisija norādīja lēmuma sākt procedūru 57. apsvērumā, pat ja shēma iekšējā tirgus attīstības dēļ pa to laiku veidotu atbalstu, tas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punkta v) apakšpunktu būtu pastāvošs atbalsts. |
| --- | --- |

(124)

Vācijas iestādes skaidro, ka lietas N 644e/02 lēmumā Komisija 2003. gadā konstatēja, ka Gemeinschaftsausgabe shēma nesniedz valsts atbalstu notekūdeņu attīrīšanas iekārtu operatoriem, ja tie – kā TAZV gadījumā – ir veidoti kā Zweckverband (saskaņā ar valsts tiesību aktiem īpašiem nolūkiem izveidota pašvaldības apvienība). Komisija šo novērtējumu pamatoja ar faktu, ka Zweckverband apvienību uzrauga pašvaldība un ka tā sniedz publisku pakalpojumu. Tomēr, kā Komisija norādīja lēmuma sākt procedūru 57. apsvērumā, pat ja shēma iekšējā tirgus attīstības dēļ pa to laiku veidotu atbalstu, tas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta b) punkta v) apakšpunktu būtu pastāvošs atbalsts.

| (125) | Kā skaidrots šā lēmuma 100. apsvērumā, Vācijas iestādes uzskata, ka lēmums lietā N 644e/02 aptver arī Gemeinschaftsaufgabe shēmas netiešo ietekmi, t. i., lietošanas maksu. Par maksu nekad nav atsevišķi jāpaziņo, jo noteikumi, kas saistīti ar maksas aprēķinu, ietver shēmas īstenošanu. |
| --- | --- |

(125)

Kā skaidrots šā lēmuma 100. apsvērumā, Vācijas iestādes uzskata, ka lēmums lietā N 644e/02 aptver arī Gemeinschaftsaufgabe shēmas netiešo ietekmi, t. i., lietošanas maksu. Par maksu nekad nav atsevišķi jāpaziņo, jo noteikumi, kas saistīti ar maksas aprēķinu, ietver shēmas īstenošanu.

| (126) | Atsaucoties uz argumentu, ka maksa veido pastāvošu atbalstu, Vācijas iestādes norāda, ka maksa veido atbalstu, kas pastāvēja, pirms 1958. gada 1. janvārī stājās spēkā Līgums par Eiropas Savienības darbību. Atbalsts, kas pastāvēja pirms šā līguma stāšanās spēkā, ir pastāvošs atbalsts arī turpmāku modifikāciju gadījumā, ja vien netiek mainīta sākotnējās atbalsta shēmas faktiskā būtība (27). Tādu vispārīgu specifikāciju precizējumi, kas piemērojamas pirms 1958. gada 1. janvāra, neveido jaunu atbalstu, par kuru būtu jāpaziņo Komisijai (28). |
| --- | --- |

(126)

Atsaucoties uz argumentu, ka maksa veido pastāvošu atbalstu, Vācijas iestādes norāda, ka maksa veido atbalstu, kas pastāvēja, pirms 1958. gada 1. janvārī stājās spēkā Līgums par Eiropas Savienības darbību. Atbalsts, kas pastāvēja pirms šā līguma stāšanās spēkā, ir pastāvošs atbalsts arī turpmāku modifikāciju gadījumā, ja vien netiek mainīta sākotnējās atbalsta shēmas faktiskā būtība (27). Tādu vispārīgu specifikāciju precizējumi, kas piemērojamas pirms 1958. gada 1. janvāra, neveido jaunu atbalstu, par kuru būtu jāpaziņo Komisijai (28).

| (127) | Vācijas iestādes skaidro, ka pašvaldības nodevu tiesību akti pastāvēja jau pirms LESD stāšanās spēkā 1958. gadā un saglabāja savu spēku arī pēc tam. Pašreizējā Brandenburgas KAG 6. panta 2. punkts saskaņā ar faktu, ka Brandenburga atrodas agrākās Prūsijas karalistes teritorijas daļā, izriet no Prūsijas karalistes 1893. gada 14. jūlija pašvaldības nodevu likuma (PrKAG) un Bavārijas pašvaldības nodevu likuma (BayGAG). Vācijas iestādes šo argumentu pamatoja ar šādiem apakšargumentiem:






  a) | šie likumi saglabāja savu spēku laikposmā no 1919. līdz 1933. gadam un no 1933. līdz 1945. gadam; |
| --- | --- | --- |

(127)

Vācijas iestādes skaidro, ka pašvaldības nodevu tiesību akti pastāvēja jau pirms LESD stāšanās spēkā 1958. gadā un saglabāja savu spēku arī pēc tam. Pašreizējā Brandenburgas KAG 6. panta 2. punkts saskaņā ar faktu, ka Brandenburga atrodas agrākās Prūsijas karalistes teritorijas daļā, izriet no Prūsijas karalistes 1893. gada 14. jūlija pašvaldības nodevu likuma (PrKAG) un Bavārijas pašvaldības nodevu likuma (BayGAG). Vācijas iestādes šo argumentu pamatoja ar šādiem apakšargumentiem:

a)

šie likumi saglabāja savu spēku laikposmā no 1919. līdz 1933. gadam un no 1933. līdz 1945. gadam;

| b) | pašreizējie veco Vācijas federālo zemju pašvaldības nodevu likumi izriet no PrKAG; |
| --- | --- |

b)

pašreizējie veco Vācijas federālo zemju pašvaldības nodevu likumi izriet no PrKAG;

| c) | starp Brandenburgas KAG un PrKAG ir vēsturiska nepārtrauktība, neskatoties uz jauno federālo zemju īpašo stāvokli Vācijas sadalīšanas dēļ. |
| --- | --- |

c)

starp Brandenburgas KAG un PrKAG ir vēsturiska nepārtrauktība, neskatoties uz jauno federālo zemju īpašo stāvokli Vācijas sadalīšanas dēļ.

Apakšarguments a)

| (128) | PrKAG jau bija paredzēta iespēja, ka pašvaldības iekasē maksu par publiskās infrastruktūras izmantošanu. Pašvaldības nodevu likums, kas Bavārijā ir spēkā kopš 1938. gada (un tas bija pamatā vairākiem līdzīgiem likumiem citās Dienvidvācijas federālajās zemēs), arī paredz šādu iespēju (29). Saskaņā ar PrKAG maksu parasti aprēķina tā, lai tiktu segtas iekārtas pārvaldības un darbības izmaksas, tostarp izdevumi par procentu maksājumiem un kapitāla atmaksu. Lai gan PrKAG tekstā tikai noteikts, ka maksai jāsedz procentu maksājumi par kapitālu (ko izmanto infrastruktūrai), turpmākas PrKAG interpretācijas pēckara periodā paredzēja, ka saskaņā ar PrKAG nav paredzēta procentu likme dotācijām, kas saņemtas no trešām personām. |
| --- | --- |

(128)

PrKAG jau bija paredzēta iespēja, ka pašvaldības iekasē maksu par publiskās infrastruktūras izmantošanu. Pašvaldības nodevu likums, kas Bavārijā ir spēkā kopš 1938. gada (un tas bija pamatā vairākiem līdzīgiem likumiem citās Dienvidvācijas federālajās zemēs), arī paredz šādu iespēju (29). Saskaņā ar PrKAG maksu parasti aprēķina tā, lai tiktu segtas iekārtas pārvaldības un darbības izmaksas, tostarp izdevumi par procentu maksājumiem un kapitāla atmaksu. Lai gan PrKAG tekstā tikai noteikts, ka maksai jāsedz procentu maksājumi par kapitālu (ko izmanto infrastruktūrai), turpmākas PrKAG interpretācijas pēckara periodā paredzēja, ka saskaņā ar PrKAG nav paredzēta procentu likme dotācijām, kas saņemtas no trešām personām.

| (129) | PrKAG vai līdzvērtīgi pastāvošie valsts tiesību akti netika nepārprotami atcelti ne Veimāras republikā, ne arī tad, kad varu sagrāba nacionālsociālisti. Tāpēc šie likumi saglabāja savu spēku pēc 1918. gada. |
| --- | --- |

(129)

PrKAG vai līdzvērtīgi pastāvošie valsts tiesību akti netika nepārprotami atcelti ne Veimāras republikā, ne arī tad, kad varu sagrāba nacionālsociālisti. Tāpēc šie likumi saglabāja savu spēku pēc 1918. gada.

Apakšarguments b)

| (130) | Pēc Otrā pasaules kara PrKAG saglabāja savu spēku valsts tiesību aktu (Landesrecht) formā saskaņā ar 1949. gada Vācijas Konstitūciju, kas ļāva saglabāt spēku likumiem, kuri nebija pretrunā ar Konstitūciju (Konstitūcijas 123. pants), un ar tādu nosacījumu starpniecību, kas ļāva federālajām zemēm noteiktās jomās izdot likumus. Tādējādi top skaidrs, ka PrKAG Vācijas federālajās zemēs bija spēkā, pirms bija stājies spēkā Līgums par Eiropas Savienības darbību. |
| --- | --- |

(130)

Pēc Otrā pasaules kara PrKAG saglabāja savu spēku valsts tiesību aktu (Landesrecht) formā saskaņā ar 1949. gada Vācijas Konstitūciju, kas ļāva saglabāt spēku likumiem, kuri nebija pretrunā ar Konstitūciju (Konstitūcijas 123. pants), un ar tādu nosacījumu starpniecību, kas ļāva federālajām zemēm noteiktās jomās izdot likumus. Tādējādi top skaidrs, ka PrKAG Vācijas federālajās zemēs bija spēkā, pirms bija stājies spēkā Līgums par Eiropas Savienības darbību.

| (131) | Kad 1949. gadā tika izveidota Vācijas Federatīvā Republika, PrKAG atsevišķās Rietumvācijas federālajās zemēs tika pakāpeniski aizstāts ar dažādiem pašvaldības nodevu likumiem. Aizstājot PrKAG ar šiem federālo zemju likumiem 20. gadsimta 60. un 70. gados, tika precizēta sistēma un pielāgota terminoloģija, taču likuma faktiskā būtība nemainījās. Turklāt trešo personu subsīdijas joprojām netika iekļautas aprēķināto procentu maksājumu darbības jomā (30). Saskaņā ar PrKAG procenti bija jāaprēķina tikai parādiem. Procentu aprēķinā saskaņā ar valsts likumiem tika iekļauts kapitāls, taču ne PrKAG, ne Vācijas federālo zemju likumos nebija paredzēti aprēķinātie procentu maksājumi dotācijām. |
| --- | --- |

(131)

Kad 1949. gadā tika izveidota Vācijas Federatīvā Republika, PrKAG atsevišķās Rietumvācijas federālajās zemēs tika pakāpeniski aizstāts ar dažādiem pašvaldības nodevu likumiem. Aizstājot PrKAG ar šiem federālo zemju likumiem 20. gadsimta 60. un 70. gados, tika precizēta sistēma un pielāgota terminoloģija, taču likuma faktiskā būtība nemainījās. Turklāt trešo personu subsīdijas joprojām netika iekļautas aprēķināto procentu maksājumu darbības jomā (30). Saskaņā ar PrKAG procenti bija jāaprēķina tikai parādiem. Procentu aprēķinā saskaņā ar valsts likumiem tika iekļauts kapitāls, taču ne PrKAG, ne Vācijas federālo zemju likumos nebija paredzēti aprēķinātie procentu maksājumi dotācijām.

| (132) | Tāpēc Vācijas iestādes uzskata, ka veco Vācijas federālo zemju pašreizējie pašvaldības nodevu likumi ir PrKAG nosacījumu turpinājums. Vācijas iestādes norāda, ka šīs lietas nolūkos jo īpaši svarīgi ir aplūkot Ziemeļreinas-Vestfālenes 1969. gada pašvaldības nodevu likumu (31), kas kalpoja par paraugu Brandenburgas KAG un kas aizstāja 1906. gada PrKAG. Brandenburgas KAG saturs ir tāds pats, kāds PrKAG, neskatoties uz nepieciešamo terminoloģijas pielāgošanu (skatīt šā lēmuma 128. apsvērumu). Būtiski norādīt, ka citu federālo zemju pašvaldības nodevu likumu pamatā arī ir PrKAG, ko tie arī aizstāja (piem., Reinzemē-Pfalcā, Šlēsvigā-Holšteinā, Hesenē). |
| --- | --- |

(132)

Tāpēc Vācijas iestādes uzskata, ka veco Vācijas federālo zemju pašreizējie pašvaldības nodevu likumi ir PrKAG nosacījumu turpinājums. Vācijas iestādes norāda, ka šīs lietas nolūkos jo īpaši svarīgi ir aplūkot Ziemeļreinas-Vestfālenes 1969. gada pašvaldības nodevu likumu (31), kas kalpoja par paraugu Brandenburgas KAG un kas aizstāja 1906. gada PrKAG. Brandenburgas KAG saturs ir tāds pats, kāds PrKAG, neskatoties uz nepieciešamo terminoloģijas pielāgošanu (skatīt šā lēmuma 128. apsvērumu). Būtiski norādīt, ka citu federālo zemju pašvaldības nodevu likumu pamatā arī ir PrKAG, ko tie arī aizstāja (piem., Reinzemē-Pfalcā, Šlēsvigā-Holšteinā, Hesenē).

Apakšarguments c)

| (133) | Vācijas iestādes uzskata, ka Brandenburgas KAG ir īpašs statuss, ko radījis Vācijas sadalījums pēc kara. Turpmākajos gados pēc Vācijas Demokrātiskās Republikas (VDR) izveides tika likvidēta pilsētu pašpārvalde ar tās neatkarīgo darbības zonu Brandenburgā un citās Austrumvācijas federālajās zemēs. Noteikumi tika ieviesti galvenās pārvaldes līmenī. Tomēr 1990. gada 17. maija Pašvaldību konstitūcijas likumā (32) (ieviesa VDR valsts kamera pirms Vācijas apvienošanās 1990. gada 3. oktobrī) pilsētu pašpārvalde tika atjaunota un tika paredzēts, ka pašvaldībām jāsedz savas darbības izmaksas no saviem līdzekļiem. Lai to spētu, pašvaldībām tika piešķirtas tiesības iekasēt atlīdzību un nodevas par pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

(133)

Vācijas iestādes uzskata, ka Brandenburgas KAG ir īpašs statuss, ko radījis Vācijas sadalījums pēc kara. Turpmākajos gados pēc Vācijas Demokrātiskās Republikas (VDR) izveides tika likvidēta pilsētu pašpārvalde ar tās neatkarīgo darbības zonu Brandenburgā un citās Austrumvācijas federālajās zemēs. Noteikumi tika ieviesti galvenās pārvaldes līmenī. Tomēr 1990. gada 17. maija Pašvaldību konstitūcijas likumā (32) (ieviesa VDR valsts kamera pirms Vācijas apvienošanās 1990. gada 3. oktobrī) pilsētu pašpārvalde tika atjaunota un tika paredzēts, ka pašvaldībām jāsedz savas darbības izmaksas no saviem līdzekļiem. Lai to spētu, pašvaldībām tika piešķirtas tiesības iekasēt atlīdzību un nodevas par pakalpojumu sniegšanu.

| (134) | 1991. gada 27. jūnija Brandenburgas KAG tika veidots, pamatojoties uz Ziemeļreinas-Vestfālenes pašvaldības nodevu likumu, ar gandrīz identiskiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(134)

1991. gada 27. jūnija Brandenburgas KAG tika veidots, pamatojoties uz Ziemeļreinas-Vestfālenes pašvaldības nodevu likumu, ar gandrīz identiskiem nosacījumiem.

| (135) | Vācijas iestādes apgalvo, ka, neskatoties uz likuma atšķirīgo attīstību agrākajā VDR, nav pamatojuma atšķirīgi aplūkot Austrumvācijas un Rietumvācijas federālo zemju pašvaldības nodevu likumus. Ir skaidrs, ka Brandenburgas KAG ievēro PrKAG juridiskās tradīcijas, bet neievēro agrākās VDR juridisko mantojumu. Starp VDR (notekūdeņu) attīrīšanas sistēmu un pašreizējo Brandenburgas notekūdeņu attīrīšanas sistēmu nav arī institucionālas nepārtrauktības. 1990. gada 17. maija pašvaldību konstitūcijas likums bija pamatā pašvaldības nodevu likumu ieviešanai jaunajās federālajās zemēs. Šie likumi bija līdzīgi vecajās federālajās zemēs ieviestajiem likumiem, kuri izriet no PrKAG. Tās bija neizbēgamas sekas, ar ko saskārās jaunās federālās zemes, kas saskaņā ar Konstitūciju pievienojās Vācijas Federatīvajai Republikai (33). Tas jo īpaši top skaidrs, aplūkojot Brandenburgas KAG attīstību, kā aprakstīts iepriekš. Brandenburgas KAG atbilst Ziemeļreinas-Vestfālenes pašvaldības nodevu likuma un PrKAG juridiskajām tradīcijām. Vācijas sadalīšana un no tā izrietošā juridiskās attīstības pārtraukšana Austrumvācijas federālajās zemēs nedrīkst radīt nelabvēlīgu situāciju Brandenburgas KAG interpretācijas kontekstā. |
| --- | --- |

(135)

Vācijas iestādes apgalvo, ka, neskatoties uz likuma atšķirīgo attīstību agrākajā VDR, nav pamatojuma atšķirīgi aplūkot Austrumvācijas un Rietumvācijas federālo zemju pašvaldības nodevu likumus. Ir skaidrs, ka Brandenburgas KAG ievēro PrKAG juridiskās tradīcijas, bet neievēro agrākās VDR juridisko mantojumu. Starp VDR (notekūdeņu) attīrīšanas sistēmu un pašreizējo Brandenburgas notekūdeņu attīrīšanas sistēmu nav arī institucionālas nepārtrauktības. 1990. gada 17. maija pašvaldību konstitūcijas likums bija pamatā pašvaldības nodevu likumu ieviešanai jaunajās federālajās zemēs. Šie likumi bija līdzīgi vecajās federālajās zemēs ieviestajiem likumiem, kuri izriet no PrKAG. Tās bija neizbēgamas sekas, ar ko saskārās jaunās federālās zemes, kas saskaņā ar Konstitūciju pievienojās Vācijas Federatīvajai Republikai (33). Tas jo īpaši top skaidrs, aplūkojot Brandenburgas KAG attīstību, kā aprakstīts iepriekš. Brandenburgas KAG atbilst Ziemeļreinas-Vestfālenes pašvaldības nodevu likuma un PrKAG juridiskajām tradīcijām. Vācijas sadalīšana un no tā izrietošā juridiskās attīstības pārtraukšana Austrumvācijas federālajās zemēs nedrīkst radīt nelabvēlīgu situāciju Brandenburgas KAG interpretācijas kontekstā.

| (136) | Tāpēc starp Brandenburgas KAG un PrKAG pastāv vēsturiska nepārtrauktība. |
| --- | --- |

(136)

Tāpēc starp Brandenburgas KAG un PrKAG pastāv vēsturiska nepārtrauktība.

| (137) | Vācijas iestādes arī uzskata, ka līdzvērtīguma princips un izmaksu atgūšanas princips jau pastāvēja, pirms 1958. gadā spēkā stājās LESD. Līdzvērtīguma princips nosaka, ka nodevai jābūt proporcionālai ar valsts iestādes sniegto pakalpojumu. Tas veido daļu no tiesību normu koncepcijas, kas ir ietverta Vācijas Konstitūcijā. Izmaksu atgūšanas princips izriet no PrKAG. Pat ja principu stingri nepiemēro visos nodevas aprēķinos, pašvaldības ieņēmumi no nodevām nedrīkst būtiski pārsniegt tās izmaksas. |
| --- | --- |

(137)

Vācijas iestādes arī uzskata, ka līdzvērtīguma princips un izmaksu atgūšanas princips jau pastāvēja, pirms 1958. gadā spēkā stājās LESD. Līdzvērtīguma princips nosaka, ka nodevai jābūt proporcionālai ar valsts iestādes sniegto pakalpojumu. Tas veido daļu no tiesību normu koncepcijas, kas ir ietverta Vācijas Konstitūcijā. Izmaksu atgūšanas princips izriet no PrKAG. Pat ja principu stingri nepiemēro visos nodevas aprēķinos, pašvaldības ieņēmumi no nodevām nedrīkst būtiski pārsniegt tās izmaksas.

Tiesiskās paļāvības aizsardzības principa un vienlīdzīgas attieksmes vispārīgā principa ievērošana

| (138) | Vācija arī apgalvo: ja Komisija uzskatītu, ka uzņēmumam Propapier noteiktā maksa ietver darbības atbalstu, šo atbalsta komponentu atgūšana būtu pretrunā gan ar tiesiskās paļāvības aizsardzības principu, gan ar vienlīdzīgas attieksmes vispārīgo principu. |
| --- | --- |

(138)

Vācija arī apgalvo: ja Komisija uzskatītu, ka uzņēmumam Propapier noteiktā maksa ietver darbības atbalstu, šo atbalsta komponentu atgūšana būtu pretrunā gan ar tiesiskās paļāvības aizsardzības principu, gan ar vienlīdzīgas attieksmes vispārīgo principu.

| (139) | Tiesiskās paļāvības aizsardzības princips nozīmē, ka 1) Savienības struktūrai ir jārada pamatotas gaidas un 2) piesardzīgs uzņēmējs nedrīkst paredzēt, ka mēra pieņemšana varētu skart viņa intereses. |
| --- | --- |

(139)

Tiesiskās paļāvības aizsardzības princips nozīmē, ka 1) Savienības struktūrai ir jārada pamatotas gaidas un 2) piesardzīgs uzņēmējs nedrīkst paredzēt, ka mēra pieņemšana varētu skart viņa intereses.

| (140) | Ņemot vērā to, ka Gemeinschaftsaufgabe shēma (apstiprināta ar lēmumu lietā N 644e/02) netika uzskatīta par atbalstu, uzņēmuma Propapier pamatotās gaidas varētu būt tas, ka tas neguva labumu no valsts atbalsta. Iepriekš nebija šaubu par šo pasākumu atbilstību Savienības tiesību aktiem, jo Eiropas Komisija nav pārbaudījusi līdzīgus pasākumus. |
| --- | --- |

(140)

Ņemot vērā to, ka Gemeinschaftsaufgabe shēma (apstiprināta ar lēmumu lietā N 644e/02) netika uzskatīta par atbalstu, uzņēmuma Propapier pamatotās gaidas varētu būt tas, ka tas neguva labumu no valsts atbalsta. Iepriekš nebija šaubu par šo pasākumu atbilstību Savienības tiesību aktiem, jo Eiropas Komisija nav pārbaudījusi līdzīgus pasākumus.

| (141) | Tāda atbalsta elementa atgūšana, kas nav ietverts šajā maksā, kad konstatēts, ka tā ietvēra darbības atbalstu, būtu pretrunā ar vienlīdzīgas attieksmes principu, kas paredz, ka identiski fakti jāaplūko vienādi. Atgūšana sniegtu priekšrocības uzņēmuma Propapier konkurentiem. |
| --- | --- |

(141)

Tāda atbalsta elementa atgūšana, kas nav ietverts šajā maksā, kad konstatēts, ka tā ietvēra darbības atbalstu, būtu pretrunā ar vienlīdzīgas attieksmes principu, kas paredz, ka identiski fakti jāaplūko vienādi. Atgūšana sniegtu priekšrocības uzņēmuma Propapier konkurentiem.

4.3.   PIEZĪMES NO VĀCIJAS PAŠVALDĪBU APVIENĪBĀM UN VKU

| (142) | Vācijas pašvaldību apvienības un VKU ļoti atzinīgi vērtē Vācijas iestāžu 2011. gada 28. janvārī sniegtās piezīmes, kuru sagatavošanā tās piedalījās. Tās jo īpaši atsaucas uz piezīmēm, kurās apgalvots, ka notekūdeņu attīrīšana Vācijā ir suverēns un neekonomisks pašvaldību uzdevums. Pašvaldības organizē un finansē šo uzdevumu savā konstitucionālajā vietējā pašpārvaldē un dara to iedzīvotāju interesēs. |
| --- | --- |

(142)

Vācijas pašvaldību apvienības un VKU ļoti atzinīgi vērtē Vācijas iestāžu 2011. gada 28. janvārī sniegtās piezīmes, kuru sagatavošanā tās piedalījās. Tās jo īpaši atsaucas uz piezīmēm, kurās apgalvots, ka notekūdeņu attīrīšana Vācijā ir suverēns un neekonomisks pašvaldību uzdevums. Pašvaldības organizē un finansē šo uzdevumu savā konstitucionālajā vietējā pašpārvaldē un dara to iedzīvotāju interesēs.

| (143) | Vācijas pašvaldību apvienības un VKU skaidro, ka Brandenburgas KAG 6. panta 2. punkta piektais teikums, saskaņā ar kuru notekūdeņu attīrīšanas iekārtas nodevām jāsedz izmaksas, aprēķinātie procentu maksājumi un amortizācija, taču ieguldītā kapitāla procentu aprēķinā neņem vērā subsīdijas, ir klienta interesēs. Tā kā subsīdijas no trešām personām neveido pašu kapitālu, ko ieguldījušas pašvaldības, klientiem par šīm subsīdijām nav jāmaksā procenti pašvaldībām. |
| --- | --- |

(143)

Vācijas pašvaldību apvienības un VKU skaidro, ka Brandenburgas KAG 6. panta 2. punkta piektais teikums, saskaņā ar kuru notekūdeņu attīrīšanas iekārtas nodevām jāsedz izmaksas, aprēķinātie procentu maksājumi un amortizācija, taču ieguldītā kapitāla procentu aprēķinā neņem vērā subsīdijas, ir klienta interesēs. Tā kā subsīdijas no trešām personām neveido pašu kapitālu, ko ieguldījušas pašvaldības, klientiem par šīm subsīdijām nav jāmaksā procenti pašvaldībām.

5.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS SASKAŅĀ AR NOTEIKUMIEM PAR VALSTS ATBALSTU

| (144) | Attiecīgie pasākumi uzskatāmi par valsts atbalstu, ja ir ievēroti šādi nosacījumi: i) atbalstu ir piešķīrusi dalībvalsts vai tas piešķirts no valsts līdzekļiem; ii) tas uzņēmumiem sniedz ekonomiskas priekšrocības; iii) priekšrocības ir selektīvas; un iv) pasākums kropļo vai draud kropļot konkurenci un negatīvi ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Valsts atbalsta klātbūtni konstatē, ja kumulatīvi ir ievēroti LESD 107. panta 1. punktā izklāstītie nosacījumi. |
| --- | --- |

(144)

Attiecīgie pasākumi uzskatāmi par valsts atbalstu, ja ir ievēroti šādi nosacījumi: i) atbalstu ir piešķīrusi dalībvalsts vai tas piešķirts no valsts līdzekļiem; ii) tas uzņēmumiem sniedz ekonomiskas priekšrocības; iii) priekšrocības ir selektīvas; un iv) pasākums kropļo vai draud kropļot konkurenci un negatīvi ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm. Valsts atbalsta klātbūtni konstatē, ja kumulatīvi ir ievēroti LESD 107. panta 1. punktā izklāstītie nosacījumi.

| (145) | Jau lēmumā sākt procedūru nebija šaubu, ka visi attiecīgie pasākumi ietvēra valsts līdzekļu izmantošanu un ka tie, iespējams, varēja kropļot konkurenci un tirdzniecību iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(145)

Jau lēmumā sākt procedūru nebija šaubu, ka visi attiecīgie pasākumi ietvēra valsts līdzekļu izmantošanu un ka tie, iespējams, varēja kropļot konkurenci un tirdzniecību iekšējā tirgū.

| (146) | Attiecībā uz sūdzības iesniedzēja minētajiem elementiem Komisija norāda, ka ir nepieciešams nošķirt 1) iespējamu valsts atbalstu uzņēmumam Propapier ar īpašam nolūkam paredzētas infrastruktūras pasākumiem (notekūdeņu attīrīšanas iekārtas būvniecība, kā arī citi konkrēti infrastruktūras projekti nesen paplašinātajā rūpniecības parkā, kur atrodas uzņēmuma Propapier jaunā papīrfabrika) un 2) iespējamu atbalstu uzņēmumam Propapier, samazinot nodevas par notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietošanu. |
| --- | --- |

(146)

Attiecībā uz sūdzības iesniedzēja minētajiem elementiem Komisija norāda, ka ir nepieciešams nošķirt 1) iespējamu valsts atbalstu uzņēmumam Propapier ar īpašam nolūkam paredzētas infrastruktūras pasākumiem (notekūdeņu attīrīšanas iekārtas būvniecība, kā arī citi konkrēti infrastruktūras projekti nesen paplašinātajā rūpniecības parkā, kur atrodas uzņēmuma Propapier jaunā papīrfabrika) un 2) iespējamu atbalstu uzņēmumam Propapier, samazinot nodevas par notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietošanu.

5.1.   VAI PUBLISKI FINANSĒTIE INFRASTRUKTŪRAS PROJEKTI IR VISPĀRĪGA INFRASTRUKTŪRA VAI ĪPAŠI UZŅĒMUMAM PROPAPIER PAREDZĒTA INFRASTRUKTŪRA?

| (147) | Komisija iepriekš ir paudusi viedokli, ka valsts iestādes var veikt būvdarbus, lai attīstītu savu apgabalu. Piemēram, tās var finansēt ieguldījumus infrastruktūrā, kas sniegs labumu vispārējai sabiedrībai. Turklāt Komisija uzskata, ka šādas infrastruktūras izveides iemesls nav būtisks, ja vien tas ir vispārējās vietējās sabiedrības interesēs. Tomēr, ja šāda infrastruktūra kalpos tikai privāta uzņēmuma vajadzībām, šis uzņēmums ir atbildīgs par tās finansēšanu. Tas izriet no fakta, ka, ja ir iesaistīts valsts atbalsts, Komisijas pienākums ir analizēt attiecīgo pasākumu praktisko ietekmi, nevis sasniegtos mērķus. Tāpēc šajā gadījumā Komisija uzskata, ka ir jāanalizē, kura infrastruktūra sniedz labumu vispārējai sabiedrībai (tostarp uzņēmumam Propapier), bet kuru izmanto tikai uzņēmums Propapier. Ja infrastruktūru izmanto tikai uzņēmums Propapier, tam šī infrastruktūra ir jāfinansē (34). |
| --- | --- |

(147)

Komisija iepriekš ir paudusi viedokli, ka valsts iestādes var veikt būvdarbus, lai attīstītu savu apgabalu. Piemēram, tās var finansēt ieguldījumus infrastruktūrā, kas sniegs labumu vispārējai sabiedrībai. Turklāt Komisija uzskata, ka šādas infrastruktūras izveides iemesls nav būtisks, ja vien tas ir vispārējās vietējās sabiedrības interesēs. Tomēr, ja šāda infrastruktūra kalpos tikai privāta uzņēmuma vajadzībām, šis uzņēmums ir atbildīgs par tās finansēšanu. Tas izriet no fakta, ka, ja ir iesaistīts valsts atbalsts, Komisijas pienākums ir analizēt attiecīgo pasākumu praktisko ietekmi, nevis sasniegtos mērķus. Tāpēc šajā gadījumā Komisija uzskata, ka ir jāanalizē, kura infrastruktūra sniedz labumu vispārējai sabiedrībai (tostarp uzņēmumam Propapier), bet kuru izmanto tikai uzņēmums Propapier. Ja infrastruktūru izmanto tikai uzņēmums Propapier, tam šī infrastruktūra ir jāfinansē (34).

| (148) | Komisija secina, ka autostāvvietu, ceļu un Oderas–Šprē kanālu nelieto uzņēmumi ES konkurences tiesību aktu izpratnē, jo tos var izmantot bez maksas. Tāpēc šajā gadījumā nerodas jautājums par valsts atbalstu šo infrastruktūru īpašniekiem un operatoriem. |
| --- | --- |

(148)

Komisija secina, ka autostāvvietu, ceļu un Oderas–Šprē kanālu nelieto uzņēmumi ES konkurences tiesību aktu izpratnē, jo tos var izmantot bez maksas. Tāpēc šajā gadījumā nerodas jautājums par valsts atbalstu šo infrastruktūru īpašniekiem un operatoriem.

5.1.1.   Autostāvvieta

| (149) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka autostāvvietas atrašanās vieta ir neparocīga un pārāk tālu, lai noderētu citām iekšpilsētas komercplatībām un ļautu pašvaldībai slēgt kravas automobiļiem paredzētas autostāvvietas pilsētas centrā. Vācijas iestādes patiešām nav atspēkojušas šo apgalvojumu, bet fakts, ka autostāvvieta ir pavisam netālu no uzņēmuma, automātiski nenozīmē, ka tā ir īpaši paredzēta šim uzņēmumam vai ka tā sniedz labumu galvenokārt tam. Sūdzības iesniedzēja minētā (skatīt 46. apsvērumu) zīme, kas norādīja uz stāvvietām spēkstacijas kravas automobiļiem, bija uzstādīta tikai īslaicīgi, un tās uzstādīšanas iemesls bija spēkstacijā notiekošie būvdarbi, kas tika pabeigti 2011. gada marta beigās. Komisija norāda, ka autostāvvieta ir brīvi pieejama un ka piekļuve tai ir norādīta ar zīmi uz koplietošanas ceļa, neminot nekādas atsauces uz konkrētu uzņēmumu. Tas, vai autostāvvieta piedāvā atpūtas un ēdināšanas pakalpojumus, nav būtiski, lai to varētu klasificēt kā vispārīgu infrastruktūru. |
| --- | --- |

(149)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka autostāvvietas atrašanās vieta ir neparocīga un pārāk tālu, lai noderētu citām iekšpilsētas komercplatībām un ļautu pašvaldībai slēgt kravas automobiļiem paredzētas autostāvvietas pilsētas centrā. Vācijas iestādes patiešām nav atspēkojušas šo apgalvojumu, bet fakts, ka autostāvvieta ir pavisam netālu no uzņēmuma, automātiski nenozīmē, ka tā ir īpaši paredzēta šim uzņēmumam vai ka tā sniedz labumu galvenokārt tam. Sūdzības iesniedzēja minētā (skatīt 46. apsvērumu) zīme, kas norādīja uz stāvvietām spēkstacijas kravas automobiļiem, bija uzstādīta tikai īslaicīgi, un tās uzstādīšanas iemesls bija spēkstacijā notiekošie būvdarbi, kas tika pabeigti 2011. gada marta beigās. Komisija norāda, ka autostāvvieta ir brīvi pieejama un ka piekļuve tai ir norādīta ar zīmi uz koplietošanas ceļa, neminot nekādas atsauces uz konkrētu uzņēmumu. Tas, vai autostāvvieta piedāvā atpūtas un ēdināšanas pakalpojumus, nav būtiski, lai to varētu klasificēt kā vispārīgu infrastruktūru.

| (150) | Vācijas iestādes ir iesniegušas pietiekami daudz pierādījumu par to, ka autostāvvieta netika būvēta īpaši uzņēmuma Propapier vajadzībām, bet gan bija daļa no rūpniecības parka ekonomiskās attīstības plāna. Turklāt uzņēmumam Propapier ir privāta autostāvvieta, kas paredzēta 27 kravas automobiļiem un 213 vieglajiem automobiļiem. Plānots būvēt papildu 120 stāvvietas vieglajiem automobiļiem (ir izsniegta būvatļauja). Vācijas iestādes jau lēmuma sākt procedūru pieņemšanas brīdī apstiprināja, ka uzņēmuma Propapier autostāvvietas ietilpība ir pietiekama, lai izvietotu tā darbinieku, piegādātāju un apmeklētāju transportlīdzekļus. |
| --- | --- |

(150)

Vācijas iestādes ir iesniegušas pietiekami daudz pierādījumu par to, ka autostāvvieta netika būvēta īpaši uzņēmuma Propapier vajadzībām, bet gan bija daļa no rūpniecības parka ekonomiskās attīstības plāna. Turklāt uzņēmumam Propapier ir privāta autostāvvieta, kas paredzēta 27 kravas automobiļiem un 213 vieglajiem automobiļiem. Plānots būvēt papildu 120 stāvvietas vieglajiem automobiļiem (ir izsniegta būvatļauja). Vācijas iestādes jau lēmuma sākt procedūru pieņemšanas brīdī apstiprināja, ka uzņēmuma Propapier autostāvvietas ietilpība ir pietiekama, lai izvietotu tā darbinieku, piegādātāju un apmeklētāju transportlīdzekļus.

| (151) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija apstiprina savu sākotnējo viedokli, kas pausts lēmumā sākt procedūru, un nolemj, ka autostāvvieta nav īpaši paredzēta uzņēmumam Propapier un neietver valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(151)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija apstiprina savu sākotnējo viedokli, kas pausts lēmumā sākt procedūru, un nolemj, ka autostāvvieta nav īpaši paredzēta uzņēmumam Propapier un neietver valsts atbalstu.

5.1.2.   Ceļš

| (152) | Attiecīgais ceļš ir koplietošanas ceļš. Tas veido daļu no rūpniecības zonas vispārējās attīstības; šī rūpniecības zona bija plānota jau 1993. gadā – ilgi pirms uzņēmuma Propapier apmešanās plāniem. Pretēji sūdzības iesniedzēja apgalvojumiem ceļš nebeidzas pāris metrus aiz uzņēmuma Propapier papīrfabrikas, bet gan savieno pašreizējo Oderas–Šprē kanāla rūpniecības zonu un tās paplašinātās teritorijas ziemeļos ar B-112 automaģistrāli. 2013. gadā tika pabeigts pēdējais posms. Jaunais ceļš var kalpot citiem uzņēmumiem, jo tas piedāvā turpmākas attīstības iespējas ArcelorMittal un citām rūpniecības zonām. Tas var samazināt brauciena laiku rūpniecības un komercpārvadājumu satiksmē uz Frankfurti (pie Oderas) un arī nodrošina uzņēmumiem Frankfurtē labāku piekļuvi Eizenhitenštates iekšzemes ostai. |
| --- | --- |

(152)

Attiecīgais ceļš ir koplietošanas ceļš. Tas veido daļu no rūpniecības zonas vispārējās attīstības; šī rūpniecības zona bija plānota jau 1993. gadā – ilgi pirms uzņēmuma Propapier apmešanās plāniem. Pretēji sūdzības iesniedzēja apgalvojumiem ceļš nebeidzas pāris metrus aiz uzņēmuma Propapier papīrfabrikas, bet gan savieno pašreizējo Oderas–Šprē kanāla rūpniecības zonu un tās paplašinātās teritorijas ziemeļos ar B-112 automaģistrāli. 2013. gadā tika pabeigts pēdējais posms. Jaunais ceļš var kalpot citiem uzņēmumiem, jo tas piedāvā turpmākas attīstības iespējas ArcelorMittal un citām rūpniecības zonām. Tas var samazināt brauciena laiku rūpniecības un komercpārvadājumu satiksmē uz Frankfurti (pie Oderas) un arī nodrošina uzņēmumiem Frankfurtē labāku piekļuvi Eizenhitenštates iekšzemes ostai.

| (153) | Tāpēc Komisija apstiprina savu sākotnējo viedokli, kas pausts lēmumā sākt procedūru, un nolemj, ka ceļš nav īpaši paredzēts uzņēmumam Propapier un neietver valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(153)

Tāpēc Komisija apstiprina savu sākotnējo viedokli, kas pausts lēmumā sākt procedūru, un nolemj, ka ceļš nav īpaši paredzēts uzņēmumam Propapier un neietver valsts atbalstu.

5.1.3.   Oderas–Šprē kanāla paplašināšana/padziļināšana

| (154) | Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Oderas–Šprē kanāla paplašināšanas un padziļināšanas infrastruktūras būvdarbi ir īpaši paredzēti uzņēmumam Propapier un ietver valsts atbalstu tam. Eizenhitenštates pilsēta 2008. gadā paplašināja rūpniecības parku Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal, lai piesaistītu uzņēmumus. Kopš 2003. gada gar visu kanālu (kas veido daļu no Eiropas transporta tīkla – TEN) ir izbūvētas slūžas. Tomēr nekas neliecina par cēloņsakarību starp šiem infrastruktūras būvdarbiem un uzņēmuma Propapier ierašanos vai to, ka šie būvdarbi sniegtu selektīvas priekšrocības uzņēmumam Propapier, un Komisija ir vienisprātis ar Vācijas iestādēm, ka Oderas–Šprē kanāla paplašināšana/padziļināšana ir daļa no nepieciešamās regulārās ūdensceļa uzturēšanas. |
| --- | --- |

(154)

Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Oderas–Šprē kanāla paplašināšanas un padziļināšanas infrastruktūras būvdarbi ir īpaši paredzēti uzņēmumam Propapier un ietver valsts atbalstu tam. Eizenhitenštates pilsēta 2008. gadā paplašināja rūpniecības parku Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal, lai piesaistītu uzņēmumus. Kopš 2003. gada gar visu kanālu (kas veido daļu no Eiropas transporta tīkla – TEN) ir izbūvētas slūžas. Tomēr nekas neliecina par cēloņsakarību starp šiem infrastruktūras būvdarbiem un uzņēmuma Propapier ierašanos vai to, ka šie būvdarbi sniegtu selektīvas priekšrocības uzņēmumam Propapier, un Komisija ir vienisprātis ar Vācijas iestādēm, ka Oderas–Šprē kanāla paplašināšana/padziļināšana ir daļa no nepieciešamās regulārās ūdensceļa uzturēšanas.

| (155) | Tāpēc Komisija apstiprina savu sākotnējo viedokli, kas pausts lēmumā sākt procedūru, un nolemj, ka Oderas–Šprē kanāla paplašināšana/padziļināšana nesniedz selektīvas priekšrocības uzņēmumam Propapier un neietver valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(155)

Tāpēc Komisija apstiprina savu sākotnējo viedokli, kas pausts lēmumā sākt procedūru, un nolemj, ka Oderas–Šprē kanāla paplašināšana/padziļināšana nesniedz selektīvas priekšrocības uzņēmumam Propapier un neietver valsts atbalstu.

5.1.4.   Notekūdeņu attīrīšanas iekārta

| (156) | Komisija norāda, ka esošās notekūdeņu attīrīšanas infrastruktūras jauda ārpus paplašinātās Oderas–Šprē kanāla rūpniecības zonas ir ierobežota. Eizenhitenštatē esošās notekūdeņu attīrīšanas iekārtas atlikusī pieejamā jauda var apmierināt tikai vēl viena neliela ieguldītāja vajadzības, taču ar to nepietiktu, lai apmierinātu vajadzības, ja jaunajā teritorijā apmestos viens liels vai vairāki mazāki rūpnieciskie ieguldītāji. |
| --- | --- |

(156)

Komisija norāda, ka esošās notekūdeņu attīrīšanas infrastruktūras jauda ārpus paplašinātās Oderas–Šprē kanāla rūpniecības zonas ir ierobežota. Eizenhitenštatē esošās notekūdeņu attīrīšanas iekārtas atlikusī pieejamā jauda var apmierināt tikai vēl viena neliela ieguldītāja vajadzības, taču ar to nepietiktu, lai apmierinātu vajadzības, ja jaunajā teritorijā apmestos viens liels vai vairāki mazāki rūpnieciskie ieguldītāji.

| (157) | Komisija arī norāda, ka TAZV notekūdeņu attīrīšanas iekārta netika būvēta īpaši uzņēmuma Propapier vajadzībām. Iekārtas būvniecība bija plānota jau saistībā ar citiem potenciāliem ieguldījumiem 2004.–2006. gadā, proti, ilgu laiku pirms uzņēmuma Propapier apmešanās. Vācijas iestādes iesniedza pierādījumus, kas apliecina, ka notekūdeņu attīrīšanas iekārta bija plānota kā daļa no rūpniecības parka Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal ekonomiskās attīstības. Vācijas iestādes arī sniedza pierādījumus par vairākām publicitātes kampaņām ieguldītāju piesaistei, lai paplašinātu Oderas–Šprē kanāla rūpniecības zonu, taču līdz šim kampaņas nav bijušas sekmīgas, jo reģionālajām iestādēm vēl nav izdevies piesaistīt zonai papildu ieguldītājus (izņemot uzņēmumus Propapier, EnBW un 5N PV). |
| --- | --- |

(157)

Komisija arī norāda, ka TAZV notekūdeņu attīrīšanas iekārta netika būvēta īpaši uzņēmuma Propapier vajadzībām. Iekārtas būvniecība bija plānota jau saistībā ar citiem potenciāliem ieguldījumiem 2004.–2006. gadā, proti, ilgu laiku pirms uzņēmuma Propapier apmešanās. Vācijas iestādes iesniedza pierādījumus, kas apliecina, ka notekūdeņu attīrīšanas iekārta bija plānota kā daļa no rūpniecības parka Industriegebiet am Oder-Spree-Kanal ekonomiskās attīstības. Vācijas iestādes arī sniedza pierādījumus par vairākām publicitātes kampaņām ieguldītāju piesaistei, lai paplašinātu Oderas–Šprē kanāla rūpniecības zonu, taču līdz šim kampaņas nav bijušas sekmīgas, jo reģionālajām iestādēm vēl nav izdevies piesaistīt zonai papildu ieguldītājus (izņemot uzņēmumus Propapier, EnBW un 5N PV).

| (158) | Pat ja notekūdeņu attīrīšanas iekārta, ņemot vērā tās pirmo anaerobās attīrīšanas posmu, ir tehniski konstruēta tā, lai attīrītu notekūdeņus, kas rodas no tādiem būtiskiem rūpnieciskajiem piesārņotājiem kā uzņēmumi, kas ražo CCM no pārstrādātas šķiedras, pirmais anaerobās attīrīšanas posms būtu noderīgs arī citiem lietotājiem, kas rada rūpnieciskos notekūdeņus ar augsta līmeņa organisko piesārņojumu, piemēram, dzērienu un pārtikas nozares uzņēmumiem. Turklāt rūpnieciskajiem notekūdeņiem ar augstu organisko piesārņojumu notekūdeņu attīrīšanas iekārtas ar pirmo anaerobo attīrīšanas posmu sniedz vairākas būtiskas ekonomiskas un ekoloģiskas priekšrocības. |
| --- | --- |

(158)

Pat ja notekūdeņu attīrīšanas iekārta, ņemot vērā tās pirmo anaerobās attīrīšanas posmu, ir tehniski konstruēta tā, lai attīrītu notekūdeņus, kas rodas no tādiem būtiskiem rūpnieciskajiem piesārņotājiem kā uzņēmumi, kas ražo CCM no pārstrādātas šķiedras, pirmais anaerobās attīrīšanas posms būtu noderīgs arī citiem lietotājiem, kas rada rūpnieciskos notekūdeņus ar augsta līmeņa organisko piesārņojumu, piemēram, dzērienu un pārtikas nozares uzņēmumiem. Turklāt rūpnieciskajiem notekūdeņiem ar augstu organisko piesārņojumu notekūdeņu attīrīšanas iekārtas ar pirmo anaerobo attīrīšanas posmu sniedz vairākas būtiskas ekonomiskas un ekoloģiskas priekšrocības.

| (159) | Lai gan pašreizējā izmērā TAZV iekārta galvenokārt apmierina uzņēmuma Propapier vajadzības, to ar tādiem pašiem nosacījumiem izmanto vēl divi citi uzņēmumi, kas apmetušies rūpniecības zonā. Pateicoties tās modulārajai konstrukcijai, to var paplašināt papildu lietotāju vajadzībām. Pat ja netiek veikta modulāra paplašināšana, šobrīd papildu ieguldītājiem ir pieejami aptuveni [20–40] % rezerves jaudas, un ir iespēja divkāršot pašreizējo kopējo jaudu (skatīt 80.–84. apsvērumu). Notekūdeņu attīrīšanas iekārta ir pieejama visiem lietotājiem, nediskriminējot nevienu (jauniem ieguldītājiem, kas apmetas parkā, saskaņā ar tiesību aktiem ir jāpievienojas iekārtai un jāizmanto tā), un tā var attīrīt notekūdeņus arī no uzņēmumiem, kas nav iesaistīti papīra ražošanā. |
| --- | --- |

(159)

Lai gan pašreizējā izmērā TAZV iekārta galvenokārt apmierina uzņēmuma Propapier vajadzības, to ar tādiem pašiem nosacījumiem izmanto vēl divi citi uzņēmumi, kas apmetušies rūpniecības zonā. Pateicoties tās modulārajai konstrukcijai, to var paplašināt papildu lietotāju vajadzībām. Pat ja netiek veikta modulāra paplašināšana, šobrīd papildu ieguldītājiem ir pieejami aptuveni [20–40] % rezerves jaudas, un ir iespēja divkāršot pašreizējo kopējo jaudu (skatīt 80.–84. apsvērumu). Notekūdeņu attīrīšanas iekārta ir pieejama visiem lietotājiem, nediskriminējot nevienu (jauniem ieguldītājiem, kas apmetas parkā, saskaņā ar tiesību aktiem ir jāpievienojas iekārtai un jāizmanto tā), un tā var attīrīt notekūdeņus arī no uzņēmumiem, kas nav iesaistīti papīra ražošanā.

| (160) | Komisija uzskata: fakts, ka TAZV iekārtu pašreiz galvenokārt izmanto uzņēmums Propapier (vidēji [< 70] % un maksimāli [< 70] %), obligāti nenozīmē, ka iekārta ir īpašam nolūkam paredzēta infrastruktūra, jo tās modulārā konstrukcija ir lietderīga no ekonomiskā viedokļa brīžos, kad ir ierobežots valsts budžets. Pretēji sūdzības iesniedzēja apgalvojumam TAZV iekārtas jaudas divkāršošanas izmaksas, kuras pēc Vācijas iestāžu aplēsēm veidos mazāk nekā 50 % no sākotnējām ieguldījumu izmaksām, liecina, ka modulārā koncepcija ļauj veidot apjomradītus ietaupījumus. |
| --- | --- |

(160)

Komisija uzskata: fakts, ka TAZV iekārtu pašreiz galvenokārt izmanto uzņēmums Propapier (vidēji [< 70] % un maksimāli [< 70] %), obligāti nenozīmē, ka iekārta ir īpašam nolūkam paredzēta infrastruktūra, jo tās modulārā konstrukcija ir lietderīga no ekonomiskā viedokļa brīžos, kad ir ierobežots valsts budžets. Pretēji sūdzības iesniedzēja apgalvojumam TAZV iekārtas jaudas divkāršošanas izmaksas, kuras pēc Vācijas iestāžu aplēsēm veidos mazāk nekā 50 % no sākotnējām ieguldījumu izmaksām, liecina, ka modulārā koncepcija ļauj veidot apjomradītus ietaupījumus.

| (161) | Fakts, ka reģionālais atbalsts iekārtas būvniecībai tika piešķirts ar nosacījumu, ka paplašinātajā rūpniecības parkā apmetīsies galvenais ieguldītājs (šajā gadījumā uzņēmums Propapier), pēc Komisijas domām, ir laba valsts pārvaldība nepietiekamiem līdzekļiem, jo ir apdomīgi neuzsākt lielas publiskas infrastruktūras būvniecību, nezinot, vai tā tiks lietota, un neizbūvēt to pārāk lielu. |
| --- | --- |

(161)

Fakts, ka reģionālais atbalsts iekārtas būvniecībai tika piešķirts ar nosacījumu, ka paplašinātajā rūpniecības parkā apmetīsies galvenais ieguldītājs (šajā gadījumā uzņēmums Propapier), pēc Komisijas domām, ir laba valsts pārvaldība nepietiekamiem līdzekļiem, jo ir apdomīgi neuzsākt lielas publiskas infrastruktūras būvniecību, nezinot, vai tā tiks lietota, un neizbūvēt to pārāk lielu.

| (162) | Apgalvojumu, ka papīrfabrikām parasti ir pašām savas notekūdeņu attīrīšanas iekārtas, var noraidīt, pamatojoties uz Vācijas iestāžu sniegtajiem rādītājiem. Pat ja papīra ražošanas nozarē, kā arī citās nozarēs tiek izmantotas individuālas notekūdeņu (iepriekšējas) attīrīšanas iekārtas, tas nenozīmē, ka gadījumos, kad rūpnieciskie lietotāji izmanto komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtu, priekšrocības no valsts tiek nodotas lietotājiem, jo lietotāji laika gaitā sedz izmaksas, maksājot lietošanas maksu. |
| --- | --- |

(162)

Apgalvojumu, ka papīrfabrikām parasti ir pašām savas notekūdeņu attīrīšanas iekārtas, var noraidīt, pamatojoties uz Vācijas iestāžu sniegtajiem rādītājiem. Pat ja papīra ražošanas nozarē, kā arī citās nozarēs tiek izmantotas individuālas notekūdeņu (iepriekšējas) attīrīšanas iekārtas, tas nenozīmē, ka gadījumos, kad rūpnieciskie lietotāji izmanto komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtu, priekšrocības no valsts tiek nodotas lietotājiem, jo lietotāji laika gaitā sedz izmaksas, maksājot lietošanas maksu.

| (163) | Tāpēc Komisija secina, ka notekūdeņu attīrīšanas iekārta ir vispārīga infrastruktūra un tādējādi dotācija TAZV neveido ieguldījumu atbalstu uzņēmumam Propapier. Atšķirībā no gadījuma ar autostāvvietu, ceļu un Oderas–Šprē kanālu notekūdeņu attīrīšanas iekārtas operators veic saimniecisku darbību, jo viņš tirgū piedāvā pakalpojumu (notekūdeņu attīrīšanu) par atlīdzību. Tomēr Komisija ir konstatējusi, ka jebkāds apvienībai TAZV piešķirts atbalsts jebkurā gadījumā veidotu pastāvošu atbalstu (skatīt lēmuma sākt procedūru 51.–57. apsvērumu). Tāpēc šajā lēmumā nav nepieciešams turpināt potenciālā atbalsta TAZV novērtēšanu. |
| --- | --- |

(163)

Tāpēc Komisija secina, ka notekūdeņu attīrīšanas iekārta ir vispārīga infrastruktūra un tādējādi dotācija TAZV neveido ieguldījumu atbalstu uzņēmumam Propapier. Atšķirībā no gadījuma ar autostāvvietu, ceļu un Oderas–Šprē kanālu notekūdeņu attīrīšanas iekārtas operators veic saimniecisku darbību, jo viņš tirgū piedāvā pakalpojumu (notekūdeņu attīrīšanu) par atlīdzību. Tomēr Komisija ir konstatējusi, ka jebkāds apvienībai TAZV piešķirts atbalsts jebkurā gadījumā veidotu pastāvošu atbalstu (skatīt lēmuma sākt procedūru 51.–57. apsvērumu). Tāpēc šajā lēmumā nav nepieciešams turpināt potenciālā atbalsta TAZV novērtēšanu.

| (164) | Kopumā Komisija secina, ka dažādi infrastruktūras projekti, kas finansēti par valsts līdzekļiem nesen paplašinātajā rūpniecības parkā, kurā atrodas uzņēmuma Propapier papīrfabrika, nav īpaši paredzēti papīrfabrikai un tāpēc nav uzskatāmi par īpašam nolūkam paredzētu infrastruktūru un valsts atbalstu uzņēmuma Propapier labā. Tas nozīmē, ka šie atbalstītie ieguldījumi neveido vienu ieguldījumu projektu RAG 60. punkta izpratnē kopā ar reģionālo ieguldījumu atbalstu, kas apstiprināts uzņēmuma Propapier papīrfabrikai galīgajā lēmumā lietā SA.23827 (2013/C) (skatīt 4. zemsvītras piezīmi). Tādējādi šajā lēmumā netiek skarts tāda ieguldījumu atbalsta novērtējums uzņēmumam Propapier, kas bija šā lēmuma priekšmets. |
| --- | --- |

(164)

Kopumā Komisija secina, ka dažādi infrastruktūras projekti, kas finansēti par valsts līdzekļiem nesen paplašinātajā rūpniecības parkā, kurā atrodas uzņēmuma Propapier papīrfabrika, nav īpaši paredzēti papīrfabrikai un tāpēc nav uzskatāmi par īpašam nolūkam paredzētu infrastruktūru un valsts atbalstu uzņēmuma Propapier labā. Tas nozīmē, ka šie atbalstītie ieguldījumi neveido vienu ieguldījumu projektu RAG 60. punkta izpratnē kopā ar reģionālo ieguldījumu atbalstu, kas apstiprināts uzņēmuma Propapier papīrfabrikai galīgajā lēmumā lietā SA.23827 (2013/C) (skatīt 4. zemsvītras piezīmi). Tādējādi šajā lēmumā netiek skarts tāda ieguldījumu atbalsta novērtējums uzņēmumam Propapier, kas bija šā lēmuma priekšmets.

5.2.   VAI SAMAZINĀTĀ MAKSA PAR NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTAS LIETOŠANU VEIDO VALSTS ATBALSTU?

| (165) | Attiecībā uz Vācijas iestāžu apgalvojumu, ka, ja izrādītos, ka saskaņā ar shēmu operatoram piešķirtais pasākums nav atbalsta shēma, infrastruktūras lietotājam “atbalstu” nevarētu nodot, Komisija vēlreiz norāda, ka lēmumā par shēmu N 644e/02 nebija noteikts, vai maksa, ko iekasē par infrastruktūras lietošanu, var veidot valsts atbalstu infrastruktūras lietotājiem. Komisija saglabā savu nostāju, ko tā paudusi lēmumā sākt procedūru, ka tā nav informēta par nodevu regulējumu, kas būtu piemērojams paziņotās shēmas dotācijām un ka tāpēc nevar uzskatīt, ka lēmums, ar kuru apstiprina shēmu, netieši apstiprina iespējamu atbalstu, kura juridiskais pamats būtu pašvaldības nodevu likums. |
| --- | --- |

(165)

Attiecībā uz Vācijas iestāžu apgalvojumu, ka, ja izrādītos, ka saskaņā ar shēmu operatoram piešķirtais pasākums nav atbalsta shēma, infrastruktūras lietotājam “atbalstu” nevarētu nodot, Komisija vēlreiz norāda, ka lēmumā par shēmu N 644e/02 nebija noteikts, vai maksa, ko iekasē par infrastruktūras lietošanu, var veidot valsts atbalstu infrastruktūras lietotājiem. Komisija saglabā savu nostāju, ko tā paudusi lēmumā sākt procedūru, ka tā nav informēta par nodevu regulējumu, kas būtu piemērojams paziņotās shēmas dotācijām un ka tāpēc nevar uzskatīt, ka lēmums, ar kuru apstiprina shēmu, netieši apstiprina iespējamu atbalstu, kura juridiskais pamats būtu pašvaldības nodevu likums.

| (166) | LESD 107. panta 1. punktā noteikts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(166)

LESD 107. panta 1. punktā noteikts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (167) | Jānorāda, ka valsts atbalsta klātbūtne jākonstatē neatkarīgi no tā, vai 1) ES Ūdens pamatdirektīvā un Vācijas tiesību aktos, ar ko īsteno šo direktīvu, ir prasīts atgūt pilnās izmaksas par notekūdeņu attīrīšanas pakalpojumu sniegšanu un vai 2) maksa atbilst šo tiesību aktu nosacījumiem. Citiem vārdiem, pasākumi, kas pilnībā atbilst gan ES direktīvai, gan piemērojamajiem Vācijas tiesību aktiem, joprojām var veidot valsts atbalstu, ja ir ievēroti visi LESD 107. panta 1. punktā paredzētie nosacījumi (skatīt 144. apsvērumu). |
| --- | --- |

(167)

Jānorāda, ka valsts atbalsta klātbūtne jākonstatē neatkarīgi no tā, vai 1) ES Ūdens pamatdirektīvā un Vācijas tiesību aktos, ar ko īsteno šo direktīvu, ir prasīts atgūt pilnās izmaksas par notekūdeņu attīrīšanas pakalpojumu sniegšanu un vai 2) maksa atbilst šo tiesību aktu nosacījumiem. Citiem vārdiem, pasākumi, kas pilnībā atbilst gan ES direktīvai, gan piemērojamajiem Vācijas tiesību aktiem, joprojām var veidot valsts atbalstu, ja ir ievēroti visi LESD 107. panta 1. punktā paredzētie nosacījumi (skatīt 144. apsvērumu).

Valsts līdzekļi un cēlonība

| (168) | Nodevas, kas jāmaksā par notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietošanu, nosaka un iekasē pašvaldība saskaņā ar Brandenburgas pašvaldības nodevu likuma (Kommunalabgabengesetz Brandenburg) 6. pantu. Ja noteiktais maksas apmērs būtu zemāks par to, ko iekasētu privāts ieguldītājs, pašvaldība zaudētu ieņēmumus. |
| --- | --- |

(168)

Nodevas, kas jāmaksā par notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietošanu, nosaka un iekasē pašvaldība saskaņā ar Brandenburgas pašvaldības nodevu likuma (Kommunalabgabengesetz Brandenburg) 6. pantu. Ja noteiktais maksas apmērs būtu zemāks par to, ko iekasētu privāts ieguldītājs, pašvaldība zaudētu ieņēmumus.

| (169) | Tādējādi pasākumu piešķirtu dalībvalsts vai no valsts līdzekļiem, kā noteikts LESD 107. panta 1. punktā, jo pašvaldības ieņēmumi uzņēmumam Propapier piešķirto priekšrocību dēļ samazinātos. |
| --- | --- |

(169)

Tādējādi pasākumu piešķirtu dalībvalsts vai no valsts līdzekļiem, kā noteikts LESD 107. panta 1. punktā, jo pašvaldības ieņēmumi uzņēmumam Propapier piešķirto priekšrocību dēļ samazinātos.

| (170) | Tādas maksas noteikšanā, kas rada priekšrocības atsevišķam uzņēmumam, iesaistīta arī valsts, jo tas ir valsts iestādes., t. i., Eizenhitenštates pašvaldības, darbības rezultāts. |
| --- | --- |

(170)

Tādas maksas noteikšanā, kas rada priekšrocības atsevišķam uzņēmumam, iesaistīta arī valsts, jo tas ir valsts iestādes., t. i., Eizenhitenštates pašvaldības, darbības rezultāts.

Ekonomiskas priekšrocības

| (171) | Kā skaidrots lēmumā sākt procedūru (35), Komisijai bija jānovērtē, vai notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietošanas nodevas, kādas noteiktas uzņēmumam Propapier, sniedz šim uzņēmumam (selektīvas) ekonomiskas priekšrocības. |
| --- | --- |

(171)

Kā skaidrots lēmumā sākt procedūru (35), Komisijai bija jānovērtē, vai notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietošanas nodevas, kādas noteiktas uzņēmumam Propapier, sniedz šim uzņēmumam (selektīvas) ekonomiskas priekšrocības.

| (172) | Judikatūrā ir noteikts, ka “priekšrocību” koncepcija aptver ne tikai pozitīvus ieguvumus, piemēram, subsīdijas, bet arī pasākumus, kas dažādos veidos samazina nodevas, kuras parasti iekļauj uzņēmuma budžetā un kuras, lai gan nav subsīdijas vārda tiešajā nozīmē, pēc īpašībām un ietekmes ir līdzīgas (36). |
| --- | --- |

(172)

Judikatūrā ir noteikts, ka “priekšrocību” koncepcija aptver ne tikai pozitīvus ieguvumus, piemēram, subsīdijas, bet arī pasākumus, kas dažādos veidos samazina nodevas, kuras parasti iekļauj uzņēmuma budžetā un kuras, lai gan nav subsīdijas vārda tiešajā nozīmē, pēc īpašībām un ietekmes ir līdzīgas (36).

| (173) | Tādējādi attiecībā uz šo gadījumu rodas jautājums, vai nodevas par notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietošanu uzņēmumam Propapier ir zemākas nekā tās, kas parastos tirgus apstākļos būtu jāmaksā līdzīgam uzņēmumam; citiem vārdiem – vai nodevu līmenis atbilst tirgus ekonomikas operatora principam. Komisija uzskata, ka to var noteikt divos alternatīvos veidos:






  — | salīdzināt uzņēmuma Propapier maksāto cenu ar etaloncenu, ko parasti attiecīgajā dalībvalstī var konstatēt notekūdeņu attīrīšanas jomā, |
| --- | --- | --- |

(173)

Tādējādi attiecībā uz šo gadījumu rodas jautājums, vai nodevas par notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietošanu uzņēmumam Propapier ir zemākas nekā tās, kas parastos tirgus apstākļos būtu jāmaksā līdzīgam uzņēmumam; citiem vārdiem – vai nodevu līmenis atbilst tirgus ekonomikas operatora principam. Komisija uzskata, ka to var noteikt divos alternatīvos veidos:

—

salīdzināt uzņēmuma Propapier maksāto cenu ar etaloncenu, ko parasti attiecīgajā dalībvalstī var konstatēt notekūdeņu attīrīšanas jomā,

| — | veikt ex ante ienesīguma analīzi, kas parāda, ka privāts operators būtu noteicis tāda paša līmeņa cenas. |
| --- | --- |

—

veikt ex ante ienesīguma analīzi, kas parāda, ka privāts operators būtu noteicis tāda paša līmeņa cenas.

Etaloncena

| (174) | Ņemot vērā Vācijas iestāžu aprakstīto tirgus organizāciju (skatīt 112. un 113. apsvērumu) un faktu, ka operatori, pat ja tie ir privātie operatori, nevar brīvi noteikt cenas par saviem pakalpojumiem, jo tiem ir saistošs Brandenburgas KAG, Komisija uzskata, ka nav iespējams konstatēt etaloncenas, ko parastos tirgus apstākļos būtu noteicis privāts operators. |
| --- | --- |

(174)

Ņemot vērā Vācijas iestāžu aprakstīto tirgus organizāciju (skatīt 112. un 113. apsvērumu) un faktu, ka operatori, pat ja tie ir privātie operatori, nevar brīvi noteikt cenas par saviem pakalpojumiem, jo tiem ir saistošs Brandenburgas KAG, Komisija uzskata, ka nav iespējams konstatēt etaloncenas, ko parastos tirgus apstākļos būtu noteicis privāts operators.

| (175) | Komisija arī norāda, ka Vācijas iestādes sniegušas datus par cenām, ko maksā uzņēmumi nozarē, kurā darbojas uzņēmums Propapier. Lai gan Vācijas iestādes apgalvo, ka to sniegtās etaloncenas ir vidējie rādītāji, kas atspoguļo pilnas izmaksas, nekas nenorāda uz to, vai šī maksa ietver valsts atbalstu. Komisijai nav zudušas šaubas par šo datu lietderīgumu, izmantojot tos salīdzinājuma pamatā. Tas galvenokārt skaidrojams ar to, ka Komisija uzskata: šīs cenas var atspoguļot dažādu izmaksu faktisko situāciju un var ietvert vai neietvert valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(175)

Komisija arī norāda, ka Vācijas iestādes sniegušas datus par cenām, ko maksā uzņēmumi nozarē, kurā darbojas uzņēmums Propapier. Lai gan Vācijas iestādes apgalvo, ka to sniegtās etaloncenas ir vidējie rādītāji, kas atspoguļo pilnas izmaksas, nekas nenorāda uz to, vai šī maksa ietver valsts atbalstu. Komisijai nav zudušas šaubas par šo datu lietderīgumu, izmantojot tos salīdzinājuma pamatā. Tas galvenokārt skaidrojams ar to, ka Komisija uzskata: šīs cenas var atspoguļot dažādu izmaksu faktisko situāciju un var ietvert vai neietvert valsts atbalstu.

Ex ante ienesīguma analīze

| (176) | Tā kā trūkst uzticamu tirgus etaloncenu, Komisija uzskata: faktu, ka darījums atbilst tirgus nosacījumiem, var konstatēt, pamatojoties uz citu vispārpieņemtu standarta novērtēšanas metodiku. Pēc Komisijas domām, infrastruktūrai, kura ir pieejama visiem un nav īpaši paredzēta konkrētam lietotājam, tirgus ieguldītāja/operatora pārbaude ir sekmīga, ja infrastruktūras lietotāji – no ex ante skatpunkta – papildus sniedz ieguldījumu operatora ienesīgumā (37). |
| --- | --- |

(176)

Tā kā trūkst uzticamu tirgus etaloncenu, Komisija uzskata: faktu, ka darījums atbilst tirgus nosacījumiem, var konstatēt, pamatojoties uz citu vispārpieņemtu standarta novērtēšanas metodiku. Pēc Komisijas domām, infrastruktūrai, kura ir pieejama visiem un nav īpaši paredzēta konkrētam lietotājam, tirgus ieguldītāja/operatora pārbaude ir sekmīga, ja infrastruktūras lietotāji – no ex ante skatpunkta – papildus sniedz ieguldījumu operatora ienesīgumā (37).

| (177) | Šis ir gadījums, kad operatora komerciālā vienošanās ar atsevišķu lietotāju ļauj operatoram segt visas izmaksas, ko rada šī vienošanās, ar samērīgu peļņas daļu, pamatojoties uz stabilām vidēja termiņa prognozēm (38). |
| --- | --- |

(177)

Šis ir gadījums, kad operatora komerciālā vienošanās ar atsevišķu lietotāju ļauj operatoram segt visas izmaksas, ko rada šī vienošanās, ar samērīgu peļņas daļu, pamatojoties uz stabilām vidēja termiņa prognozēm (38).

| (178) | Šajā novērtējumā arī jāņem vērā visi ieņēmumi un visas paredzamās papildu izmaksas, kas rodas operatoram saistībā ar konkrēta lietotāja darbību (39). |
| --- | --- |

(178)

Šajā novērtējumā arī jāņem vērā visi ieņēmumi un visas paredzamās papildu izmaksas, kas rodas operatoram saistībā ar konkrēta lietotāja darbību (39).

| (179) | Šādas papildu izmaksas aptver visas izdevumu vai ieguldījumu kategorijas, piemēram, papildu darbinieku, aprīkojuma un ieguldījumu izmaksas, ko rada lietotāja klātbūtne (40). Turpretī izmaksas, kas operatoram rastos neatkarīgi no vienošanās ar lietotāju, nav jāņem vērā. |
| --- | --- |

(179)

Šādas papildu izmaksas aptver visas izdevumu vai ieguldījumu kategorijas, piemēram, papildu darbinieku, aprīkojuma un ieguldījumu izmaksas, ko rada lietotāja klātbūtne (40). Turpretī izmaksas, kas operatoram rastos neatkarīgi no vienošanās ar lietotāju, nav jāņem vērā.

| (180) | Pamatojoties uz šiem faktoriem, Komisija uzskata, ka tirgus ieguldītāja/operatora pārbaude ir sekmīga, t. i., samazinātā maksa nesniedz priekšrocības uzņēmumam Propapier
  šādu iemeslu dēļ:






  a) | iepriekš tika secināts, ka notekūdeņu attīrīšanas iekārta ir pieejama visiem un nav īpaši paredzēta uzņēmumam Propapier; |
| --- | --- | --- |

(180)

Pamatojoties uz šiem faktoriem, Komisija uzskata, ka tirgus ieguldītāja/operatora pārbaude ir sekmīga, t. i., samazinātā maksa nesniedz priekšrocības uzņēmumam Propapier
  šādu iemeslu dēļ:

a)

iepriekš tika secināts, ka notekūdeņu attīrīšanas iekārta ir pieejama visiem un nav īpaši paredzēta uzņēmumam Propapier;

| b) | uzņēmuma Propapier veiktā maksa ietver darbības izmaksas, tehniskās apkopes un remonta izmaksas, darbinieku un nodevu pārvaldības izmaksas, aprēķināto amortizāciju, kā arī aprēķinātos procentu maksājumus 20 % apmērā no ieguldījumu kapitāla, kas ieguldīts notekūdeņu attīrīšanas iekārtā; tādējādi maksa sedz visas papildu izmaksas, kas rodas notekūdeņu attīrīšanas iekārtas operatoram saistībā ar uzņēmuma Propapier darbību. |
| --- | --- |

b)

uzņēmuma Propapier veiktā maksa ietver darbības izmaksas, tehniskās apkopes un remonta izmaksas, darbinieku un nodevu pārvaldības izmaksas, aprēķināto amortizāciju, kā arī aprēķinātos procentu maksājumus 20 % apmērā no ieguldījumu kapitāla, kas ieguldīts notekūdeņu attīrīšanas iekārtā; tādējādi maksa sedz visas papildu izmaksas, kas rodas notekūdeņu attīrīšanas iekārtas operatoram saistībā ar uzņēmuma Propapier darbību.

| (181) | Attiecībā uz samērīgu peļņas daļu, kas, neskaitot papildu izmaksas, lietotāju maksai būtu jāsedz, šajā gadījumā nodevas sedz ne tikai papildu izmaksas, bet arī aprēķinātos procentu maksājumus 20 % apmērā no ieguldījumu kapitāla. Tā kā iepriekš minētās papildu izmaksu pieejas nolūkos tā nav nepārprotami identificēta kā samērīga peļņa, tā operatoram sniedz papildu ienākumus tāpat, kā to būtu sniegusi samērīga peļņa. |
| --- | --- |

(181)

Attiecībā uz samērīgu peļņas daļu, kas, neskaitot papildu izmaksas, lietotāju maksai būtu jāsedz, šajā gadījumā nodevas sedz ne tikai papildu izmaksas, bet arī aprēķinātos procentu maksājumus 20 % apmērā no ieguldījumu kapitāla. Tā kā iepriekš minētās papildu izmaksu pieejas nolūkos tā nav nepārprotami identificēta kā samērīga peļņa, tā operatoram sniedz papildu ienākumus tāpat, kā to būtu sniegusi samērīga peļņa.

| (182) | Ņemot vērā to, ka maksa nerada priekšrocības un tādējādi neveido valsts atbalstu, Komisijai nebija nepieciešams izvērtēt jautājumu par to, vai maksa veido pastāvošu atbalstu (skatīt 123.–137. apsvērumu) vai darbības atbalstu (skatīt 26. apsvērumu), vai apsvērt, vai šāds darbības atbalsts ir piemērots iekšējam tirgum. Ņemot vērā šo konstatējumu, Komisija arī var atstāt neatbildētu jautājumu par to, vai maksas atgūšana (ja izrādītos, ka tā veido darbības atbalstu) būtu pretrunā ar tiesiskās paļāvības aizsardzības un vienlīdzīgas attieksmes principu. |
| --- | --- |

(182)

Ņemot vērā to, ka maksa nerada priekšrocības un tādējādi neveido valsts atbalstu, Komisijai nebija nepieciešams izvērtēt jautājumu par to, vai maksa veido pastāvošu atbalstu (skatīt 123.–137. apsvērumu) vai darbības atbalstu (skatīt 26. apsvērumu), vai apsvērt, vai šāds darbības atbalsts ir piemērots iekšējam tirgum. Ņemot vērā šo konstatējumu, Komisija arī var atstāt neatbildētu jautājumu par to, vai maksas atgūšana (ja izrādītos, ka tā veido darbības atbalstu) būtu pretrunā ar tiesiskās paļāvības aizsardzības un vienlīdzīgas attieksmes principu.

6.   SECINĀJUMI

| (183) | Komisija secina, ka ne TAZV notekūdeņu attīrīšanas iekārtas, ne autostāvvietas, ne jaunā ceļa būvniecība, ne Oderas–Šprē kanāla paplašināšana un padziļināšana neveido īpašam nolūkam paredzētu infrastruktūru. |
| --- | --- |

(183)

Komisija secina, ka ne TAZV notekūdeņu attīrīšanas iekārtas, ne autostāvvietas, ne jaunā ceļa būvniecība, ne Oderas–Šprē kanāla paplašināšana un padziļināšana neveido īpašam nolūkam paredzētu infrastruktūru.

| (184) | Komisija arī secina, ka notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietošanas maksa neietver valsts atbalstu. Tirgus ieguldītāja/operatora princips ir izpildīts, un tāpēc uzņēmumam Propapier PM2 GmbH nav sniegtas ekonomiskas priekšrocības, |
| --- | --- |

(184)

Komisija arī secina, ka notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietošanas maksa neietver valsts atbalstu. Tirgus ieguldītāja/operatora princips ir izpildīts, un tāpēc uzņēmumam Propapier PM2 GmbH nav sniegtas ekonomiskas priekšrocības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Vācijas iestāžu īstenotie infrastruktūras pasākumi neveido īpaši uzņēmumam Propapier PM2 GmbH paredzētu infrastruktūru. Maksa, ko TAZV iekasē no uzņēmuma Propapier par notekūdeņu attīrīšanas iekārtas lietošanu, neietver valsts atbalstu. Tāpēc infrastruktūras pasākumi un noteikumi par maksas noteikšanu neveido valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2014. gada 1. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

1

(2)  OV C 7, 12.1.2011., 10. lpp.

2

(3)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Komisijas lēmums valsts atbalsta lietā N 582/07 (OV C 131, 29.5.2008., 6. lpp.). Kad konkurents Smurfit Kappa bija apstrīdējis lēmumu, Vispārējā tiesa anulēja Komisijas lēmumu ar 2012. gada 10. jūlija spriedumu lietā T-304/08 Smurfit Kappa Group plc pret Komisiju. Komisija 2013. gada 15. maijā uzsāka oficiālu izmeklēšanu par paziņoto reģionālo atbalstu, kas piešķirts uzņēmumam Propapier (valsts atbalsta lieta SA.23827 (2013/C)) (OV C 230, 8.8.2013., 39. lpp.). Valsts atbalsta lietas SA.23827 (2013/C) lēmumā sākt procedūru bija noteikts: ja pēc oficiālas izmeklēšanas valsts atbalsta lietā SA.36147 (C 30/10) Komisija konstatēs, ka citi atbalsta ieguldījumi veidoja vienu ieguldījumu projektu kopā ar uzņēmuma Propapier papīrfabrikas ieguldījumu vai ka uzņēmumam Propapier tika piešķirts papildu atbalsts infrastruktūras pasākumu veidā, būs jānovērtē kombinētā atbalsta kopuma atbilstība Pamatnostādņu par reģionālo atbalstu (RAG) 67. punktam.

4

Smurfit Kappa

Smurfit Kappa Group plc

Propapier

Propapier

Propapier

RAG

(5)  Vācijas iestādes 2013. gada 15. maija iesniegumā ziņoja, ka par attaisnotajām izmaksām EUR 38 561 588 apmērā tika izmaksāti EUR 30 849 271.

5

(6)  Pilsētu ekonomiskās infrastruktūras attīstība saskaņā ar II daļas 7. punkta e) apakšpunktu pamatplānā, kas ietverts kopējā federālās valdības/federālo zemju shēmā “Reģionālo ekonomisko struktūru uzlabošana”: notekūdeņu un atlieku likvidēšanas un apstrādes iekārtu būvniecība vai paplašināšana.

6

(7)  Komisijas 2003. gada 9. jūlija Lēmums C(2003) 1999 valsts atbalsta lietā N 644e/02 (OV C 197, 21.8.2003., 12. lpp.).

7

(8)  Kommunalabgabengesetz für das Land Brandenburg (KAG). Brīdī, kad tika pieņemts lēmums sākt procedūru, spēkā bija 2004. gada 31. martaKAG versija (GVBI.I/04, Nr. 08, 174. lpp.), kas pēdējo reizi grozīta ar 2009. gada 27. maija likuma 1. pantu (GVBI.I/09, Nr. 07, 160. lpp.).

8

Kommunalabgabengesetz für das Land Brandenburg

KAG

KAG

(9)  Brīdī, kad tika pieņemts lēmums sākt procedūru, spēkā esošā KAG 6. pantā attiecīgi bija noteikts:

9

KAG

Bei der Ermittlung der Verzinsung und der Abschreibungen bleibt der aus Beiträgen und bei der Verzinsung zusätzlich auch der aus Zuschüssen Dritter aufgebrachte Eigenkapitalanteil außer Betracht.

(Tulkojums: aprēķinot procentu likmes un amortizāciju, neņem vērā to kapitāla daļu, kas iegūta no iemaksām, vai – gadījumā, ja ir procentu likmes, – to kapitāla daļu, kas iegūta no trešo personu subsīdijām.)

KAG ar grozījumiem, kas veikti 2013. gada 5. decembrī (GVBI.I/13, [40]), noteikts:

KAG

Bei der Ermittlung der Verzinsung und der Abschreibungen bleibt der aus Beiträgen aufgebrachte Eigenkapitalanteil außer Betracht (Abzugskapital). Die Gemeinden und Gemeindeverbände können ganz oder teilweise 1) Zuschüsse Dritter als Abzugskapital behandeln, 2) von einer Auflösung des Abzugskapitals zur Ermittlung der Verzinsung absehen, soweit dadurch die dauerhafte Bedienung des Kapitaldienstes nicht gefährdet wird.

(Tulkojums: aprēķinot procentu likmes un amortizāciju, neņem vērā to kapitāla daļu, kas iegūta no iemaksām (atskaitītais kapitāls). Pašvaldības un pašvaldību apvienības visas trešo personu dotācijas vai daļu no tām var uzskatīt par atskaitīto kapitālu un nepiemērot tam procentu likmi, ja vien tas nenonāk pretrunā ar pastāvīgo pamata atmaksu.)

(10)  Lēmumā sākt procedūru tika plaši apspriesti ES un Vācijas tiesību akti, ko piemēro notekūdeņu attīrīšanai, t. i., Padomes 1991. gada 21. maija Direktīva 91/271/EEK par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp.), Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.), Vācijas federālais ūdens apsaimniekošanas likums (Wasserhaushaltsgesetz), Brandenburgas ūdens apsaimniekošanas likums (Brandenburgisches Wassergesetz) un Brandenburgas KAG. Sīkāk skatīt šā lēmuma 40. apsvērumā.

10

Wasserhaushaltsgesetz

Brandenburgisches Wassergesetz

KAG

(11)  Pēdējie trīs elementi tika īpaši uzskaitīti kā konkrēti iemesli, lai uzsāktu oficiālās izmeklēšanas procedūru. Lai gan jautājums par to, vai notekūdeņu attīrīšanas iekārta ir īpašam nolūkam paredzēta infrastruktūra, tika ierosināts tikai saistībā ar jautājumu par to, vai samazinātā maksa veido atbalstu (skatīt lēmuma sākt procedūru 86.–89. apsvērumu), sūdzības iesniedzējs oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā atkārtoja šo savas sākotnējās sūdzības elementu. Šis elements (kopā ar visiem pārējiem sūdzības iesniedzēja argumentācijas elementiem) tika nosūtīts Vācijas iestādēm, kas savās atbildēs arī pievērsās šim jautājumam. Ņemot vērā faktu, ka Vācijas iestādēm bija pietiekami daudz iespēju pievērsties apgalvojumiem par to, ka notekūdeņu attīrīšanas iekārta ir paredzēta īpašam nolūkam, Komisija neuzskata, ka šā jautājuma pārbaude neietilptu šā lēmuma darbības jomā.

11

(12)  OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.

12

(13)  Jāņem vērā, ka sūdzība attiecas uz spēkstaciju, kas sākotnēji bija daļa no uzņēmuma Propapier paziņotā ieguldījumu projekta. Tomēr Vācijas iestādes ir informējušas Komisiju par turpmākām izmaiņām projektā (izslēdzot spēkstaciju no paziņojuma darbības jomas) un samazinājušas sākotnēji apstiprināto atbalstu. Tādējādi Komisija neredzēja iemeslu turpmāk izskatīt sūdzību par šo jautājumu.

13

Propapier

(14)  Skatīt lēmuma sākt procedūru 87. un 88. apsvērumu.

14

(15)  Attiecībā uz ūdens pakalpojumu izmaksu atgūšanu ES Ūdens pamatdirektīvas 9. pantā noteikts, ka “[d]alībvalstis ievēro ūdens pakalpojumu izmaksu, tostarp vides aizsardzības un resursu izmaksu atgūšanas principu, ņemot vērā ekonomisko analīzi, kas veikta saskaņā ar III pielikumu, un jo īpaši saskaņā ar principu, ka maksā piesārņotājs”.

15

(16)  Skatīt lēmuma sākt procedūru 69. apsvērumu.

16

(17)  OV L 260, 6.10.1999., 1. lpp., jo īpaši II.4.4. un IV.3.3.1. iedaļa.

17

(18)  OV L 12, 15.1.2002., 1. lpp., jo īpaši 196. un 201. apsvērums.

18

(19)  Pirms lēmuma sākt procedūru Vācijas iestādes arī apgalvoja, ka Lenzing Lyocell lietā (OV L 38, 8.2.2001., 33. lpp., 41. apsvērums) Komisija apstiprināja Austrijas iesniegtos pierādījumus, kuros bija minēts, ka 1990. gadu otrajā pusē EUR 0,50 par kubikmetru bija normāla tirgus cena par notekūdeņu attīrīšanu. Tomēr lēmumā sākt procedūru Komisija norādīja, ka spriedums Lenzing Lyocell lietā ir balstīts uz faktiem, kas bija spēkā vairāk nekā 10 gadus pirms šīs lietas, turklāt tas attiecās uz citu dalībvalsti.

19

Lenzing Lyocell

Lenzing Lyocell

(20)  Skatīt Kommunalverfassung des Landes Brandenburg (BbgKVerf) 12. panta 2. punktu saistībā ar 7. panta 1. punktu un 8. punkta f) apakšpunktu Statūtos par TAZV notekūdeņu attīrīšanas iekārtu Eizenhitenštates rūpniecības zonā.

20

Kommunalverfassung des Landes Brandenburg

BbgKVerf

TAZV

(21)  Ģenerāladvokāta Van Gerven1993. gada 28. aprīļa secinājumi lietā C-225/91 Matra pret Komisiju (Recueil 1993, I-3203. lpp., I-3222. lpp. (I-3235. lpp., 28. punkts)).

21

Van Gerven

Matra

Recueil

(22)  Uz to attiecas pienākums neizpaust dienesta noslēpumu.

22

(23)  Pieejams tiešsaistē www.ipwonline.de.

23

(24)  Apvienotās lietas T-455/08 Flughafen Leipzig-Halle GmbH un Mitteldeutsche Flughafen AG pret Komisiju un T-443/08 Freistaat Sachsen un Land Sachsen-Anhalt pret Komisiju, kas vēlāk apstiprinātas ar 2012. gada 19. decembra Tiesas spriedumu lietā C-288/11 P Mitteldeutsche Flughafen AG un Flughafen Leipzig-Halle GmbH pret Komisiju.

24

Flughafen Leipzig-Halle GmbH

Mitteldeutsche Flughafen AG

Freistaat Sachsen

Land Sachsen-Anhalt

Mitteldeutsche Flughafen AG

Flughafen Leipzig-Halle GmbH

(25)  Vācijas iestādes iesniedza Vācijas tiesību aktu kopsavilkumu un tiesību aktu tekstus, kas saistīti ar maksas aprēķinu visās 16 federālajās zemēs. Saskaņā ar visiem šiem tiesību aktiem aprēķinātos procentu maksājumus par subsīdijām vērā neņem. Skatīt Vācijas 2013. gada 1. novembra iesniegtā dokumenta 10. pielikumu.

25

(26)  Skatīt 19. zemsvītras piezīmē šīs lietas atbilstības skaidrojumu.

26

(27)  Skatīt lietu Gibraltārs pret Komisiju, Vispārējās tiesas spriedums apvienotajās lietās T-195/01 un T-207/01 (Recueil 2002, II-2309. lpp., 111. punkts).

27

Gibraltārs

Recueil

(28)  Tiesas spriedums lietā C-44/93 Namur-Les Assurances du Crédit SA pret Office National du Ducroire et al. (Recueil 1994, I-3829. lpp., 29. punkts).

28

Namur-Les Assurances du Crédit SA

Office National du Ducroire et al

Recueil

(29)  Lai gan Bavārijas likumā tikai noteikts, ka pašvaldību pienākums ir iekasēt nodevas, tiesas nolēmumā par tā īstenošanu ir atsauce uz attiecīgo PrKAG punktu, kurā noteikti nodevas aprēķināšanas principi.

29

PrKAG

(30)  Skatīt 36. lappusi Ziemeļreinas-Vestfālenes pašvaldības nodevu likuma juridiskajā pamatojumā, LT-Drs 5/810.

30

(31)  Ziemeļreinas-Vestfālenes KAG 6. panta 1. punkts un Brandenburgas KAG 6. pants: paredzētās nodevas nepārsniedz ierīces vai iekārtas aplēstās izmaksas (“Die veranschlagten Gebühren sollen die voraussichtlichen Kosten der Einrichtung oder Anlage nicht übersteigen”). Ziemeļreinas-Vestfālenes KAG 6. panta 2. punkts un Brandenburgas KAG 6. panta 2. punkts: izmaksas ietver nodevas par trešo personu pakalpojumiem, amortizāciju, kas jāpiemēro vienlīdzīgi atbilstoši paredzamajam lietderīguma ilgumam vai iekārtas veiktspējai, kā arī samērīgus procentus ieguldītajam kapitālam. Procenti ieguldījumiem vai dotācijām no trešām personām netiek ņemti vērā. (“Zu ansatzfähigen Kosten gehören [..] Entgelte für in Anspruch genommene Fremdleistungen, Abschreibungen, die nach der mutmaßlichen Nutzungsdauer oder Leitungsmenge gleichmäßig zu bemessen sind, sowie eine angemessene Verzinsung des aufgewandten Kapitals. Bei der Verzinsung bleibt der aus Beiträgen und Zuschüssen Dritter aufgebrachte Eigenkapital außer Betracht”.)

31

KAG

KAG

Die veranschlagten Gebühren sollen die voraussichtlichen Kosten der Einrichtung oder Anlage nicht übersteigen

KAG

KAG

Zu ansatzfähigen Kosten gehören [..] Entgelte für in Anspruch genommene Fremdleistungen, Abschreibungen, die nach der mutmaßlichen Nutzungsdauer oder Leitungsmenge gleichmäßig zu bemessen sind, sowie eine angemessene Verzinsung des aufgewandten Kapitals. Bei der Verzinsung bleibt der aus Beiträgen und Zuschüssen Dritter aufgebrachte Eigenkapital außer Betracht

(32)  Gesetz über die Selbstverwaltung der Gemeinden und Gemeindeverbände in der DDR vom 17 Mai 1990.

32

Gesetz über die Selbstverwaltung der Gemeinden und Gemeindeverbände in der DDR vom 17 Mai 1990

(33)  Saskaņā ar Konstitūcijas 1949. gada 23. maija redakcijas 23. panta otro teikumu.

33

(34)  Komisijas 2002. gada 2. augusta Lēmums 2003/227/EK par dažādiem pasākumiem un valsts atbalstu, ko Spānija sniegusi Terra Mítica SA, tematiskajā parkā netālu no Benidormas (Alikante) (OV L 91, 8.4.2003., 23. lpp.), 64. apsvērums.

34

Terra Mítica SA

(35)  Skatīt lēmuma sākt procedūru 66.–68. apsvērumu.

35

(36)  Tiesas 1961. gada 23. februāra spriedums lietā 30/59 De Gezamenlijke Steenkolenmijnen Limburgā pret Eiropas Ogļu un tērauda kopienas Augsto iestādi (Recueil 1961, 1. lpp.); 1998. gada 1. decembra lieta C-200/97 Ecotrade pret AFS (Recueil 1998, I-7907. lpp., 34. punkts), un 1999. gada 19. maija lieta C-6/97 Itālija pret Komisiju (Recueil 1999, I-2981. lpp., 15. punkts).

36

De Gezamenlijke Steenkolenmijnen

Recueil

Ecotrade

AFS

Recueil

Recueil

(37)  Skatīt 63. punktu Komisijas pamatnostādnēs par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām (OV C 99, 4.4.2014., 3. lpp.).

37

(38)  Idem.

38

Idem

(39)  Piemēram, ja operatoram jāpaplašina vai jāpielāgo infrastruktūra galvenokārt tāpēc, lai apmierinātu konkrēta lietotāja vajadzības, šīs izmaksas jāņem vērā, aprēķinot papildu izmaksas. Skatīt 64. punkta ceturto teikumu Komisijas pamatnostādnēs par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām.

39

(40)  Skatīt 64. punktu Komisijas pamatnostādnēs par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām un 94. apsvērumu Komisijas lēmumā lietā SA.1885 – C 5/08 (ex NN 58/07) – Dānija – Lidostas Aarhus Lufthavn A/S nelikumīgas subsīdijas uzņēmuma Ryanair labā.

40

Aarhus Lufthavn A/S

Ryanair

---