# Europeiska unionens C 140/28 a

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 140 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 58 årgången28 april 2015 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 140

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

58 årgången28 april 2015

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Regionkommittén |
| | 110:e plenarsessionen den 11–13 februari 2015 |
| 2015/C 140/01 | Resolution om kommissionens arbetsprogram 2015 | 1 |
| | YTTRANDEN |
| | Regionkommittén |
| | 110:e plenarsessionen den 11–13 februari 2015 |
| 2015/C 140/02 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP) | 7 |
| 2015/C 140/03 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Utvidgning av skyddet av geografiska ursprungsbeteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter | 13 |
| 2015/C 140/04 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020 | 16 |
| 2015/C 140/05 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Grön handlingsplan för små och medelstora företag och initiativ för grön sysselsättning | 22 |
| 2015/C 140/06 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Riktlinjer för åtgärder som sammanlänkar europeiska struktur- och investeringsfonder med sund ekonomisk styrning | 28 |
| 2015/C 140/07 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Lokala och regionala myndigheter och värnandet av rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna i EU på flera nivåer | 32 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

110:e plenarsessionen den 11–13 februari 2015

2015/C 140/01

Resolution om kommissionens arbetsprogram 2015

1

YTTRANDEN

Regionkommittén

110:e plenarsessionen den 11–13 februari 2015

2015/C 140/02

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP)

7

2015/C 140/03

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Utvidgning av skyddet av geografiska ursprungsbeteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter

13

2015/C 140/04

Yttrande från Europeiska regionkommittén – EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020

16

2015/C 140/05

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Grön handlingsplan för små och medelstora företag och initiativ för grön sysselsättning

22

2015/C 140/06

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Riktlinjer för åtgärder som sammanlänkar europeiska struktur- och investeringsfonder med sund ekonomisk styrning

28

2015/C 140/07

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Lokala och regionala myndigheter och värnandet av rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna i EU på flera nivåer

32

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | REGIONKOMMITTÉN |
| 2015/C 140/08 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Mot ett kretsloppssamhälle: översyn av EU:s avfallslagstiftning | 37 |
| 2015/C 140/09 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Interoperabilitet för modernisering av den offentliga sektorn | 47 |

III   Förberedande akter

REGIONKOMMITTÉN

2015/C 140/08

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Mot ett kretsloppssamhälle: översyn av EU:s avfallslagstiftning

37

2015/C 140/09

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Interoperabilitet för modernisering av den offentliga sektorn

47

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

110:e plenarsessionen den 11–13 februari 2015

| 28.4.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 140/1

---

Resolution om kommissionens arbetsprogram 2015

(2015/C 140/01)

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉN HAR ANTAGIT DENNA RESOLUTION

med beaktande av meddelandet från kommissionen om dess arbetsprogram 2015 samt samarbetsavtalet mellan ReK och kommissionen.

| 1. | Regionkommittén välkomnar kommissionens beslutsamhet att nå ut till EU-medborgarna för att stärka deras förtroende för EU, och understryker den roll som Europas kommuner och regioner kan spela i detta syfte. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar kommissionens beslutsamhet att nå ut till EU-medborgarna för att stärka deras förtroende för EU, och understryker den roll som Europas kommuner och regioner kan spela i detta syfte.

| 2. | Kommittén välkomnar att kommissionen i sitt arbetsprogram betonar subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och påminner om att ReK övervakar subsidiariteten för att se till att mervärdet av lagstiftningsåtgärder från EU:s sida stöder det mer integrerade politiska tillvägagångssättet, dvs. genom ett tvärgående arbetssätt som omfattar flera olika ämnesområden. Det bör göras en systematisk territoriell konsekvensbedömning av alla nya EU-initiativ, även Refit. |
| --- | --- |

2.

Kommittén välkomnar att kommissionen i sitt arbetsprogram betonar subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och påminner om att ReK övervakar subsidiariteten för att se till att mervärdet av lagstiftningsåtgärder från EU:s sida stöder det mer integrerade politiska tillvägagångssättet, dvs. genom ett tvärgående arbetssätt som omfattar flera olika ämnesområden. Det bör göras en systematisk territoriell konsekvensbedömning av alla nya EU-initiativ, även Refit.

| 3. | ReK påminner om sin beslutsamhet att medverka i hela lagstiftningscykeln på de områden där kommittén kan bidra i kraft av sina befogenheter, och vill att kommissionen rådfrågar kommittén om förslag som ändras väsentligt under lagstiftningsprocessen. |
| --- | --- |

3.

ReK påminner om sin beslutsamhet att medverka i hela lagstiftningscykeln på de områden där kommittén kan bidra i kraft av sina befogenheter, och vill att kommissionen rådfrågar kommittén om förslag som ändras väsentligt under lagstiftningsprocessen.

| 4. | Vi efterlyser en mellaninstitutionell allians för att uppgradera och komplettera infrastrukturen i Europeiska unionen och vill framhålla vikten av att undanröja flaskhalsar, bygga ut de förbindelser som saknas mellan knutpunkter och nätverk och förbättra de gränsöverskridande sträckorna, eftersom vi anser att alla regioners anslutningsmöjligheter och tillgänglighet i fråga om transporter, energi, telekommunikation samt digitala infrastrukturer och tjänster är avgörande för den territoriella utvecklingen och solidariteten i Europa. |
| --- | --- |

4.

Vi efterlyser en mellaninstitutionell allians för att uppgradera och komplettera infrastrukturen i Europeiska unionen och vill framhålla vikten av att undanröja flaskhalsar, bygga ut de förbindelser som saknas mellan knutpunkter och nätverk och förbättra de gränsöverskridande sträckorna, eftersom vi anser att alla regioners anslutningsmöjligheter och tillgänglighet i fråga om transporter, energi, telekommunikation samt digitala infrastrukturer och tjänster är avgörande för den territoriella utvecklingen och solidariteten i Europa.

| 5. | ReK uppmanar kommissionen att ta itu med de ännu kvarstående bristerna på den europeiska inre marknaden och att ägna gränsregionerna särskild uppmärksamhet. I detta sammanhang uppmanar kommittén kommissionen att utarbeta gemensamma initiativ som ska genomföras med stöd av dess plattform för europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS). Regioner med allvarliga och permanenta demografiska nackdelar bör i enlighet med EUF-fördraget också ägnas särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

5.

ReK uppmanar kommissionen att ta itu med de ännu kvarstående bristerna på den europeiska inre marknaden och att ägna gränsregionerna särskild uppmärksamhet. I detta sammanhang uppmanar kommittén kommissionen att utarbeta gemensamma initiativ som ska genomföras med stöd av dess plattform för europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS). Regioner med allvarliga och permanenta demografiska nackdelar bör i enlighet med EUF-fördraget också ägnas särskild uppmärksamhet.

| 6. | I detta sammanhang uppmanar ReK kommissionen att i sina initiativ beakta de särskilda förhållandena för de yttersta randområdena, vars särdrag och behov av anpassade bestämmelser är väl definierade i artikel 349 i EUF-fördraget, i syfte att förverkliga deras fulla deltagande på inre marknaden. |
| --- | --- |

6.

I detta sammanhang uppmanar ReK kommissionen att i sina initiativ beakta de särskilda förhållandena för de yttersta randområdena, vars särdrag och behov av anpassade bestämmelser är väl definierade i artikel 349 i EUF-fördraget, i syfte att förverkliga deras fulla deltagande på inre marknaden.

| 7. | Vi välkomnar kommissionens åtagande att inhämta medlagstiftarnas åsikter innan man drar tillbaka lagstiftningsförslagen i bilaga II till arbetsprogrammet, och önskar få samma möjlighet. Vi uppmanar kommissionen att inte dra tillbaka förslaget om ett kretsloppssamhälle och anser att den befintliga avfallslagstiftningen snarast möjligt bör ses över. |
| --- | --- |

7.

Vi välkomnar kommissionens åtagande att inhämta medlagstiftarnas åsikter innan man drar tillbaka lagstiftningsförslagen i bilaga II till arbetsprogrammet, och önskar få samma möjlighet. Vi uppmanar kommissionen att inte dra tillbaka förslaget om ett kretsloppssamhälle och anser att den befintliga avfallslagstiftningen snarast möjligt bör ses över.

| 8. | ReK stöder kommissionens insatser för att minska regelbördan för att främja investeringar, tillväxt och sysselsättning, förutsatt att de inte äventyrar EU:s höga nivå av socialt skydd, hälsoskydd och miljöskydd samt konsumenternas valmöjligheter. Kommittén vill få möjlighet att delta i arbetsgrupper om förenkling av EU-lagstiftningen, eftersom det ofta är de regionala och lokala myndigheterna som genomför denna lagstiftning. |
| --- | --- |

8.

ReK stöder kommissionens insatser för att minska regelbördan för att främja investeringar, tillväxt och sysselsättning, förutsatt att de inte äventyrar EU:s höga nivå av socialt skydd, hälsoskydd och miljöskydd samt konsumenternas valmöjligheter. Kommittén vill få möjlighet att delta i arbetsgrupper om förenkling av EU-lagstiftningen, eftersom det ofta är de regionala och lokala myndigheterna som genomför denna lagstiftning.

| 9. | Kommittén beklagar att arbetsprogrammet inte innehåller några hänvisningar till specifika initiativ när det gäller sammanhållningspolitiken, landsbygdsutvecklingen, turismindustrin och miljön. Det är i synnerhet beklagligt att det saknas nya initiativ som rör agendan för städer, de makroregionala strategierna, den territoriella sammanhållningen och de demografiska utmaningarna. Kommissionen uppmanas att samarbeta med ReK för att utarbeta initiativ på dessa områden. |
| --- | --- |

9.

Kommittén beklagar att arbetsprogrammet inte innehåller några hänvisningar till specifika initiativ när det gäller sammanhållningspolitiken, landsbygdsutvecklingen, turismindustrin och miljön. Det är i synnerhet beklagligt att det saknas nya initiativ som rör agendan för städer, de makroregionala strategierna, den territoriella sammanhållningen och de demografiska utmaningarna. Kommissionen uppmanas att samarbeta med ReK för att utarbeta initiativ på dessa områden.

Sysselsättning, tillväxt och investeringar

| 10. | Regionkommittén noterar att Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) enligt planen ska mobilisera 315 miljarder euro i ytterligare investeringar inom strategiska områden under de kommande tre åren. |
| --- | --- |

10.

Regionkommittén noterar att Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) enligt planen ska mobilisera 315 miljarder euro i ytterligare investeringar inom strategiska områden under de kommande tre åren.

| 11. | ReK betonar att investeringsplanen för Europa och Efsi kompletterar sammanhållningspolitiken och att starka samverkanseffekter mellan den nya Efsi och de operativa programmen inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Esif) kommer att vara avgörande för att säkerställa samstämmigheten mellan investeringsprojekten och de regionala och lokala utvecklingsstrategierna. De lokala och regionala myndigheterna bör medverka på lämpligt sätt i projekturvalet och anordnandet av decentraliserade investeringsforum. |
| --- | --- |

11.

ReK betonar att investeringsplanen för Europa och Efsi kompletterar sammanhållningspolitiken och att starka samverkanseffekter mellan den nya Efsi och de operativa programmen inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Esif) kommer att vara avgörande för att säkerställa samstämmigheten mellan investeringsprojekten och de regionala och lokala utvecklingsstrategierna. De lokala och regionala myndigheterna bör medverka på lämpligt sätt i projekturvalet och anordnandet av decentraliserade investeringsforum.

| 12. | Kommittén gläder sig åt att kommissionen i sitt meddelande om tillämpning av flexibilitetsmarginalerna i stabilitets- och tillväxtpakten tar upp ReK:s begäran om att nationell medfinansiering av Efsi- och Esif-projekt ska undantas från reglerna i stabilitets- och tillväxtpakten. Vi är övertygade om att en bredare tillämpning av ”investeringsklausulen” i mycket hög grad kommer att bidra till att undanröja hindren för en nystart för tillväxtfrämjande investeringar. |
| --- | --- |

12.

Kommittén gläder sig åt att kommissionen i sitt meddelande om tillämpning av flexibilitetsmarginalerna i stabilitets- och tillväxtpakten tar upp ReK:s begäran om att nationell medfinansiering av Efsi- och Esif-projekt ska undantas från reglerna i stabilitets- och tillväxtpakten. Vi är övertygade om att en bredare tillämpning av ”investeringsklausulen” i mycket hög grad kommer att bidra till att undanröja hindren för en nystart för tillväxtfrämjande investeringar.

| 13. | Kommittén är oroad över att betalningskrisen i EU:s budget fortsätter och att antalet obetalda räkningar ständigt ökar. Vi förväntar oss därför att kommissionen snabbt lägger fram den plan för att minska eftersläpningen av obetalda räkningar som den åtagit sig att presentera som en del av det institutionella avtalet om budgetförfarandet för 2014. Översynen av den fleråriga budgetramen bör i ett andra skede erbjuda möjlighet till en strukturell lösning för att undvika att eftersläpningen av obetalda räkningar blir en strukturell EU-skuld. Översynen bör också omfatta en reform av systemet för EU:s egna medel i syfte att minska EU-finansernas sårbarhet för nationella tvister och anpassa det utifrån halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

13.

Kommittén är oroad över att betalningskrisen i EU:s budget fortsätter och att antalet obetalda räkningar ständigt ökar. Vi förväntar oss därför att kommissionen snabbt lägger fram den plan för att minska eftersläpningen av obetalda räkningar som den åtagit sig att presentera som en del av det institutionella avtalet om budgetförfarandet för 2014. Översynen av den fleråriga budgetramen bör i ett andra skede erbjuda möjlighet till en strukturell lösning för att undvika att eftersläpningen av obetalda räkningar blir en strukturell EU-skuld. Översynen bör också omfatta en reform av systemet för EU:s egna medel i syfte att minska EU-finansernas sårbarhet för nationella tvister och anpassa det utifrån halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin.

| 14. | ReK föreslår att man inom ramen för halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin tar med en indikator för investeringsnivån i den makroekonomiska resultattavlan. |
| --- | --- |

14.

ReK föreslår att man inom ramen för halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin tar med en indikator för investeringsnivån i den makroekonomiska resultattavlan.

| 15. | ReK uppmanar också kommissionen att bedöma inverkan av de nya bestämmelserna i ENS 2010 på de lokala och regionala myndigheternas investeringsförmåga. |
| --- | --- |

15.

ReK uppmanar också kommissionen att bedöma inverkan av de nya bestämmelserna i ENS 2010 på de lokala och regionala myndigheternas investeringsförmåga.

| 16. | Vi välkomnar kommissionens fokus på att bekämpa arbetslösheten och framhåller behovet av kraftfulla åtgärder på detta område, med aktivt deltagande av de lokala och regionala myndigheterna och deras sammanslutningar. Kommittén ser mycket positivt på det förslag som kommissionen lade fram den 4 februari 2015 om att göra 1 miljard euro tillgängliga under 2015 för att drastiskt öka den förfinansiering som medlemsstaterna får inom ramen för ungdomssysselsättningsinitiativet, och uppmanar kommissionen att anordna en strukturerad dialog med ReK och de territoriella sammanslutningarna för att gemensamt undersöka hur EU:s ungdomsgarantisystem skulle kunna genomföras bättre på fältet. |
| --- | --- |

16.

Vi välkomnar kommissionens fokus på att bekämpa arbetslösheten och framhåller behovet av kraftfulla åtgärder på detta område, med aktivt deltagande av de lokala och regionala myndigheterna och deras sammanslutningar. Kommittén ser mycket positivt på det förslag som kommissionen lade fram den 4 februari 2015 om att göra 1 miljard euro tillgängliga under 2015 för att drastiskt öka den förfinansiering som medlemsstaterna får inom ramen för ungdomssysselsättningsinitiativet, och uppmanar kommissionen att anordna en strukturerad dialog med ReK och de territoriella sammanslutningarna för att gemensamt undersöka hur EU:s ungdomsgarantisystem skulle kunna genomföras bättre på fältet.

| 17. | Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga till en territoriell dimension i den reviderade Europa 2020-strategin och att anpassa den europeiska planeringsterminen till Europa 2020-strategins långsiktiga mål. Kommissionen uppmanas att se till att de lokala och regionala förvaltningsnivåerna görs delaktiga i översynen av de ekonomiska styrningsprocesserna, bl.a. den europeiska planeringsterminen. Resurseffektivitet är ett viktigt inslag i Europa 2020-strategin för att uppnå hållbar tillväxt, och vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa ett överordnat mål för resursproduktivitet. |
| --- | --- |

17.

Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga till en territoriell dimension i den reviderade Europa 2020-strategin och att anpassa den europeiska planeringsterminen till Europa 2020-strategins långsiktiga mål. Kommissionen uppmanas att se till att de lokala och regionala förvaltningsnivåerna görs delaktiga i översynen av de ekonomiska styrningsprocesserna, bl.a. den europeiska planeringsterminen. Resurseffektivitet är ett viktigt inslag i Europa 2020-strategin för att uppnå hållbar tillväxt, och vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa ett överordnat mål för resursproduktivitet.

| 18. | Vi beklagar att kommissionens halvtidsöversyn av Europa 2020-strategin, som skulle ha offentliggjorts i februari 2015, har skjutits upp. Vi uppmanar kommissionen att presentera sina förslag beträffande översynen av strategin så snart som möjligt. |
| --- | --- |

18.

Vi beklagar att kommissionens halvtidsöversyn av Europa 2020-strategin, som skulle ha offentliggjorts i februari 2015, har skjutits upp. Vi uppmanar kommissionen att presentera sina förslag beträffande översynen av strategin så snart som möjligt.

Den digitala inre marknaden

| 19. | Regionkommittén framhåller vikten av att fullborda den digitala inre marknaden för att öka konkurrenskraften i det regionala näringslivet, också genom investeringsincitament i fråga om informations- och kommunikationsteknik. Kommittén betonar att det är mycket angeläget att den digitala klyftan mellan städer och landsbygd i Europa överbryggas, att man måste utveckla nya och tillförlitliga offentliga e-tjänster och e-förvaltningar som är tillgängliga för alla och att man måste vidta åtgärder för att förbättra medborgarnas digitala kompetens. Det behövs vidare initiativ till nödvändiga instrument för att lösa de problem som de demografiska utmaningarna innebär i vissa europeiska regioner. Genomförandet av den digitala agendan bör förbättras genom en starkare territoriell dimension inom det årliga digitala forumet. |
| --- | --- |

19.

Regionkommittén framhåller vikten av att fullborda den digitala inre marknaden för att öka konkurrenskraften i det regionala näringslivet, också genom investeringsincitament i fråga om informations- och kommunikationsteknik. Kommittén betonar att det är mycket angeläget att den digitala klyftan mellan städer och landsbygd i Europa överbryggas, att man måste utveckla nya och tillförlitliga offentliga e-tjänster och e-förvaltningar som är tillgängliga för alla och att man måste vidta åtgärder för att förbättra medborgarnas digitala kompetens. Det behövs vidare initiativ till nödvändiga instrument för att lösa de problem som de demografiska utmaningarna innebär i vissa europeiska regioner. Genomförandet av den digitala agendan bör förbättras genom en starkare territoriell dimension inom det årliga digitala forumet.

Energiunionen, klimatförändringar och miljö

| 20. | Regionkommittén välkomnar den föreslagna strategiska ramen för energiunionen, och anser att den nya strategin bör bygga på realistiska lokala och regionala lösningar för energi, begränsning av och anpassning till klimatförändringarna samt hållbar utveckling. Kommissionen uppmanas att göra kommittén mer delaktig i viktiga aspekter av lokalt och regionalt intresse inom områdena för energitrygghet, förnybar energi, den inre marknaden för energi och minskning av växthusgasutsläppen, särskilt energimarknaderna i detaljledet och ekonomiskt överkomlig energi, samt decentraliserad energiproduktion, den nya energistyrningen och ökad egenmakt för medborgarna som konsumenter och producenter av energi. Vi uppmanar också kommissionen att involvera ReK i Medborgarnas energiforum och verksamheten inom programmet för smarta städer. |
| --- | --- |

20.

Regionkommittén välkomnar den föreslagna strategiska ramen för energiunionen, och anser att den nya strategin bör bygga på realistiska lokala och regionala lösningar för energi, begränsning av och anpassning till klimatförändringarna samt hållbar utveckling. Kommissionen uppmanas att göra kommittén mer delaktig i viktiga aspekter av lokalt och regionalt intresse inom områdena för energitrygghet, förnybar energi, den inre marknaden för energi och minskning av växthusgasutsläppen, särskilt energimarknaderna i detaljledet och ekonomiskt överkomlig energi, samt decentraliserad energiproduktion, den nya energistyrningen och ökad egenmakt för medborgarna som konsumenter och producenter av energi. Vi uppmanar också kommissionen att involvera ReK i Medborgarnas energiforum och verksamheten inom programmet för smarta städer.

| 21. | Kommittén framhåller kommunernas och regionernas viktiga bidrag när det gäller frågor som rör energiförsörjning och energitrygghet samt den framtida energipolitiken och energiunionens roll, och föreslår ett strategiskt partnerskap mellan kommissionen, EIB och ReK för att utarbeta konkreta handlingsplaner. |
| --- | --- |

21.

Kommittén framhåller kommunernas och regionernas viktiga bidrag när det gäller frågor som rör energiförsörjning och energitrygghet samt den framtida energipolitiken och energiunionens roll, och föreslår ett strategiskt partnerskap mellan kommissionen, EIB och ReK för att utarbeta konkreta handlingsplaner.

| 22. | Kommissionen uppmanas att involvera ReK i utarbetandet av lagstiftningsförslagen för att genomföra klimat- och energipaketet för 2030. |
| --- | --- |

22.

Kommissionen uppmanas att involvera ReK i utarbetandet av lagstiftningsförslagen för att genomföra klimat- och energipaketet för 2030.

| 23. | Kommittén understryker vikten av att låta det regionala systemet delta för att effektivisera styrningen av energi- och klimatpolitiken. |
| --- | --- |

23.

Kommittén understryker vikten av att låta det regionala systemet delta för att effektivisera styrningen av energi- och klimatpolitiken.

| 24. | ReK uppmanar kommissionen att stärka och integrera borgmästaravtalet med Mayors Adapt-initiativet och att förlänga deras tidsperspektiv bortom 2020 för att uppnå den nödvändiga samordningen av de energi- och klimatpolitiska frågorna. Kommittén betonar sin viktiga roll när det gäller att mobilisera de lokala och regionala myndigheterna och vill vara mycket delaktig i den framtida utvecklingen av dessa instrument. |
| --- | --- |

24.

ReK uppmanar kommissionen att stärka och integrera borgmästaravtalet med Mayors Adapt-initiativet och att förlänga deras tidsperspektiv bortom 2020 för att uppnå den nödvändiga samordningen av de energi- och klimatpolitiska frågorna. Kommittén betonar sin viktiga roll när det gäller att mobilisera de lokala och regionala myndigheterna och vill vara mycket delaktig i den framtida utvecklingen av dessa instrument.

| 25. | Vi vill bidra till utarbetandet av EU:s ståndpunkt inför den 21:a partskonferensen (COP 21) inom FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) i Paris, och uppmanar kommissionen att fullt ut involvera ReK i alla relevanta förhandlingar och aktiviteter. |
| --- | --- |

25.

Vi vill bidra till utarbetandet av EU:s ståndpunkt inför den 21:a partskonferensen (COP 21) inom FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) i Paris, och uppmanar kommissionen att fullt ut involvera ReK i alla relevanta förhandlingar och aktiviteter.

| 26. | ReK anser att kommissionen under 2015 bör lägga fram ett meddelande om användning av mark som en resurs, genomföra en grundlig halvtidsöversyn av EU:s strategi för biologisk mångfald och utarbeta ett nytt förslag till direktiv om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor samt ett lagstiftningsförslag om miljötillsyn och kontroll av efterlevnaden. De nya lagstiftningsförslagen och bestämmelserna i dem måste granskas noggrant med avseende på hur väl subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna följs. |
| --- | --- |

26.

ReK anser att kommissionen under 2015 bör lägga fram ett meddelande om användning av mark som en resurs, genomföra en grundlig halvtidsöversyn av EU:s strategi för biologisk mångfald och utarbeta ett nytt förslag till direktiv om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor samt ett lagstiftningsförslag om miljötillsyn och kontroll av efterlevnaden. De nya lagstiftningsförslagen och bestämmelserna i dem måste granskas noggrant med avseende på hur väl subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna följs.

| 27. | Vi välkomnar den tonvikt som kommissionens arbetsprogram 2015 lägger vid ett närmare partnerskap med regioner och städer för ett bättre genomförande av miljölagstiftningen. Kommittén ser därför fram mot att utöka verksamheten inom ReK:s och kommissionens tekniska plattform för samarbete i miljöfrågor, i enlighet med vad som anges i EU:s sjunde miljöhandlingsprogram 2014–2020. |
| --- | --- |

27.

Vi välkomnar den tonvikt som kommissionens arbetsprogram 2015 lägger vid ett närmare partnerskap med regioner och städer för ett bättre genomförande av miljölagstiftningen. Kommittén ser därför fram mot att utöka verksamheten inom ReK:s och kommissionens tekniska plattform för samarbete i miljöfrågor, i enlighet med vad som anges i EU:s sjunde miljöhandlingsprogram 2014–2020.

| 28. | Vi vill åter uppmana kommissionen att föreslå åtgärder för att garantera en balanserad mjölkmarknad när mjölkkvoterna upphör den 31 mars 2015, så att man förhindrar negativa sociala och ekonomiska konsekvenser och risker för de långsiktiga investeringarna i sektorn. |
| --- | --- |

28.

Vi vill åter uppmana kommissionen att föreslå åtgärder för att garantera en balanserad mjölkmarknad när mjölkkvoterna upphör den 31 mars 2015, så att man förhindrar negativa sociala och ekonomiska konsekvenser och risker för de långsiktiga investeringarna i sektorn.

Den inre marknaden

| 29. | Regionkommittén påpekar att det är mycket viktigt att främja investeringar i innovation och stärka den europeiska industrin om EU ska kunna behålla en konkurrensfördel i den globala ekonomin. |
| --- | --- |

29.

Regionkommittén påpekar att det är mycket viktigt att främja investeringar i innovation och stärka den europeiska industrin om EU ska kunna behålla en konkurrensfördel i den globala ekonomin.

| 30. | Kommittén efterlyser en uppföljning av grönboken om en möjlig utvidgning av Europeiska unionens skydd av geografiska ursprungsbeteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter (1). |
| --- | --- |

30.

Kommittén efterlyser en uppföljning av grönboken om en möjlig utvidgning av Europeiska unionens skydd av geografiska ursprungsbeteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter (1).

| 31. | ReK välkomnar inriktningen på små och medelstora företag och framhåller dessas bidrag till tillväxten och skapandet av arbetstillfällen på regional och lokal nivå i EU. Kommittén är redo att samarbeta vid inrättandet av ett nätverk av regionala företrädare för små och medelstora företag. Vi förväntar oss att de nya förslagen om en kapitalmarknadsunion kommer att bidra till att förbättra tillgången till finansiering för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

31.

ReK välkomnar inriktningen på små och medelstora företag och framhåller dessas bidrag till tillväxten och skapandet av arbetstillfällen på regional och lokal nivå i EU. Kommittén är redo att samarbeta vid inrättandet av ett nätverk av regionala företrädare för små och medelstora företag. Vi förväntar oss att de nya förslagen om en kapitalmarknadsunion kommer att bidra till att förbättra tillgången till finansiering för små och medelstora företag.

| 32. | Vi välkomnar kommissionens åtagande att lägga fram ett paket för arbetskraftens rörlighet, som bör omfatta ett förslag till översyn av direktivet om utstationering av arbetstagare. Kommissionen uppmanas att ytterligare förtydliga berättigandet till socialförsäkringsrättigheter och andra förmåner för medborgare som har utövat sin rätt till fri rörlighet. Vi uppmanar också kommissionen att beakta de negativa effekterna av arbetskraftens rörlighet såsom kompetensflykt och kompetensglapp. |
| --- | --- |

32.

Vi välkomnar kommissionens åtagande att lägga fram ett paket för arbetskraftens rörlighet, som bör omfatta ett förslag till översyn av direktivet om utstationering av arbetstagare. Kommissionen uppmanas att ytterligare förtydliga berättigandet till socialförsäkringsrättigheter och andra förmåner för medborgare som har utövat sin rätt till fri rörlighet. Vi uppmanar också kommissionen att beakta de negativa effekterna av arbetskraftens rörlighet såsom kompetensflykt och kompetensglapp.

| 33. | I syfte att stärka den sociala ekonomin och det sociala företagandet i EU uppmanar ReK kommissionen att lägga fram förslag till europeiska stadgar för ömsesidiga bolag och föreningar och ett ändrat förslag till stadga för europeiska kooperativa föreningar samt att bibehålla sitt förslag till stadga för europeiska stiftelser. |
| --- | --- |

33.

I syfte att stärka den sociala ekonomin och det sociala företagandet i EU uppmanar ReK kommissionen att lägga fram förslag till europeiska stadgar för ömsesidiga bolag och föreningar och ett ändrat förslag till stadga för europeiska kooperativa föreningar samt att bibehålla sitt förslag till stadga för europeiska stiftelser.

| 34. | Kommittén uppmanar kommissionen att fortsätta sina insatser för att se till att finanssektorn blir både säkrare och bättre i stånd att fullgöra sin uppgift att finansiera realekonomin. Vi väntar i synnerhet på förslaget om resolution av andra finansinstitut än banker. |
| --- | --- |

34.

Kommittén uppmanar kommissionen att fortsätta sina insatser för att se till att finanssektorn blir både säkrare och bättre i stånd att fullgöra sin uppgift att finansiera realekonomin. Vi väntar i synnerhet på förslaget om resolution av andra finansinstitut än banker.

Ekonomiska och monetära unionen

| 35. | Regionkommittén välkomnar kommissionens avsikt att se över Ekonomiska och monetära unionen, inklusive dess sociala dimension, och uppmanar kommissionen att ha ett nära samarbete med ReK när det gäller att lägga fram konkreta förslag. |
| --- | --- |

35.

Regionkommittén välkomnar kommissionens avsikt att se över Ekonomiska och monetära unionen, inklusive dess sociala dimension, och uppmanar kommissionen att ha ett nära samarbete med ReK när det gäller att lägga fram konkreta förslag.

| 36. | Kommittén välkomnar kommissionens mål att intensifiera insatserna för att bekämpa skatteundandragande och skattebedrägeri och att övergå till ett system där det land där vinsten uppstår också är det land som tar ut skatt. Vi stöder kommissionens satsning på att lägga fram ett förslag om automatiskt informationsutbyte mellan skattemyndigheterna i gränsöverskridande skattebeslut. |
| --- | --- |

36.

Kommittén välkomnar kommissionens mål att intensifiera insatserna för att bekämpa skatteundandragande och skattebedrägeri och att övergå till ett system där det land där vinsten uppstår också är det land som tar ut skatt. Vi stöder kommissionens satsning på att lägga fram ett förslag om automatiskt informationsutbyte mellan skattemyndigheterna i gränsöverskridande skattebeslut.

Frihandelsavtal

| 37. | Vi uppmanar kommissionen att utarbeta ett strategidokument som redogör för EU:s mer omfattande handelspolitiska mål, vilket skulle höja standarderna för insyn och samråd i samband med förhandlingarna och garantera ett meningsfullt marknadstillträde, främjande av höga miljöstandarder och sociala standarder och en fullständig respekt för självbestämmanderätten för offentliga myndigheter på samtliga nivåer när de tillhandahåller offentliga tjänster. |
| --- | --- |

37.

Vi uppmanar kommissionen att utarbeta ett strategidokument som redogör för EU:s mer omfattande handelspolitiska mål, vilket skulle höja standarderna för insyn och samråd i samband med förhandlingarna och garantera ett meningsfullt marknadstillträde, främjande av höga miljöstandarder och sociala standarder och en fullständig respekt för självbestämmanderätten för offentliga myndigheter på samtliga nivåer när de tillhandahåller offentliga tjänster.

| 38. | Regionkommittén stöder kommissionens ansträngningar på senare tid för att öka öppenheten i förhandlingarna om handelsavtal, särskilt det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar. ReK framhåller att små lokala och regionala ekonomier inte bör påverkas negativt av resultatet av förhandlingarna, att regionalt märkta livsmedel bör vara skyddade även i fortsättningen och att EU:s hälso- och miljönormer samt EU:s och medlemsstaternas rättsliga strukturer och förfaranden måste skyddas. Vi förväntar oss att medlemsstaternas suveränitet på kultur- och medieområdet bevaras genom att man fastställer ett tydligt undantag för kultur och medier i förhandlingsmandatet. Kommittén vill hållas informerad på ett öppet och regelbundet sätt så att den kan fullgöra sin uppgift som förbindelselänk mellan EU och de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

38.

Regionkommittén stöder kommissionens ansträngningar på senare tid för att öka öppenheten i förhandlingarna om handelsavtal, särskilt det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar. ReK framhåller att små lokala och regionala ekonomier inte bör påverkas negativt av resultatet av förhandlingarna, att regionalt märkta livsmedel bör vara skyddade även i fortsättningen och att EU:s hälso- och miljönormer samt EU:s och medlemsstaternas rättsliga strukturer och förfaranden måste skyddas. Vi förväntar oss att medlemsstaternas suveränitet på kultur- och medieområdet bevaras genom att man fastställer ett tydligt undantag för kultur och medier i förhandlingsmandatet. Kommittén vill hållas informerad på ett öppet och regelbundet sätt så att den kan fullgöra sin uppgift som förbindelselänk mellan EU och de lokala och regionala myndigheterna.

| 39. | Vi uppmanar kommissionen att involvera ReK i uppföljningen av förhandlingarna om tjänstehandelsavtalet (TiSA), som ska ersätta det allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats), med tanke på att viktiga bestämmelser i förhandlingarna – t.ex. tillämpningsområde, definitioner, marknadstillträde, nationell behandling och undantag vid tillhandahållande av tjänster – rör lokala och regionala myndigheters befogenheter. |
| --- | --- |

39.

Vi uppmanar kommissionen att involvera ReK i uppföljningen av förhandlingarna om tjänstehandelsavtalet (TiSA), som ska ersätta det allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats), med tanke på att viktiga bestämmelser i förhandlingarna – t.ex. tillämpningsområde, definitioner, marknadstillträde, nationell behandling och undantag vid tillhandahållande av tjänster – rör lokala och regionala myndigheters befogenheter.

| 40. | Vi uppmanar kommissionen att ta fram en kommunikationsstrategi för att informera om hur sådana handelsavtal kan gynna EU-medborgarna i vardagen. |
| --- | --- |

40.

Vi uppmanar kommissionen att ta fram en kommunikationsstrategi för att informera om hur sådana handelsavtal kan gynna EU-medborgarna i vardagen.

Ett område för rättvisa och grundläggande rättigheter

| 41. | Regionkommittén noterar kommissionens engagemang för lika möjligheter för personer med funktionsnedsättning och för jämställdhet, men beklagar avsaknaden av särskilda nya initiativ. |
| --- | --- |

41.

Regionkommittén noterar kommissionens engagemang för lika möjligheter för personer med funktionsnedsättning och för jämställdhet, men beklagar avsaknaden av särskilda nya initiativ.

| 42. | Kommittén stöder kommissionens ansträngningar för att införa en övergripande europeisk migrationspolitik där EU:s gränser skyddas och människohandel och irreguljär invandring bekämpas, samtidigt som man respekterar migranternas grundläggande rättigheter, skapar säkra och lagliga vägar för migranter att nå EU, förbättrar samarbetet med ursprungs- och transitländerna, bygger upp verklig solidaritet mellan EU:s medlemsstater och främjar EU:s konkurrenskraft genom att förbättra migranternas möjligheter att bidra till EU-medlemsstaternas ekonomier. |
| --- | --- |

42.

Kommittén stöder kommissionens ansträngningar för att införa en övergripande europeisk migrationspolitik där EU:s gränser skyddas och människohandel och irreguljär invandring bekämpas, samtidigt som man respekterar migranternas grundläggande rättigheter, skapar säkra och lagliga vägar för migranter att nå EU, förbättrar samarbetet med ursprungs- och transitländerna, bygger upp verklig solidaritet mellan EU:s medlemsstater och främjar EU:s konkurrenskraft genom att förbättra migranternas möjligheter att bidra till EU-medlemsstaternas ekonomier.

| 43. | ReK efterlyser en samordnad invandringspolitik och understryker att den föreslagna nya synen på migration måste omfatta åtgärder och instrument som avspeglar de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll och kapacitet när det gäller att ta emot och integrera migranter på grundval av principerna om solidaritet. |
| --- | --- |

43.

ReK efterlyser en samordnad invandringspolitik och understryker att den föreslagna nya synen på migration måste omfatta åtgärder och instrument som avspeglar de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll och kapacitet när det gäller att ta emot och integrera migranter på grundval av principerna om solidaritet.

| 44. | Vi uppmanar kommissionen att tillsammans med ReK inleda ett samråd med de lokala och regionala myndigheterna för att bättre bedöma de befintliga utmaningarna på fältet innan det läggs fram nya EU-initiativ och EU-lagar. |
| --- | --- |

44.

Vi uppmanar kommissionen att tillsammans med ReK inleda ett samråd med de lokala och regionala myndigheterna för att bättre bedöma de befintliga utmaningarna på fältet innan det läggs fram nya EU-initiativ och EU-lagar.

EU som en global aktör

| 45. | Regionkommittén välkomnar kommissionens avsikt att se över den europeiska grannskapspolitiken, vilket ReK kommer att bidra till genom Arlem och Corleap, och efterlyser en förstärkning av mekanismerna och programmen för samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna i EU och partnerländerna samt en intensifiering av initiativen för att stödja decentraliseringsprocesserna i partnerländerna. Vi föreslår att programmet för kommunal förvaltning (LAF) ska utvidgas till att omfatta alla partnerländer. |
| --- | --- |

45.

Regionkommittén välkomnar kommissionens avsikt att se över den europeiska grannskapspolitiken, vilket ReK kommer att bidra till genom Arlem och Corleap, och efterlyser en förstärkning av mekanismerna och programmen för samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna i EU och partnerländerna samt en intensifiering av initiativen för att stödja decentraliseringsprocesserna i partnerländerna. Vi föreslår att programmet för kommunal förvaltning (LAF) ska utvidgas till att omfatta alla partnerländer.

| 46. | ReK välkomnar kommissionens avsikt att offentliggöra ett meddelande om målen för hållbar utveckling efter 2015, och är redo att bidra med erfarenheterna och initiativen från de lokala och regionala myndigheterna, som viktiga partner i det decentraliserade utvecklingssamarbetet. Kommittén vill ha möjlighet att delta aktivt i utarbetandet av EU:s ståndpunkt i de globala förhandlingarna och i initiativen inom ramen för Europaåret för utvecklingssamarbete 2015. |
| --- | --- |

46.

ReK välkomnar kommissionens avsikt att offentliggöra ett meddelande om målen för hållbar utveckling efter 2015, och är redo att bidra med erfarenheterna och initiativen från de lokala och regionala myndigheterna, som viktiga partner i det decentraliserade utvecklingssamarbetet. Kommittén vill ha möjlighet att delta aktivt i utarbetandet av EU:s ståndpunkt i de globala förhandlingarna och i initiativen inom ramen för Europaåret för utvecklingssamarbete 2015.

Styrning och medborgarskap

| 47. | Regionkommittén välkomnar kommissionens åtagande att föreslå ett nytt interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning, som kommittén vill göras delaktig i. |
| --- | --- |

47.

Regionkommittén välkomnar kommissionens åtagande att föreslå ett nytt interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning, som kommittén vill göras delaktig i.

| 48. | ReK välkomnar starkt att minskad byråkrati prioriteras. Att effektivt kartlägga byråkrati, i synnerhet med stöd av de lokala och regionala myndigheterna och företagen, kommer att vara avgörande för att öka genomslaget. |
| --- | --- |

48.

ReK välkomnar starkt att minskad byråkrati prioriteras. Att effektivt kartlägga byråkrati, i synnerhet med stöd av de lokala och regionala myndigheterna och företagen, kommer att vara avgörande för att öka genomslaget.

| 49. | Att återställa förtroendet för EU är en mycket viktig prioritering, och vi uppmanar kommissionen att vidareutveckla det interinstitutionella partnerskapet för decentraliserad kommunikation. Kommittén kommer att fortsätta att främja ett aktivt EU-medborgarskap samt följa översynen av förordningen om det europeiska medborgarinitiativet. |
| --- | --- |

49.

Att återställa förtroendet för EU är en mycket viktig prioritering, och vi uppmanar kommissionen att vidareutveckla det interinstitutionella partnerskapet för decentraliserad kommunikation. Kommittén kommer att fortsätta att främja ett aktivt EU-medborgarskap samt följa översynen av förordningen om det europeiska medborgarinitiativet.

| 50. | Vi noterar kommissionens avsikt att föreslå ett nytt interinstitutionellt avtal, som omfattar rådet, om ett obligatoriskt öppenhetsregister, och uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om inrättande av ett sådant register på grundval av artikel 352 i EUF-fördraget. Regionala och lokala institutioner och deras representativa sammanslutningar bör undantas från registreringsplikten eftersom de lokala och regionala myndigheterna ingår som en del i EU:s institutionella flernivåsystem och deras företrädare är demokratiskt valda av medborgarna och inte företräder särintressen. |
| --- | --- |

50.

Vi noterar kommissionens avsikt att föreslå ett nytt interinstitutionellt avtal, som omfattar rådet, om ett obligatoriskt öppenhetsregister, och uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om inrättande av ett sådant register på grundval av artikel 352 i EUF-fördraget. Regionala och lokala institutioner och deras representativa sammanslutningar bör undantas från registreringsplikten eftersom de lokala och regionala myndigheterna ingår som en del i EU:s institutionella flernivåsystem och deras företrädare är demokratiskt valda av medborgarna och inte företräder särintressen.

| 51. | Kommittén ger sin ordförande i uppdrag att översända denna resolution till Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, rådet och Europeiska rådets ordförande. |
| --- | --- |

51.

Kommittén ger sin ordförande i uppdrag att översända denna resolution till Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, rådet och Europeiska rådets ordförande.

Bryssel den 12 februari 2015

Europeiska regionkommitténsordförande

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2014) 469 final.

1

---

YTTRANDEN

Regionkommittén

110:e plenarsessionen den 11–13 februari 2015

| 28.4.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 140/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 140/7

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP)

(2015/C 140/02)

| Föredragande | : | Markus Töns (DE–PES), ledamot av Nordrhein-Westfalens delstatsparlament |
| --- | --- | --- |
| Referensdokument | : | |

Föredragande

:

Markus Töns (DE–PES), ledamot av Nordrhein-Westfalens delstatsparlament

Referensdokument

:

I.   ALLMÄNNA KOMMENTARER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén påminner om att Europeiska unionen är mer än bara en ekonomisk gemenskap. Unionen är snarare en värdegemenskap som – såsom fastställs i ingressen till EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna – sätter människan i centrum för sin verksamhet, och unionen bidrar till att utveckla de gemensamma värdena med respekt för mångfalden i Europas folks kultur och traditioner samt för medlemsstaternas nationella identitet och organisering av sina offentliga myndigheter på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén påminner om att Europeiska unionen är mer än bara en ekonomisk gemenskap. Unionen är snarare en värdegemenskap som – såsom fastställs i ingressen till EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna – sätter människan i centrum för sin verksamhet, och unionen bidrar till att utveckla de gemensamma värdena med respekt för mångfalden i Europas folks kultur och traditioner samt för medlemsstaternas nationella identitet och organisering av sina offentliga myndigheter på nationell, regional och lokal nivå.

| 2. | Kommittén betonar att ett avtal om ett transatlantiskt partnerskap för handel och investeringar skulle kunna innebära en mycket välbehövlig stimulans för den europeiska ekonomin, leda till en avsevärd ökning av EU:s BNP och skapa nya arbetstillfällen av hög kvalitet. |
| --- | --- |

2.

Kommittén betonar att ett avtal om ett transatlantiskt partnerskap för handel och investeringar skulle kunna innebära en mycket välbehövlig stimulans för den europeiska ekonomin, leda till en avsevärd ökning av EU:s BNP och skapa nya arbetstillfällen av hög kvalitet.

| 3. | Vi påminner om att TTIP-avtalet skulle kunna leda till att bindande bestämmelser skapas på båda sidor av Atlanten för samtliga förvaltningsnivåer ända ner till de lokala myndigheterna och därför skulle kunna gälla för omkring 820 miljoner människor. Det skulle bana vägen för framtida bi- och multilaterala avtal om handel och investeringar, såsom tjänstehandelsavtalet (TiSA). Dessa förhandlingar är således ytterst viktiga för alla medborgares dagliga liv såväl i EU som i USA och bör därför genomföras på ett rättvist och öppet sätt där medborgarnas intressen alltid står i förgrunden. |
| --- | --- |

3.

Vi påminner om att TTIP-avtalet skulle kunna leda till att bindande bestämmelser skapas på båda sidor av Atlanten för samtliga förvaltningsnivåer ända ner till de lokala myndigheterna och därför skulle kunna gälla för omkring 820 miljoner människor. Det skulle bana vägen för framtida bi- och multilaterala avtal om handel och investeringar, såsom tjänstehandelsavtalet (TiSA). Dessa förhandlingar är således ytterst viktiga för alla medborgares dagliga liv såväl i EU som i USA och bör därför genomföras på ett rättvist och öppet sätt där medborgarnas intressen alltid står i förgrunden.

| 4. | ReK välkomnar att man i förhandlingsdirektiven bekräftar de förhandlande parternas rätt att ”anta, upprätthålla och genomföra åtgärder som behövs för att sträva mot legitima politiska mål, t.ex. att skydda samhället, miljön och folkhälsan, säkerställa det finansiella systemets integritet och stabilitet, främja allmänhetens säkerhet och trygghet, samt främja och skydda den kulturella mångfalden”. |
| --- | --- |

4.

ReK välkomnar att man i förhandlingsdirektiven bekräftar de förhandlande parternas rätt att ”anta, upprätthålla och genomföra åtgärder som behövs för att sträva mot legitima politiska mål, t.ex. att skydda samhället, miljön och folkhälsan, säkerställa det finansiella systemets integritet och stabilitet, främja allmänhetens säkerhet och trygghet, samt främja och skydda den kulturella mångfalden”.

| 5. | ReK påpekar att förhandlingarna om det transatlantiska frihandelsavtalet omfattar områden som faller inom samtliga regerings- och förvaltningsnivåers, inklusive de lokala och regionala myndigheternas, behörighetsområden, och uppmanar mot bakgrund av denna viktiga regionala och lokala dimension av avtalet kommissionen att låta Europeiska regionkommittén, i egenskap av EU:s ledamotsförsamling för regionala och lokala företrädare, ingå i kommissionens rådgivande grupp för TTIP (TTIP Advisory Group), så att man på ett tidigt stadium ser till att regionala, kommunala och lokala nivåer involveras. |
| --- | --- |

5.

ReK påpekar att förhandlingarna om det transatlantiska frihandelsavtalet omfattar områden som faller inom samtliga regerings- och förvaltningsnivåers, inklusive de lokala och regionala myndigheternas, behörighetsområden, och uppmanar mot bakgrund av denna viktiga regionala och lokala dimension av avtalet kommissionen att låta Europeiska regionkommittén, i egenskap av EU:s ledamotsförsamling för regionala och lokala företrädare, ingå i kommissionens rådgivande grupp för TTIP (TTIP Advisory Group), så att man på ett tidigt stadium ser till att regionala, kommunala och lokala nivåer involveras.

| 6. | Kommittén beklagar dock att kommissionen hittills inte har tagit med Europeiska regionkommittén i den rådgivande gruppen, såsom man har gjort med företrädare för det civila samhället. |
| --- | --- |

6.

Kommittén beklagar dock att kommissionen hittills inte har tagit med Europeiska regionkommittén i den rådgivande gruppen, såsom man har gjort med företrädare för det civila samhället.

| 7. | ReK understryker vikten av att de nationella myndigheterna ska få behålla sitt nuvarande och framtida handlingsutrymme på lagstiftningsområdet, särskilt när det gäller skyddsnormer och tjänster av allmänt intresse. Vikten av att handlingsutrymmet bibehålls är särskilt stor när det handlar om allmännyttiga företag, som har i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. I detta sammanhang framhåller vi också fördragens princip om att respektera det lokala och regionala självstyret. |
| --- | --- |

7.

ReK understryker vikten av att de nationella myndigheterna ska få behålla sitt nuvarande och framtida handlingsutrymme på lagstiftningsområdet, särskilt när det gäller skyddsnormer och tjänster av allmänt intresse. Vikten av att handlingsutrymmet bibehålls är särskilt stor när det handlar om allmännyttiga företag, som har i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. I detta sammanhang framhåller vi också fördragens princip om att respektera det lokala och regionala självstyret.

| 8. | Kommittén motsätter sig förslaget om ett mer långtgående regleringssamarbete, som skulle ge handels- och investeringspartnerna en privilegierad medbestämmanderätt i den förberedande fasen eller lagstiftningsfasen i EU:s, medlemsstaternas och de lokala och regionala myndigheternas lagstiftningsförfaranden, eller ge dem möjlighet att skjuta upp lagstiftningsförfaranden genom att kräva bedömningar av lagstiftningens konsekvenser för frihandeln. |
| --- | --- |

8.

Kommittén motsätter sig förslaget om ett mer långtgående regleringssamarbete, som skulle ge handels- och investeringspartnerna en privilegierad medbestämmanderätt i den förberedande fasen eller lagstiftningsfasen i EU:s, medlemsstaternas och de lokala och regionala myndigheternas lagstiftningsförfaranden, eller ge dem möjlighet att skjuta upp lagstiftningsförfaranden genom att kräva bedömningar av lagstiftningens konsekvenser för frihandeln.

| 9. | Kommittén framhåller att detta avtal kommer att gynna företag av alla storlekar, särskilt små och medelstora företag som inte har ekonomiska, juridiska och andra resurser för att hantera regleringsskillnader och andra handelshinder. |
| --- | --- |

9.

Kommittén framhåller att detta avtal kommer att gynna företag av alla storlekar, särskilt små och medelstora företag som inte har ekonomiska, juridiska och andra resurser för att hantera regleringsskillnader och andra handelshinder.

| 10. | ReK tar för givet att TTIP-avtalet skulle kunna utgöra en möjlighet att få fart på tillväxten och sysselsättningen i EU, eftersom det skulle kunna öppna för ett ömsesidigt marknadstillträde för handeln med varor, tjänster, investeringar och offentlig upphandling samt minska byråkratin och undanröja icke-tariffära handelshinder. |
| --- | --- |

10.

ReK tar för givet att TTIP-avtalet skulle kunna utgöra en möjlighet att få fart på tillväxten och sysselsättningen i EU, eftersom det skulle kunna öppna för ett ömsesidigt marknadstillträde för handeln med varor, tjänster, investeringar och offentlig upphandling samt minska byråkratin och undanröja icke-tariffära handelshinder.

| 11. | ReK påpekar mot bakgrund av den genomsnittliga tullbördan på 2 % att den tillväxtimplus som särskilt kommissionen hoppats på framför allt kommer att uppstå genom att regleringskraven harmoniseras och icke-tariffära handelshinder undanröjs. |
| --- | --- |

11.

ReK påpekar mot bakgrund av den genomsnittliga tullbördan på 2 % att den tillväxtimplus som särskilt kommissionen hoppats på framför allt kommer att uppstå genom att regleringskraven harmoniseras och icke-tariffära handelshinder undanröjs.

| 12. | ReK betonar dock att ett avtal med en så global räckvidd inte bara innebär möjligheter utan också risker, och framhåller därför bestämt att lokala och regionala myndigheters demokratiska deltagande och befogenheter måste garanteras. |
| --- | --- |

12.

ReK betonar dock att ett avtal med en så global räckvidd inte bara innebär möjligheter utan också risker, och framhåller därför bestämt att lokala och regionala myndigheters demokratiska deltagande och befogenheter måste garanteras.

| 13. | ReK välkomnar beslutet från Europeiska unionens råd om att offentliggöra förhandlingsmandatet för avtalet om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar. ReK beklagar att detta skedde flera månader efter att avtalet redan hade läckt ut på nätet, samt det faktum att restriktionerna i anslutning till förhandlingsmandatet fortfarande är mycket stora. De bör därför minskas för att se till att allmänheten får bättre information om förhandlingsläget. |
| --- | --- |

13.

ReK välkomnar beslutet från Europeiska unionens råd om att offentliggöra förhandlingsmandatet för avtalet om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar. ReK beklagar att detta skedde flera månader efter att avtalet redan hade läckt ut på nätet, samt det faktum att restriktionerna i anslutning till förhandlingsmandatet fortfarande är mycket stora. De bör därför minskas för att se till att allmänheten får bättre information om förhandlingsläget.

| 14. | Med tanke på TTIP-avtalets räckvidd är det viktigt att säkerställa en ständig demokratisk kontroll av förhandlingarna, och ReK uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa största möjliga insyn i förhandlingarna. Det innebär i praktiken att alla viktiga dokument bör offentliggöras och att lokala och regionala myndigheter, alla berörda samhällsgrupper och alla EU-medborgare bör får ta del av de förhandlingsdirektiv där det är möjligt utan hinder, i god tid och på ett lättfattligt sätt. Kommittén välkomnar i detta sammanhang att medlemsstaterna, som när det handlar om att offentliggöra förhandlingsdokument om handelsavtal fattar beslut enhälligt, i början av januari 2015 gav kommissionen i uppdrag att offentliggöra vissa av EU:s första förslagstexter inom flera förhandlingsområden. |
| --- | --- |

14.

Med tanke på TTIP-avtalets räckvidd är det viktigt att säkerställa en ständig demokratisk kontroll av förhandlingarna, och ReK uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa största möjliga insyn i förhandlingarna. Det innebär i praktiken att alla viktiga dokument bör offentliggöras och att lokala och regionala myndigheter, alla berörda samhällsgrupper och alla EU-medborgare bör får ta del av de förhandlingsdirektiv där det är möjligt utan hinder, i god tid och på ett lättfattligt sätt. Kommittén välkomnar i detta sammanhang att medlemsstaterna, som när det handlar om att offentliggöra förhandlingsdokument om handelsavtal fattar beslut enhälligt, i början av januari 2015 gav kommissionen i uppdrag att offentliggöra vissa av EU:s första förslagstexter inom flera förhandlingsområden.

| 15. | Avtalet om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar är ett blandat avtal som måste godkännas av Europaparlamentet och ratificeras av EU:s 28 medlemsstater, vilket, beroende på de olika medlemsstaternas lagstiftning, kan komma att kräva inte bara de nationella parlamentens utan också regionala regeringars, parlaments eller kamrars godkännande. |
| --- | --- |

15.

Avtalet om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar är ett blandat avtal som måste godkännas av Europaparlamentet och ratificeras av EU:s 28 medlemsstater, vilket, beroende på de olika medlemsstaternas lagstiftning, kan komma att kräva inte bara de nationella parlamentens utan också regionala regeringars, parlaments eller kamrars godkännande.

| 16. | Kommittén rekommenderar att man ska överväga att införa en översynsklausul i avtalet mellan EU och Förenta staterna för att vid behov kunna utvärdera de ingångna överenskommelserna med avseende på deras verkan och ändra dem. |
| --- | --- |

16.

Kommittén rekommenderar att man ska överväga att införa en översynsklausul i avtalet mellan EU och Förenta staterna för att vid behov kunna utvärdera de ingångna överenskommelserna med avseende på deras verkan och ändra dem.

| 17. | ReK uppmanar kommissionen att arbeta för att förankra strategin med positiva förteckningar i TTIP-avtalet, och förkastar en strategi med negativa förteckningar och så kallade ratchetklausuler. |
| --- | --- |

17.

ReK uppmanar kommissionen att arbeta för att förankra strategin med positiva förteckningar i TTIP-avtalet, och förkastar en strategi med negativa förteckningar och så kallade ratchetklausuler.

| 18. | ReK betraktar de höga europeiska skyddsnivåerna för EU:s medborgare som en landvinning som verkligen måste försvaras, och begär att befintliga lagstiftningsnormer om exempelvis skydd för liv, produktsäkerhet, hälsoskydd, socialt skydd, miljö- och klimatskydd, livsmedelssäkerhet och djurskydd samt konsument- och uppgiftsskyddsrättigheter, immateriella rättigheter och arbetstagarnas rättigheter och om en solid grund för att tillhandahålla offentliga tjänster inte under några omständigheter får sänkas. I stället bör man sträva efter att förbättra dessa normer. Vi ställer oss bakom ståndpunkten att de behöriga myndigheterna på EU-nivå och nationell nivå även fortsättningsvis måste ha ensamrätt att reglera dessa grundläggande områden. |
| --- | --- |

18.

ReK betraktar de höga europeiska skyddsnivåerna för EU:s medborgare som en landvinning som verkligen måste försvaras, och begär att befintliga lagstiftningsnormer om exempelvis skydd för liv, produktsäkerhet, hälsoskydd, socialt skydd, miljö- och klimatskydd, livsmedelssäkerhet och djurskydd samt konsument- och uppgiftsskyddsrättigheter, immateriella rättigheter och arbetstagarnas rättigheter och om en solid grund för att tillhandahålla offentliga tjänster inte under några omständigheter får sänkas. I stället bör man sträva efter att förbättra dessa normer. Vi ställer oss bakom ståndpunkten att de behöriga myndigheterna på EU-nivå och nationell nivå även fortsättningsvis måste ha ensamrätt att reglera dessa grundläggande områden.

| 19. | ReK vill att förhandlingsparterna arbetar för att förbättra dessa normer och, om så är lämpligt, antar eller erkänner eventuella högre skyddsnormer i partnerlandet, och kräver också att dessa skyddsnormer ska kunna optimeras utan begränsningar i framtiden. En mekanism bör införas i syfte att anpassa dem efter de senaste vetenskapliga rönen. |
| --- | --- |

19.

ReK vill att förhandlingsparterna arbetar för att förbättra dessa normer och, om så är lämpligt, antar eller erkänner eventuella högre skyddsnormer i partnerlandet, och kräver också att dessa skyddsnormer ska kunna optimeras utan begränsningar i framtiden. En mekanism bör införas i syfte att anpassa dem efter de senaste vetenskapliga rönen.

| 20. | Kommittén betonar att försiktighetsprincipen är en av de grundläggande principerna för EU:s miljö-, hälso- och konsumentskyddspolitik, enligt vilken man agerar i god tid och proaktivt för att förebygga risker för människors, djurs och växters hälsa eller miljöpåverkan. Mot denna bakgrund framhåller vi att ett transatlantiskt frihandelsavtal inte får leda till att den försiktighetsprincip som tillämpas i EU på i synnerhet miljö-, hälso-, livsmedels- och konsumentskyddsområdet försvagas. |
| --- | --- |

20.

Kommittén betonar att försiktighetsprincipen är en av de grundläggande principerna för EU:s miljö-, hälso- och konsumentskyddspolitik, enligt vilken man agerar i god tid och proaktivt för att förebygga risker för människors, djurs och växters hälsa eller miljöpåverkan. Mot denna bakgrund framhåller vi att ett transatlantiskt frihandelsavtal inte får leda till att den försiktighetsprincip som tillämpas i EU på i synnerhet miljö-, hälso-, livsmedels- och konsumentskyddsområdet försvagas.

| 21. | Alla viktiga detaljfrågor i avtalet måste förhandlas färdigt och inga regleringsfrågor bör i efterhand överföras till särskilt inrättade expertorgan – vilket vore att kringgå den demokratiska lagstiftningsprocessen. |
| --- | --- |

21.

Alla viktiga detaljfrågor i avtalet måste förhandlas färdigt och inga regleringsfrågor bör i efterhand överföras till särskilt inrättade expertorgan – vilket vore att kringgå den demokratiska lagstiftningsprocessen.

| 22. | ReK beklagar att den globala övervakning, dekryptering och analys av elektronisk kommunikation som utförs av bland annat Förenta staternas nationella säkerhetstjänst NSA och de underrättelsetjänster i olika EU-länder som denna samarbetar med, har haft en bestående negativ inverkan på EU-medborgarnas förtroende för bindande internationella uppgiftsskyddsstandarder. Det är därför viktigt att avtalsparterna garanterar rätten till skydd av privatlivet och medborgarnas frihet och rättigheter, även på nätet. |
| --- | --- |

22.

ReK beklagar att den globala övervakning, dekryptering och analys av elektronisk kommunikation som utförs av bland annat Förenta staternas nationella säkerhetstjänst NSA och de underrättelsetjänster i olika EU-länder som denna samarbetar med, har haft en bestående negativ inverkan på EU-medborgarnas förtroende för bindande internationella uppgiftsskyddsstandarder. Det är därför viktigt att avtalsparterna garanterar rätten till skydd av privatlivet och medborgarnas frihet och rättigheter, även på nätet.

| 23. | Förhandlingarna om TTIP-avtalet bör kopplas till ingåendet av ett omfattande avtal om uppgiftsskydd mellan EU och USA. |
| --- | --- |

23.

Förhandlingarna om TTIP-avtalet bör kopplas till ingåendet av ett omfattande avtal om uppgiftsskydd mellan EU och USA.

| 24. | EU:s regelverk innehåller bindande bestämmelser rörande Internationella arbetsorganisationens (ILO) normer samt om arbetarskydd och produktsäkerhet. Det finns med andra ord tydliga bestämmelser om att ILO:s grundläggande arbetsnormer och OECD:s riktlinjer för multinationella företag ska följas – det gäller även inom de fortsatta TTIP-förhandlingarna. |
| --- | --- |

24.

EU:s regelverk innehåller bindande bestämmelser rörande Internationella arbetsorganisationens (ILO) normer samt om arbetarskydd och produktsäkerhet. Det finns med andra ord tydliga bestämmelser om att ILO:s grundläggande arbetsnormer och OECD:s riktlinjer för multinationella företag ska följas – det gäller även inom de fortsatta TTIP-förhandlingarna.

| 25. | ReK motsätter sig att arbetstagarnas nuvarande och framtida skyddade rättigheter, såsom medbestämmanderätten i frågor som rör företagsorganisation och andra rättigheter, fastställs som icke-tariffära handelshinder i TTIP-avtalet. Regleringen av arbetsmarknaden, de sociala trygghetssystemen, den fria förhandlingsrätten, föreningsfriheten, strejkrätten, minimilönerna och kollektivavtalen i EU-medlemsstaterna måste också förbli de enskilda medlemsstaternas angelägenheter. |
| --- | --- |

25.

ReK motsätter sig att arbetstagarnas nuvarande och framtida skyddade rättigheter, såsom medbestämmanderätten i frågor som rör företagsorganisation och andra rättigheter, fastställs som icke-tariffära handelshinder i TTIP-avtalet. Regleringen av arbetsmarknaden, de sociala trygghetssystemen, den fria förhandlingsrätten, föreningsfriheten, strejkrätten, minimilönerna och kollektivavtalen i EU-medlemsstaterna måste också förbli de enskilda medlemsstaternas angelägenheter.

| 26. | Europeiska regionkommittén välkomnar förklaringen i EU:s förhandlingsmandat om att ”den höga kvaliteten på EU:s allmännyttiga tjänster bör upprätthållas i enlighet med EUF-fördraget och särskilt protokoll nr 26 om tjänster av allmänt intresse och med beaktande av EU:s åtaganden på området, bland annat Gats”. Kommittén hänvisar dock här till de gemensamma bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionen, där det anges att ”unionen ska respektera medlemsstaternas likhet inför fördragen samt deras nationella identitet, som kommer till uttryck i deras politiska och konstitutionella grundstrukturer, inbegripet det lokala och regionala självstyret” (artikel 4.2 i EU-fördraget). |
| --- | --- |

26.

Europeiska regionkommittén välkomnar förklaringen i EU:s förhandlingsmandat om att ”den höga kvaliteten på EU:s allmännyttiga tjänster bör upprätthållas i enlighet med EUF-fördraget och särskilt protokoll nr 26 om tjänster av allmänt intresse och med beaktande av EU:s åtaganden på området, bland annat Gats”. Kommittén hänvisar dock här till de gemensamma bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionen, där det anges att ”unionen ska respektera medlemsstaternas likhet inför fördragen samt deras nationella identitet, som kommer till uttryck i deras politiska och konstitutionella grundstrukturer, inbegripet det lokala och regionala självstyret” (artikel 4.2 i EU-fördraget).

| 27. | ReK understryker rent principiellt att de kommunala och lokala myndigheternas rätt att välja organisationsform måste garanteras som en grundläggande del av rätten till självstyre, samt att återkommunalisering av offentliga tjänster, dvs. tillhandahållande av offentliga tjänster via egna offentliga inrättningar även efter att dessa tjänster har privatiserats, alltid ska fortsätta att vara möjligt utan begränsningar, beroende på de lokala förhållandena och den vilja som de lokala väljarna har gett uttryck för. |
| --- | --- |

27.

ReK understryker rent principiellt att de kommunala och lokala myndigheternas rätt att välja organisationsform måste garanteras som en grundläggande del av rätten till självstyre, samt att återkommunalisering av offentliga tjänster, dvs. tillhandahållande av offentliga tjänster via egna offentliga inrättningar även efter att dessa tjänster har privatiserats, alltid ska fortsätta att vara möjligt utan begränsningar, beroende på de lokala förhållandena och den vilja som de lokala väljarna har gett uttryck för.

| 28. | ReK upprepar bestämt att kommissionens förhandlingsmandat inte sträcker sig längre än det konstitutionella utrymmet – vilket innebär att medlemsstaternas skydd för det som är av allmänt intresse måste respekteras. |
| --- | --- |

28.

ReK upprepar bestämt att kommissionens förhandlingsmandat inte sträcker sig längre än det konstitutionella utrymmet – vilket innebär att medlemsstaternas skydd för det som är av allmänt intresse måste respekteras.

| 29. | Enligt punkt 20 i EU:s förhandlingsmandat ska tjänster som tillhandahålls vid utövandet av offentlig befogenhet vara undantagna från förhandlingarna, och ReK begär ett tydliggörande av att detta innebär att tjänster som i respektive avtalsparts eller medlems rättspraxis betraktas som utövande av offentlig befogenhet således är undantagna från förhandlingarna. |
| --- | --- |

29.

Enligt punkt 20 i EU:s förhandlingsmandat ska tjänster som tillhandahålls vid utövandet av offentlig befogenhet vara undantagna från förhandlingarna, och ReK begär ett tydliggörande av att detta innebär att tjänster som i respektive avtalsparts eller medlems rättspraxis betraktas som utövande av offentlig befogenhet således är undantagna från förhandlingarna.

| 30. | ReK efterlyser ett förtydligande av huruvida allmännyttiga tjänster enligt punkt 19 i EU:s förhandlingsmandat är sådana tjänster som enligt respektive avtalsparts eller medlems rättspraxis omfattas av särskilda regler eller specifika skyldigheter som tjänsteleverantörer på nationell, regional eller lokal nivå måste uppfylla av hänsyn till allmänhetens intresse. Exempel på sådana tjänster är vatten- och energiförsörjning, avfallshantering och bortledning av avloppsvatten, räddningstjänster, offentliga hälso- och sjukvårdstjänster samt sociala tjänster, kollektivtrafik, bostäder och stadsplanerings- och stadsutvecklingsåtgärder. |
| --- | --- |

30.

ReK efterlyser ett förtydligande av huruvida allmännyttiga tjänster enligt punkt 19 i EU:s förhandlingsmandat är sådana tjänster som enligt respektive avtalsparts eller medlems rättspraxis omfattas av särskilda regler eller specifika skyldigheter som tjänsteleverantörer på nationell, regional eller lokal nivå måste uppfylla av hänsyn till allmänhetens intresse. Exempel på sådana tjänster är vatten- och energiförsörjning, avfallshantering och bortledning av avloppsvatten, räddningstjänster, offentliga hälso- och sjukvårdstjänster samt sociala tjänster, kollektivtrafik, bostäder och stadsplanerings- och stadsutvecklingsåtgärder.

| 31. | ReK uppmanar kommissionen att fastställa ett horisontellt undantag för allmännyttiga tjänster enligt punkt 19 i EU:s förhandlingsmandat från alla skyldigheter enligt principerna om marknadstillträde och nationell behandling och begär också med hänsyn till allmännyttiga tjänster ett förbehåll från avtalsparternas sida för alla sektorer och alla nuvarande och framtida åtgärder, om att antalet tjänster och tjänsteleverantörer ska begränsas, att tjänsteleverantörerna ska omfattas av särskilda skyldigheter och att tillhandahållandet av tjänsterna ska regleras i allmänhetens intresse. |
| --- | --- |

31.

ReK uppmanar kommissionen att fastställa ett horisontellt undantag för allmännyttiga tjänster enligt punkt 19 i EU:s förhandlingsmandat från alla skyldigheter enligt principerna om marknadstillträde och nationell behandling och begär också med hänsyn till allmännyttiga tjänster ett förbehåll från avtalsparternas sida för alla sektorer och alla nuvarande och framtida åtgärder, om att antalet tjänster och tjänsteleverantörer ska begränsas, att tjänsteleverantörerna ska omfattas av särskilda skyldigheter och att tillhandahållandet av tjänsterna ska regleras i allmänhetens intresse.

| 32. | ReK anser att man inte ytterligare behöver öppna området för utbildningstjänster med blandad finansiering (offentlig-privat), såsom förskolan, skolan, högskolan, vuxenutbildningen och fortbildningen, eftersom det multilaterala Gats-avtalet redan omfattar en mängd åtaganden om liberalisering. |
| --- | --- |

32.

ReK anser att man inte ytterligare behöver öppna området för utbildningstjänster med blandad finansiering (offentlig-privat), såsom förskolan, skolan, högskolan, vuxenutbildningen och fortbildningen, eftersom det multilaterala Gats-avtalet redan omfattar en mängd åtaganden om liberalisering.

| 33. | ReK välkomnar kommissionens rapport om det offentliga samrådsförfarande som den har inlett om mekanismen för tvistlösning mellan investerare och stat (ISDS). Detta är ytterligare ett viktigt bidrag till insatserna från både USA:s och kommissionens sida för att skapa mer insyn i förhandlingarna om TTIP-avtalet och för att låta en rad olika intressenter föra fram sina synpunkter. Vi rekommenderar starkt kommissionen att, mot bakgrund av de 1 50  000 svaren på samrådet som bl.a. visar på ett mycket utbrett motstånd mot ISDS-instrumentet, ovillkorligen beakta resultatet av samrådsförfarandet i sin slutliga utvärdering av avtalets bestämmelse. ReK välkomnar också att den nya kommissionen inte kommer godta att EU-ländernas domstolar får sin behörighet begränsad av särskilda regelverk för tvister mellan investerare och stat och att rättsstatligheten och principen om likhet inför lagen måste tillämpas också i detta sammanhang. |
| --- | --- |

33.

ReK välkomnar kommissionens rapport om det offentliga samrådsförfarande som den har inlett om mekanismen för tvistlösning mellan investerare och stat (ISDS). Detta är ytterligare ett viktigt bidrag till insatserna från både USA:s och kommissionens sida för att skapa mer insyn i förhandlingarna om TTIP-avtalet och för att låta en rad olika intressenter föra fram sina synpunkter. Vi rekommenderar starkt kommissionen att, mot bakgrund av de 1 50  000 svaren på samrådet som bl.a. visar på ett mycket utbrett motstånd mot ISDS-instrumentet, ovillkorligen beakta resultatet av samrådsförfarandet i sin slutliga utvärdering av avtalets bestämmelse. ReK välkomnar också att den nya kommissionen inte kommer godta att EU-ländernas domstolar får sin behörighet begränsad av särskilda regelverk för tvister mellan investerare och stat och att rättsstatligheten och principen om likhet inför lagen måste tillämpas också i detta sammanhang.

| 34. | Vi stöder fullständigt kommissionen när det gäller att lägga fram ytterligare förslag för att förbättra öppenheten och rättvisan avseende ISDS. |
| --- | --- |

34.

Vi stöder fullständigt kommissionen när det gäller att lägga fram ytterligare förslag för att förbättra öppenheten och rättvisan avseende ISDS.

| 35. | ReK betonar att investeringsskyddsbestämmelser och tvistlösningsmekanismer som reglerar förhållandet mellan investerare och stat (ISDS) mellan EU och Förenta staterna och som kringgår allmänna domstolars behörighet är förknippade med stora risker och därför inte bör tas med i avtalet. Ett transatlantiskt frihandelsavtal får inte inkräkta på medlemsstaternas lagstiftningar. Kommittén utgår från att handlingsutrymmet för EU samt dess medlemsstaters parlament och regeringar tryggas och att medborgarnas demokratiska inflytande på detta område bevaras på detta sätt samt att investeringstvister behandlas i nationella domstolar. |
| --- | --- |

35.

ReK betonar att investeringsskyddsbestämmelser och tvistlösningsmekanismer som reglerar förhållandet mellan investerare och stat (ISDS) mellan EU och Förenta staterna och som kringgår allmänna domstolars behörighet är förknippade med stora risker och därför inte bör tas med i avtalet. Ett transatlantiskt frihandelsavtal får inte inkräkta på medlemsstaternas lagstiftningar. Kommittén utgår från att handlingsutrymmet för EU samt dess medlemsstaters parlament och regeringar tryggas och att medborgarnas demokratiska inflytande på detta område bevaras på detta sätt samt att investeringstvister behandlas i nationella domstolar.

| 36. | ReK betonar att politiska och administrativa åtgärder med demokratisk legitimitet och grundade på rättstatsprincipen inte får ifrågasättas av skiljedomsstolar, särskilt inte i fråga om skadeståndsanspråk i efterhand, och att de investeringsskyddbestämmelser som ingår i frihandelsavtalet inte under några omständigheter får leda till att den nationella regleringsrätten påverkas negativt, vare sig direkt eller indirekt. |
| --- | --- |

36.

ReK betonar att politiska och administrativa åtgärder med demokratisk legitimitet och grundade på rättstatsprincipen inte får ifrågasättas av skiljedomsstolar, särskilt inte i fråga om skadeståndsanspråk i efterhand, och att de investeringsskyddbestämmelser som ingår i frihandelsavtalet inte under några omständigheter får leda till att den nationella regleringsrätten påverkas negativt, vare sig direkt eller indirekt.

| 37. | ReK påpekar att lagstiftningen om offentligt huvudmannaskap för sparbanker och regionala banker inte får ifrågasättas genom TTIP eller andra EU-handelsavtal. Sådan lagstiftning utgör varken ett hinder för marknadstillträde eller någon annan form av diskriminering. |
| --- | --- |

37.

ReK påpekar att lagstiftningen om offentligt huvudmannaskap för sparbanker och regionala banker inte får ifrågasättas genom TTIP eller andra EU-handelsavtal. Sådan lagstiftning utgör varken ett hinder för marknadstillträde eller någon annan form av diskriminering.

| 38. | ReK påpekar att 85 % av de offentliga upphandlingarna i EU redan är tillgängliga för anbudsgivare från Förenta staterna, medan däremot bara 32 % av de amerikanska upphandlingarna är tillgängliga för anbudsgivare från EU, och att denna obalans förstärks genom det opt in-system som de amerikanska delstaterna tillämpar. Därför bör avtalet främja lika möjligheter för båda parter. Detta gynnar särskilt de små och medelstora företagen i Europa, som får tillgång till den offentliga upphandlingen i Förenta staterna. |
| --- | --- |

38.

ReK påpekar att 85 % av de offentliga upphandlingarna i EU redan är tillgängliga för anbudsgivare från Förenta staterna, medan däremot bara 32 % av de amerikanska upphandlingarna är tillgängliga för anbudsgivare från EU, och att denna obalans förstärks genom det opt in-system som de amerikanska delstaterna tillämpar. Därför bör avtalet främja lika möjligheter för båda parter. Detta gynnar särskilt de små och medelstora företagen i Europa, som får tillgång till den offentliga upphandlingen i Förenta staterna.

| 39. | ReK betonar att de normgivande aspekterna i den europeiska upphandlingsrätten inte får äventyras, framför allt inte deras tillämpning på regional och lokal nivå, t.ex. uppfyllande av arbetsrättsliga och sociala normer och kollektivavtal, miljövänlig upphandling eller beaktande av små och medelstora företag. Dessa normer säkerställer att andra kriterier utöver priset, såsom sociala och hållbara aspekter, också beaktas när man väljer det bästa anbudet. |
| --- | --- |

39.

ReK betonar att de normgivande aspekterna i den europeiska upphandlingsrätten inte får äventyras, framför allt inte deras tillämpning på regional och lokal nivå, t.ex. uppfyllande av arbetsrättsliga och sociala normer och kollektivavtal, miljövänlig upphandling eller beaktande av små och medelstora företag. Dessa normer säkerställer att andra kriterier utöver priset, såsom sociala och hållbara aspekter, också beaktas när man väljer det bästa anbudet.

| 40. | Vi påminner kommissionen om att noga övervaka arbetsmiljönormer i förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP). |
| --- | --- |

40.

Vi påminner kommissionen om att noga övervaka arbetsmiljönormer i förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (TTIP).

| 41. | ReK påpekar att undantagen från EU:s upphandlingsrätt, såsom de nu anges i de olika direktiven om offentlig upphandling och koncessioner (tröskelvärden, internt arbete, samarbete mellan kommuner, undantag för vissa sektorer – såsom vattenförsörjning eller räddningstjänsten), måste tryggas. |
| --- | --- |

41.

ReK påpekar att undantagen från EU:s upphandlingsrätt, såsom de nu anges i de olika direktiven om offentlig upphandling och koncessioner (tröskelvärden, internt arbete, samarbete mellan kommuner, undantag för vissa sektorer – såsom vattenförsörjning eller räddningstjänsten), måste tryggas.

| 42. | ReK välkomnar att ett särskilt kapitel om små och medelstora företag för första gången kommer att finnas med i ett av EU:s frihandelsavtal. Vi välkomnar också TTIP-avtalets målsättning att underlätta för i synnerhet små och medelstora företag att få tillträde till bägge marknader samt att främja handel och investeringar på bägge sidor om Atlanten, framför allt genom att icke-tariffära handelshinder undanröjs, vilka utgör en börda särskilt för de små och medelstora företagen, genom en större rättssäkerhet, särskilt för de små och medelstora företagen inom tjänstesektorn, samt genom att de immateriella rättigheterna stärks och skyddas, vilket också gagnar dessa företag. |
| --- | --- |

42.

ReK välkomnar att ett särskilt kapitel om små och medelstora företag för första gången kommer att finnas med i ett av EU:s frihandelsavtal. Vi välkomnar också TTIP-avtalets målsättning att underlätta för i synnerhet små och medelstora företag att få tillträde till bägge marknader samt att främja handel och investeringar på bägge sidor om Atlanten, framför allt genom att icke-tariffära handelshinder undanröjs, vilka utgör en börda särskilt för de små och medelstora företagen, genom en större rättssäkerhet, särskilt för de små och medelstora företagen inom tjänstesektorn, samt genom att de immateriella rättigheterna stärks och skyddas, vilket också gagnar dessa företag.

| 43. | Kommittén befarar att skillnaderna i normerna för miljöskydd, socialt skydd för arbetstagare, offentligt stöd, patentförfaranden, energi m.m. kommer att leda till att enskilda företag flyttar ut produktion och annan verksamhet från EU-regioner till USA, på grund av de lägre kostnaderna inte bara för t.ex. energi, finansiering av förnybara energikällor, koldioxidutsläpp och sociala normer för arbetstagare utan också för forskning och utveckling med tanke på de snabbare patentförfarandena m.m. |
| --- | --- |

43.

Kommittén befarar att skillnaderna i normerna för miljöskydd, socialt skydd för arbetstagare, offentligt stöd, patentförfaranden, energi m.m. kommer att leda till att enskilda företag flyttar ut produktion och annan verksamhet från EU-regioner till USA, på grund av de lägre kostnaderna inte bara för t.ex. energi, finansiering av förnybara energikällor, koldioxidutsläpp och sociala normer för arbetstagare utan också för forskning och utveckling med tanke på de snabbare patentförfarandena m.m.

| 44. | ReK vill betona att särskilt för små och medelstora företag medför tullar, orimliga administrativa krav och omständliga provnings- och överensstämmelseförfaranden oproportionerligt stora bördor och kostnader, vilket ofta gör att de undviker att handla med amerikanska partner. EU har över 20 miljoner små och medelstora företag, vilka står för två tredjedelar av alla arbetstillfällen inom den privata sektorn. Det planerade avskaffandet av tariffära och icke-tariffära hinder för marknadstillträde och handel skulle öka de små och medelstora företagens exportmöjligheter, och på så vis skapa fler arbetstillfällen. |
| --- | --- |

44.

ReK vill betona att särskilt för små och medelstora företag medför tullar, orimliga administrativa krav och omständliga provnings- och överensstämmelseförfaranden oproportionerligt stora bördor och kostnader, vilket ofta gör att de undviker att handla med amerikanska partner. EU har över 20 miljoner små och medelstora företag, vilka står för två tredjedelar av alla arbetstillfällen inom den privata sektorn. Det planerade avskaffandet av tariffära och icke-tariffära hinder för marknadstillträde och handel skulle öka de små och medelstora företagens exportmöjligheter, och på så vis skapa fler arbetstillfällen.

| 45. | De flesta EU-medlemsstater motsätter sig odling, import och bearbetning av genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

45.

De flesta EU-medlemsstater motsätter sig odling, import och bearbetning av genetiskt modifierade organismer.

| 46. | ReK kräver en garanti om särskilda regler för jordbrukssektorn, med importförbud för vissa produkter till EU, framför allt för produkter som inte uppfyller EU:s märkningsdirektiv, produkter som innehåller eller som framställts av genetiskt modifierade organismer, djur som behandlats med tillväxthormoner samt saluföring av livsmedel från klonade djur. Samma regler ska gälla för livsmedel som behandlats med ämnen som är förbjudna i EU eller vars ingredienser inte är tillräckligt tydligt angivna. |
| --- | --- |

46.

ReK kräver en garanti om särskilda regler för jordbrukssektorn, med importförbud för vissa produkter till EU, framför allt för produkter som inte uppfyller EU:s märkningsdirektiv, produkter som innehåller eller som framställts av genetiskt modifierade organismer, djur som behandlats med tillväxthormoner samt saluföring av livsmedel från klonade djur. Samma regler ska gälla för livsmedel som behandlats med ämnen som är förbjudna i EU eller vars ingredienser inte är tillräckligt tydligt angivna.

| 47. | Biologisk mångfald inom jordbruket är en grundläggande förutsättning för livsmedelsproduktion, och ReK anser att det planerade TTIP-avtalet inte får leda till att vårt traditionella utsäde begränsas, att våra traditionella jordbruksgrödor utarmas eller att vårt högkvalitativa och ekologiskt inriktade jordbruk hindras. |
| --- | --- |

47.

Biologisk mångfald inom jordbruket är en grundläggande förutsättning för livsmedelsproduktion, och ReK anser att det planerade TTIP-avtalet inte får leda till att vårt traditionella utsäde begränsas, att våra traditionella jordbruksgrödor utarmas eller att vårt högkvalitativa och ekologiskt inriktade jordbruk hindras.

| 48. | ReK vill att man inför ett särskilt kapitel om geografiska beteckningar i syfte att fastställa regler om skydd av geografiska beteckningar i bägge rättssystemen och ett system för ömsesidigt erkännande av europeiska och amerikanska beteckningar bl.a. med hjälp av specifika uppgifter om den generiska användningen av produktnamnet och/eller dess tillverkningsort och för att bibehålla europeiska standarder. |
| --- | --- |

48.

ReK vill att man inför ett särskilt kapitel om geografiska beteckningar i syfte att fastställa regler om skydd av geografiska beteckningar i bägge rättssystemen och ett system för ömsesidigt erkännande av europeiska och amerikanska beteckningar bl.a. med hjälp av specifika uppgifter om den generiska användningen av produktnamnet och/eller dess tillverkningsort och för att bibehålla europeiska standarder.

| 49. | ReK understryker att medlemsstaterna, regionerna och kommunerna även i fortsättningen måste kunna vidta regleringsåtgärder och ekonomiska åtgärder för att trygga eller främja den kulturella mångfalden, friheten och mediepluralismen samt för att bevara eller utveckla audiovisuella och liknande tjänster för att uppfylla de demokratiska, sociala och kulturella behoven i varje samhälle, oberoende av vilken teknik eller distributionsplattform som används. Medlemsstaternas bestämmanderätt på kultur- och medieområdet måste bevaras genom ett tydligt undantag för kultur och medier i förhandlingsmandatet. |
| --- | --- |

49.

ReK understryker att medlemsstaterna, regionerna och kommunerna även i fortsättningen måste kunna vidta regleringsåtgärder och ekonomiska åtgärder för att trygga eller främja den kulturella mångfalden, friheten och mediepluralismen samt för att bevara eller utveckla audiovisuella och liknande tjänster för att uppfylla de demokratiska, sociala och kulturella behoven i varje samhälle, oberoende av vilken teknik eller distributionsplattform som används. Medlemsstaternas bestämmanderätt på kultur- och medieområdet måste bevaras genom ett tydligt undantag för kultur och medier i förhandlingsmandatet.

| 50. | ReK hoppas att förhandlingsparterna tar parti för rättvisa och hållbara handelsregler, med tanke på frihandelsavtalets världsomfattande återverkningar. Handelsreglerna får inte undergräva EU:s och Förenta staternas utvecklingspolitiska arbete för att förbättra utvecklingsländernas situation, utan måste genomföras i en anda av solidaritet och globalt ansvar gentemot utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

50.

ReK hoppas att förhandlingsparterna tar parti för rättvisa och hållbara handelsregler, med tanke på frihandelsavtalets världsomfattande återverkningar. Handelsreglerna får inte undergräva EU:s och Förenta staternas utvecklingspolitiska arbete för att förbättra utvecklingsländernas situation, utan måste genomföras i en anda av solidaritet och globalt ansvar gentemot utvecklingsländerna.

| 51. | ReK understryker hur viktigt det är att samla in, analysera, utvärdera och förvalta omfattande och jämförbara uppgifter om hur TTIP-avtalet har visat sig påverka eller väntas påverka den regionala, kommunala och lokala nivån, särskilt i de yttersta randområdena, så att man kan göra bättre statistiska beräkningar och ekonomiska prognoser inför framtiden. Dessutom bör en vetenskapligt underbyggd studie i ämnet offentliggöras. |
| --- | --- |

51.

ReK understryker hur viktigt det är att samla in, analysera, utvärdera och förvalta omfattande och jämförbara uppgifter om hur TTIP-avtalet har visat sig påverka eller väntas påverka den regionala, kommunala och lokala nivån, särskilt i de yttersta randområdena, så att man kan göra bättre statistiska beräkningar och ekonomiska prognoser inför framtiden. Dessutom bör en vetenskapligt underbyggd studie i ämnet offentliggöras.

Bryssel den 12 februari 2015

Europeiska regionkommitténs ordförande

Markku MARKKULA

---

| 28.4.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 140/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 140/13

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Utvidgning av skyddet av geografiska ursprungsbeteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter

(2015/C 140/03)

| Föredragande | : | Maria Luisa Coppola (IT–EPP), ledamot av regionfullmäktige/regionstyrelsen i Venetien |
| --- | --- | --- |
| Referensdokument | : | Grönbok: Tillvarata Europas traditionella kunnande på bästa sätt: en möjlig utvidgning av Europeiska unionens skydd av geografiska ursprungsbeteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter
  COM(2014) 469 final |

Föredragande

:

Maria Luisa Coppola (IT–EPP), ledamot av regionfullmäktige/regionstyrelsen i Venetien

Referensdokument

:

Grönbok: Tillvarata Europas traditionella kunnande på bästa sätt: en möjlig utvidgning av Europeiska unionens skydd av geografiska ursprungsbeteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter

COM(2014) 469 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén välkomnar det samråd som inletts i anslutning till kommissionens grönbok Tillvarata Europas traditionella kunnande på bästa sätt: en möjlig utvidgning av Europeiska unionens skydd av geografiska ursprungsbeteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter och påminner om att artikel 3 i EU-fördraget erkänner skyddet och utvecklingen av Europas kulturarv som mål vilka ska beaktas i utvecklingen av den inre marknaden, att artikel 118 i EUF-fördraget syftar till att säkerställa ett enhetligt skydd för immateriella rättigheter på EU:s inre marknad och att artikel 169 i EUF-fördraget säkerställer skydd av konsumenternas rättigheter (inbegripet främjande av konsumenternas rätt till information). |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar det samråd som inletts i anslutning till kommissionens grönbok Tillvarata Europas traditionella kunnande på bästa sätt: en möjlig utvidgning av Europeiska unionens skydd av geografiska ursprungsbeteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter och påminner om att artikel 3 i EU-fördraget erkänner skyddet och utvecklingen av Europas kulturarv som mål vilka ska beaktas i utvecklingen av den inre marknaden, att artikel 118 i EUF-fördraget syftar till att säkerställa ett enhetligt skydd för immateriella rättigheter på EU:s inre marknad och att artikel 169 i EUF-fördraget säkerställer skydd av konsumenternas rättigheter (inbegripet främjande av konsumenternas rätt till information).

| 2. | Skyddet av Europas sociala och kulturella arv handlar också om att utnyttja det hantverksmässiga och industriella kunnande som historiskt sett finns i EU:s olika regioner. En korrekt information om hantverk och industriprodukter kan bidra till att säkerställa skyddet av konsumenternas rättigheter. |
| --- | --- |

2.

Skyddet av Europas sociala och kulturella arv handlar också om att utnyttja det hantverksmässiga och industriella kunnande som historiskt sett finns i EU:s olika regioner. En korrekt information om hantverk och industriprodukter kan bidra till att säkerställa skyddet av konsumenternas rättigheter.

| 3. | De europeiska regionerna är ytterst rika på andra produkter än jordbruksprodukter förknippade med ett traditionellt kunnande, som ofta hålls i liv av mikroföretag och små företag, och genom att på ett lämpligt sätt förbättra dessa produkters status och skydda dem skulle man kunna bidra till utvecklingen i EU:s kommuner och regioner, i synnerhet ur ekonomisk och social synvinkel, men också till att hejda de beklagansvärda fenomenen med förfalskning och imitation. |
| --- | --- |

3.

De europeiska regionerna är ytterst rika på andra produkter än jordbruksprodukter förknippade med ett traditionellt kunnande, som ofta hålls i liv av mikroföretag och små företag, och genom att på ett lämpligt sätt förbättra dessa produkters status och skydda dem skulle man kunna bidra till utvecklingen i EU:s kommuner och regioner, i synnerhet ur ekonomisk och social synvinkel, men också till att hejda de beklagansvärda fenomenen med förfalskning och imitation.

| 4. | Kommittén håller med om att det är helt nödvändigt att säkerställa efterlevnaden av reglerna om skydd av geografiska ursprungsbeteckningar i enlighet med avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (Trips-avtalet), som gäller för samtliga medlemmar i Världshandelsorganisationen (WTO). |
| --- | --- |

4.

Kommittén håller med om att det är helt nödvändigt att säkerställa efterlevnaden av reglerna om skydd av geografiska ursprungsbeteckningar i enlighet med avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (Trips-avtalet), som gäller för samtliga medlemmar i Världshandelsorganisationen (WTO).

| 5. | Kommittén ber kommissionen om att aktivt få delta och rådfrågas när svaren på samrådet har analyserats, med beaktande av kommitténs centrala roll som institutionell företrädare för de lokala och regionala myndigheterna och med hänsyn till att geografiska ursprungsbeteckningar har regional och lokal karaktär. |
| --- | --- |

5.

Kommittén ber kommissionen om att aktivt få delta och rådfrågas när svaren på samrådet har analyserats, med beaktande av kommitténs centrala roll som institutionell företrädare för de lokala och regionala myndigheterna och med hänsyn till att geografiska ursprungsbeteckningar har regional och lokal karaktär.

Att utnyttja geografiska ursprungsbeteckningar på bästa sätt: de möjliga fördelarna av en utvidgning av EU:s skydd av geografiska ursprungsbeteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter

| 6. | ReK betonar att EU-domstolen har bekräftat att geografiska ursprungsbeteckningar är en immateriell rättighet (1) och att systemet för skydd av geografiska ursprungsbeteckningar är en exklusiv behörighet för EU. Kommittén anser därför att det är nödvändigt att vidta åtgärder för att samla de befintliga oenhetliga systemen i medlemsstaterna i ett gemensamt europeiskt system (2). |
| --- | --- |

6.

ReK betonar att EU-domstolen har bekräftat att geografiska ursprungsbeteckningar är en immateriell rättighet (1) och att systemet för skydd av geografiska ursprungsbeteckningar är en exklusiv behörighet för EU. Kommittén anser därför att det är nödvändigt att vidta åtgärder för att samla de befintliga oenhetliga systemen i medlemsstaterna i ett gemensamt europeiskt system (2).

| 7. | Kommittén påminner om att man bör ta hänsyn till erfarenheterna med befintliga geografiska ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter i diskussionen om en möjlig utvidgning av beteckningarna till andra produkter än jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

7.

Kommittén påminner om att man bör ta hänsyn till erfarenheterna med befintliga geografiska ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter i diskussionen om en möjlig utvidgning av beteckningarna till andra produkter än jordbruksprodukter.

| 8. | Kommittén anser att ett stärkt och harmoniserat skydd av geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter skulle bidra till att stärka den inre marknaden tack vare direkta positiva effekter (ökade möjligheter att få tillgång till medel för marknadsföring och bevarande av arbetstillfällen i ekonomiskt sårbara områden) och indirekta positiva effekter (såsom möjliga följdverkningar på turismen), som redan behandlats i kommissionens grönbok. |
| --- | --- |

8.

Kommittén anser att ett stärkt och harmoniserat skydd av geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter skulle bidra till att stärka den inre marknaden tack vare direkta positiva effekter (ökade möjligheter att få tillgång till medel för marknadsföring och bevarande av arbetstillfällen i ekonomiskt sårbara områden) och indirekta positiva effekter (såsom möjliga följdverkningar på turismen), som redan behandlats i kommissionens grönbok.

| 9. | ReK anser att en utvidgning av skyddet av geografiska ursprungsbeteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter skulle medföra potentiella fördelar för konsumenterna, som skulle få ytterligare ett instrument för att göra välgrundade val (trots det digra produktutbudet på marknaden) och bättre kunna identifiera autentiska och ursprungliga kvalitetsprodukter. |
| --- | --- |

9.

ReK anser att en utvidgning av skyddet av geografiska ursprungsbeteckningar till andra produkter än jordbruksprodukter skulle medföra potentiella fördelar för konsumenterna, som skulle få ytterligare ett instrument för att göra välgrundade val (trots det digra produktutbudet på marknaden) och bättre kunna identifiera autentiska och ursprungliga kvalitetsprodukter.

| 10. | Kommittén betonar att ett harmoniserat system för skydd av geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter skulle vara fördelaktigt också för EU:s förbindelser med tredjeländer. En gemensam strategi skulle stärka EU:s ställning i förhandlingar om handelsavtal och i åtgärder för att skydda de egna produkterna på utländska marknader. |
| --- | --- |

10.

Kommittén betonar att ett harmoniserat system för skydd av geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter skulle vara fördelaktigt också för EU:s förbindelser med tredjeländer. En gemensam strategi skulle stärka EU:s ställning i förhandlingar om handelsavtal och i åtgärder för att skydda de egna produkterna på utländska marknader.

| 11. | Kommittén håller med om att skyddet av geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter skulle kunna bidra till att bevara det kulturella och konstnärliga arvet i anslutning till de europeiska lokala och regionala traditionerna, och föreslår att man inkluderar aspekter såsom företagens sociala ansvar i eventuella produktstandarder för att stärka dessa produkters kapacitet att bygga upp ett socialt kapital i produktionsområdena. |
| --- | --- |

11.

Kommittén håller med om att skyddet av geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter skulle kunna bidra till att bevara det kulturella och konstnärliga arvet i anslutning till de europeiska lokala och regionala traditionerna, och föreslår att man inkluderar aspekter såsom företagens sociala ansvar i eventuella produktstandarder för att stärka dessa produkters kapacitet att bygga upp ett socialt kapital i produktionsområdena.

Olika alternativ för skydd av geografiska ursprungsbeteckningar på EU-nivå

| 12. | ReK önskar att man uppnår ett enklare system för skydd av geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter jämfört med det nuvarande systemet för jordbruksprodukter, som i dag – på grund av efterföljande utvidgningar av skyddet – omfattar ett ansenligt antal typer av geografiska ursprungsbeteckningar, vilket ibland kan förvirra konsumenterna. |
| --- | --- |

12.

ReK önskar att man uppnår ett enklare system för skydd av geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter jämfört med det nuvarande systemet för jordbruksprodukter, som i dag – på grund av efterföljande utvidgningar av skyddet – omfattar ett ansenligt antal typer av geografiska ursprungsbeteckningar, vilket ibland kan förvirra konsumenterna.

| 13. | Kommittén vill att märkningarna med geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter ska vara enkla och lätt igenkännbara, och att de ska utformas på språket i produktens ursprungsort och/eller på engelska. |
| --- | --- |

13.

Kommittén vill att märkningarna med geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter ska vara enkla och lätt igenkännbara, och att de ska utformas på språket i produktens ursprungsort och/eller på engelska.

| 14. | Kommittén anser att ett nytt system för skydd av geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter bör göra det möjligt att – på samma sätt som när det gäller geografiska ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter – skydda andra namn än geografiska namn som otvetydigt associeras till en viss plats, i överensstämmelse med de undantag från skyldigheten att garantera skydd som redan föreskrivs i Trips-avtalet. |
| --- | --- |

14.

Kommittén anser att ett nytt system för skydd av geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter bör göra det möjligt att – på samma sätt som när det gäller geografiska ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter – skydda andra namn än geografiska namn som otvetydigt associeras till en viss plats, i överensstämmelse med de undantag från skyldigheten att garantera skydd som redan föreskrivs i Trips-avtalet.

| 15. | ReK påpekar att en sektorsövergripande strategi för skydd av geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter i hög grad skulle vara att föredra framför en sektorsspecifik strategi, eftersom en gemensam regeluppsättning för alla typer av produkter utan tvivel skulle vara enklare för företagen och de nationella, regionala och lokala myndigheterna att förvalta. |
| --- | --- |

15.

ReK påpekar att en sektorsövergripande strategi för skydd av geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter i hög grad skulle vara att föredra framför en sektorsspecifik strategi, eftersom en gemensam regeluppsättning för alla typer av produkter utan tvivel skulle vara enklare för företagen och de nationella, regionala och lokala myndigheterna att förvalta.

| 16. | Kommittén betonar att det för geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter skulle vara ändamålsenligt att ha två (och inte flera) olika nivåer för koppling till territoriet, som motsvarar den nuvarande indelningen i SUB-produkter (med starkare koppling) och SGB-produkter (med svagare koppling) när det gäller geografiska ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

16.

Kommittén betonar att det för geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter skulle vara ändamålsenligt att ha två (och inte flera) olika nivåer för koppling till territoriet, som motsvarar den nuvarande indelningen i SUB-produkter (med starkare koppling) och SGB-produkter (med svagare koppling) när det gäller geografiska ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter.

| 17. | ReK önskar att eventuella produktstandarder (en avgörande faktor för att registrera en geografisk ursprungsbeteckning) ska innehålla information om vilka råvaror som används, en beskrivning av produktionsprocessen, information om produktens koppling till territoriet och företagens eventuella sociala ansvar (som garanti för åtagandet gentemot det berörda området). |
| --- | --- |

17.

ReK önskar att eventuella produktstandarder (en avgörande faktor för att registrera en geografisk ursprungsbeteckning) ska innehålla information om vilka råvaror som används, en beskrivning av produktionsprocessen, information om produktens koppling till territoriet och företagens eventuella sociala ansvar (som garanti för åtagandet gentemot det berörda området).

| 18. | De kriterier som producenterna ska uppfylla för att få geografisk beteckningsstatus bör inte förhindra eventuella produktinnovationer eller förbättringar av produktionsprocessens effektivitet. |
| --- | --- |

18.

De kriterier som producenterna ska uppfylla för att få geografisk beteckningsstatus bör inte förhindra eventuella produktinnovationer eller förbättringar av produktionsprocessens effektivitet.

| 19. | ReK påminner om att geografiska ursprungsbeteckningar bland annat har som mål att fungera som kvalitetssäkring för konsumenterna, och därför skulle det – även om det inte anses vara möjligt att utforma ett enhetligt kvalitetsriktmärke – vara meningsfullt att införa kontrollåtgärder för produktstandarder under hela skyddsperioden. Dessa kontrollåtgärder skulle kunna genomföras av regionala offentliga myndigheter (eller offentlig-privata partnerskap som t.ex. handelskamrar). |
| --- | --- |

19.

ReK påminner om att geografiska ursprungsbeteckningar bland annat har som mål att fungera som kvalitetssäkring för konsumenterna, och därför skulle det – även om det inte anses vara möjligt att utforma ett enhetligt kvalitetsriktmärke – vara meningsfullt att införa kontrollåtgärder för produktstandarder under hela skyddsperioden. Dessa kontrollåtgärder skulle kunna genomföras av regionala offentliga myndigheter (eller offentlig-privata partnerskap som t.ex. handelskamrar).

Hur stärka skyddet?

| 20. | ReK anser att skapandet av ett enda system på EU-nivå för skyddet av geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter skulle vara att föredra framför en harmonisering av de enskilda nationella lagstiftningarna, eftersom ett sådant system skulle vara mer rättvist och skulle säkerställa samma tidsfrister i hela EU. |
| --- | --- |

20.

ReK anser att skapandet av ett enda system på EU-nivå för skyddet av geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter skulle vara att föredra framför en harmonisering av de enskilda nationella lagstiftningarna, eftersom ett sådant system skulle vara mer rättvist och skulle säkerställa samma tidsfrister i hela EU.

| 21. | Kommittén föreslår att det för de medlemsstater som redan har ett system för skydd av geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter införs en kortvarig övergångsperiod som bygger på att två system samexisterar (t.ex. fram till 2020), varefter de definitivt ska övergå till den gemensamma EU-mekanismen. |
| --- | --- |

21.

Kommittén föreslår att det för de medlemsstater som redan har ett system för skydd av geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter införs en kortvarig övergångsperiod som bygger på att två system samexisterar (t.ex. fram till 2020), varefter de definitivt ska övergå till den gemensamma EU-mekanismen.

| 22. | Kommittén anser att ett registreringsförfarande för geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter bör göras obligatoriskt och att det ska bygga på ett tvåstegssystem (vilket i nuläget är fallet när det gäller geografiska ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter). Den regionala nivån ska sköta kontrollen av de lokala egenskaperna och EU-nivån kontrollen av gemensamma EU-övergripande kriterier. |
| --- | --- |

22.

Kommittén anser att ett registreringsförfarande för geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter bör göras obligatoriskt och att det ska bygga på ett tvåstegssystem (vilket i nuläget är fallet när det gäller geografiska ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter). Den regionala nivån ska sköta kontrollen av de lokala egenskaperna och EU-nivån kontrollen av gemensamma EU-övergripande kriterier.

| 23. | ReK påpekar att inskrivningen i registret över geografiska beteckningar bör ske inom ramen för lagstadgade fasta maximala tidsfrister, så att man undviker att mindre effektiva offentliga administrationer saktar ner processen och orsakar skada för producenterna. |
| --- | --- |

23.

ReK påpekar att inskrivningen i registret över geografiska beteckningar bör ske inom ramen för lagstadgade fasta maximala tidsfrister, så att man undviker att mindre effektiva offentliga administrationer saktar ner processen och orsakar skada för producenterna.

| 24. | Kommittén anser att främst producenter, deras organisationer och handelskamrar bör ha rätt att ansöka om registrering av en geografisk ursprungsbeteckning för andra produkter än jordbruksprodukter. I särskilda och välmotiverade fall skulle det dock vara rimligt att tillåta att en enskild producent, en lokal eller regional myndighet eller en konsumentorganisation ansöker om registrering. De kategorier som har rätt att ansöka om registrering bör också ha rätt att eventuellt invända mot en registrering. |
| --- | --- |

24.

Kommittén anser att främst producenter, deras organisationer och handelskamrar bör ha rätt att ansöka om registrering av en geografisk ursprungsbeteckning för andra produkter än jordbruksprodukter. I särskilda och välmotiverade fall skulle det dock vara rimligt att tillåta att en enskild producent, en lokal eller regional myndighet eller en konsumentorganisation ansöker om registrering. De kategorier som har rätt att ansöka om registrering bör också ha rätt att eventuellt invända mot en registrering.

| 25. | Kommittén betonar att det mot bakgrund av den aktuella uppmärksamheten på de offentliga budgetarna bör vara möjligt att begära ett bidrag från producenter som ansöker om geografisk beteckningsstatus, förutsatt att det handlar om ett engångsbelopp, att det står i förhållande till utgifterna och att det tillämpas på samma sätt i hela EU. |
| --- | --- |

25.

Kommittén betonar att det mot bakgrund av den aktuella uppmärksamheten på de offentliga budgetarna bör vara möjligt att begära ett bidrag från producenter som ansöker om geografisk beteckningsstatus, förutsatt att det handlar om ett engångsbelopp, att det står i förhållande till utgifterna och att det tillämpas på samma sätt i hela EU.

Skyddets omfattning

| 26. | Regionkommittén önskar att den skyddsnivå som beviljas geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbuksprodukter ska vara densamma som föreskrivs i artikel 23 i Trips-avtalet för vin och spritdrycker, som säkerställer ett tillräckligt skydd av producenternas rättigheter. |
| --- | --- |

26.

Regionkommittén önskar att den skyddsnivå som beviljas geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbuksprodukter ska vara densamma som föreskrivs i artikel 23 i Trips-avtalet för vin och spritdrycker, som säkerställer ett tillräckligt skydd av producenternas rättigheter.

| 27. | Kommittén föreslår att systemet för att övervaka efterlevnaden av rätten till geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter ska göras offentligt eller offentlig-privat, men att man i båda fallen utnyttjar de lokala och regionala organens kompetens, eftersom de är i direkt kontakt med territoriet. |
| --- | --- |

27.

Kommittén föreslår att systemet för att övervaka efterlevnaden av rätten till geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter ska göras offentligt eller offentlig-privat, men att man i båda fallen utnyttjar de lokala och regionala organens kompetens, eftersom de är i direkt kontakt med territoriet.

| 28. | ReK anser att införandet av ett system för geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter i viss grad kan öka risken för förfalskning och imitation av konkurrenter. Därför bör man införa snabba skyddsförfaranden som omedelbart kan identifiera och avlägsna förfalskade eller imiterade produkter. |
| --- | --- |

28.

ReK anser att införandet av ett system för geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter i viss grad kan öka risken för förfalskning och imitation av konkurrenter. Därför bör man införa snabba skyddsförfaranden som omedelbart kan identifiera och avlägsna förfalskade eller imiterade produkter.

| 29. | Kommittén anser att skyddet av geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter inte bör vara tidsbegränsat, men att det däremot bör vara möjligt att annullera skyddet på samma villkor som för geografiska ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

29.

Kommittén anser att skyddet av geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter inte bör vara tidsbegränsat, men att det däremot bör vara möjligt att annullera skyddet på samma villkor som för geografiska ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter.

| 30. | Kommittén anser att potentiella konflikter mellan geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter och varumärken bör regleras på samma sätt som konflikter som rör geografiska ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

30.

Kommittén anser att potentiella konflikter mellan geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter och varumärken bör regleras på samma sätt som konflikter som rör geografiska ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter.

| 31. | Med tanke på kommitténs särskilda rådgivande kompetens i lokal- och regionalpolitiska frågor bör ReK:s ståndpunkt kunna stärka och utveckla förslaget om att inrätta ett EU-system för skydd av geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter. Vi uppmanar därför kommissionen att lägga fram ett lagförslag i denna riktning. |
| --- | --- |

31.

Med tanke på kommitténs särskilda rådgivande kompetens i lokal- och regionalpolitiska frågor bör ReK:s ståndpunkt kunna stärka och utveckla förslaget om att inrätta ett EU-system för skydd av geografiska ursprungsbeteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter. Vi uppmanar därför kommissionen att lägga fram ett lagförslag i denna riktning.

Bryssel den 12 februari 2015

Europeiska regionkommitténsordförande

Markku MARKKULA

---

(1)  Jfr mål C-3/91, Turrón de Jijona (punkt 37), eller mål C-108/01, Prosciutto di Parma (punkt 64).

1

(2)  Belgien (endast regionen Vallonien), Bulgarien, Kroatien, Estland, Frankrike, Tyskland, Lettland, Polen, Portugal, Tjeckien, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien (endast regionen Murcia) och Ungern.

2

---

| 28.4.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 140/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 140/16

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020

(2015/C 140/04)

| Föredragande | : | Mauro D'Attis (IT–EPP), ledamot av kommunfullmäktige i Brindisi |
| --- | --- | --- |
| Referensdokument | : | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020
  COM(2014) 332 final |

Föredragande

:

Mauro D'Attis (IT–EPP), ledamot av kommunfullmäktige i Brindisi

Referensdokument

:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020

COM(2014) 332 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

| 1. | Europeiska regionkommittén välkomnar att kommissionen i sitt meddelande om EU:s nya strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020 strävar efter att anpassa sig till Europa 2020-strategins mål för sysselsättning genom att främja höga arbetsstandarder både i EU och internationellt, men undrar varför kommissionen inte har några planer på en specifik lagstiftningsåtgärd inom denna strategiska ram, i synnerhet när det gäller muskel- och skelettbesvär och cancerframkallande ämnen. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén välkomnar att kommissionen i sitt meddelande om EU:s nya strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020 strävar efter att anpassa sig till Europa 2020-strategins mål för sysselsättning genom att främja höga arbetsstandarder både i EU och internationellt, men undrar varför kommissionen inte har några planer på en specifik lagstiftningsåtgärd inom denna strategiska ram, i synnerhet när det gäller muskel- och skelettbesvär och cancerframkallande ämnen.

| 2. | ReK stöder i detta sammanhang Europaparlamentets uppmaning till Europeiska kommissionen:






  — | Att utveckla, genomföra och stödja en modell för screening och registrering av asbest, i enlighet med artikel 11 i direktiv 2009/148/EG. |
| --- | --- | --- |

2.

ReK stöder i detta sammanhang Europaparlamentets uppmaning till Europeiska kommissionen:

—

Att utveckla, genomföra och stödja en modell för screening och registrering av asbest, i enlighet med artikel 11 i direktiv 2009/148/EG.

| — | Att genomföra en konsekvensbedömning och en kostnads-nyttoanalys av möjligheten att fastställa handlingsplaner för säker asbestsanering i offentliga byggnader. |
| --- | --- |

—

Att genomföra en konsekvensbedömning och en kostnads-nyttoanalys av möjligheten att fastställa handlingsplaner för säker asbestsanering i offentliga byggnader.

| — | Att tillhandahålla information och riktlinjer för att uppmuntra privata fastighetsägare att effektivt undersöka och riskbedöma förekomsten av asbesthaltiga material i sina byggnader. |
| --- | --- |

—

Att tillhandahålla information och riktlinjer för att uppmuntra privata fastighetsägare att effektivt undersöka och riskbedöma förekomsten av asbesthaltiga material i sina byggnader.

| 3. | ReK framhåller den motsägelse som ligger i att kommissionen, samtidigt med inrättandet av EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020, i sitt arbetsprogram för 2015 meddelar att man eventuellt kommer att dra tillbaka förslaget till direktiv om ändring av rådets direktiv 92/85/EEG om åtgärder för att förbättra arbetsmiljön för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar. |
| --- | --- |

3.

ReK framhåller den motsägelse som ligger i att kommissionen, samtidigt med inrättandet av EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020, i sitt arbetsprogram för 2015 meddelar att man eventuellt kommer att dra tillbaka förslaget till direktiv om ändring av rådets direktiv 92/85/EEG om åtgärder för att förbättra arbetsmiljön för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar.

| 4. | Kommittén inser vikten av att åtgärder för att hantera arbetsmiljörisker och löpande förbättra arbetsmiljövillkoren samordnas på EU-nivå. |
| --- | --- |

4.

Kommittén inser vikten av att åtgärder för att hantera arbetsmiljörisker och löpande förbättra arbetsmiljövillkoren samordnas på EU-nivå.

| 5. | Kommittén noterar att en stor del av åtgärderna i EU:s strategi för perioden 2007–2012 har genomförts trots att det inte fastställts någon tidsplan med bindande och mätbara mål. |
| --- | --- |

5.

Kommittén noterar att en stor del av åtgärderna i EU:s strategi för perioden 2007–2012 har genomförts trots att det inte fastställts någon tidsplan med bindande och mätbara mål.

| 6. | ReK betonar den avgörande och viktiga roll som arbetsgivarnas och arbetstagarnas företrädare har när det gäller att utveckla strategier för hälsa och säkerhet på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, och kommittén uppmanar kommissionen att stärka den sociala dialogen i beslutsprocessen. |
| --- | --- |

6.

ReK betonar den avgörande och viktiga roll som arbetsgivarnas och arbetstagarnas företrädare har när det gäller att utveckla strategier för hälsa och säkerhet på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, och kommittén uppmanar kommissionen att stärka den sociala dialogen i beslutsprocessen.

| 7. | Vi stöder kommissionens beslut att identifiera tre viktiga utmaningar i den nya strategin, nämligen i) respekten för gällande lagstiftning; ii) bättre förebyggande åtgärder mot arbetssjukdomar inklusive nya och framväxande risker; iii) hanteringen av befolkningsförändringen. |
| --- | --- |

7.

Vi stöder kommissionens beslut att identifiera tre viktiga utmaningar i den nya strategin, nämligen i) respekten för gällande lagstiftning; ii) bättre förebyggande åtgärder mot arbetssjukdomar inklusive nya och framväxande risker; iii) hanteringen av befolkningsförändringen.

| 8. | Vi håller med Europaparlamentet om att den ekonomiska krisen inte kan användas som ursäkt för att undergräva de förebyggande strategierna, och understryker vikten av hälsa och säkerhet på arbetsplatsen som en grundläggande rättighet för arbetstagarna (1). |
| --- | --- |

8.

Vi håller med Europaparlamentet om att den ekonomiska krisen inte kan användas som ursäkt för att undergräva de förebyggande strategierna, och understryker vikten av hälsa och säkerhet på arbetsplatsen som en grundläggande rättighet för arbetstagarna (1).

| 9. | Vi beklagar de lokala och regionala myndigheternas begränsade deltagande i EU:s strategi och uppmanar kommissionen att säkerställa att de formellt involveras när det görs åtaganden på området, och därmed erkänna dem som väsentliga institutionella aktörer bl.a. tack vare deras roll som betydande arbetsgivare. |
| --- | --- |

9.

Vi beklagar de lokala och regionala myndigheternas begränsade deltagande i EU:s strategi och uppmanar kommissionen att säkerställa att de formellt involveras när det görs åtaganden på området, och därmed erkänna dem som väsentliga institutionella aktörer bl.a. tack vare deras roll som betydande arbetsgivare.

| 10. | Vi betonar att de lokala och regionala myndigheterna tack vare sina partnerskap och kopplingar till lokala företag kan spela en viktig roll genom att integrera lagstiftningen, främja ett ”riskförebyggande synsätt” och en korrekt tillämpning av standarder för förebyggande verksamhet och genom att stödja aktiviteter för representation och kollektivt skydd av säkerheten. |
| --- | --- |

10.

Vi betonar att de lokala och regionala myndigheterna tack vare sina partnerskap och kopplingar till lokala företag kan spela en viktig roll genom att integrera lagstiftningen, främja ett ”riskförebyggande synsätt” och en korrekt tillämpning av standarder för förebyggande verksamhet och genom att stödja aktiviteter för representation och kollektivt skydd av säkerheten.

De sju viktiga strategiska mål som fastställts av kommissionen

A.   Fortsatt konsolidering av nationella strategier

| 11. | Europeiska regionkommittén föreslår att man inrättar en central europeisk styrkommitté med befogenheter vad gäller identifiering, samordning och utveckling på arbetsmiljöområdet (gärna med Europeiska arbetsmiljöbyrån som samordnare), bl.a. i syfte att på effektivast möjliga sätt spela en proaktiv roll som referenspunkt och vad gäller vägledning och övervakning när medlemsstaterna tillämpar EU-lagstiftningen. Denna styrkommitté bör ha följande uppgifter:






  — | Den ska ha en organisatorisk modell som bygger på nätverk, genom att samordna befogenheter som för närvarande är fördelade över många olika europeiska organ (t.ex. Europeiska arbetsmiljöbyrån och Eurofound) och nationella, regionala och lokala organ i syfte att uppnå samverkanseffekter. Dessa organs operativa uppgifter och funktioner skulle samtidigt behöva omdefinieras med tanke på de långtgående förändringar som ägt rum under de senaste femton åren. |
| --- | --- | --- |

11.

Europeiska regionkommittén föreslår att man inrättar en central europeisk styrkommitté med befogenheter vad gäller identifiering, samordning och utveckling på arbetsmiljöområdet (gärna med Europeiska arbetsmiljöbyrån som samordnare), bl.a. i syfte att på effektivast möjliga sätt spela en proaktiv roll som referenspunkt och vad gäller vägledning och övervakning när medlemsstaterna tillämpar EU-lagstiftningen. Denna styrkommitté bör ha följande uppgifter:

—

Den ska ha en organisatorisk modell som bygger på nätverk, genom att samordna befogenheter som för närvarande är fördelade över många olika europeiska organ (t.ex. Europeiska arbetsmiljöbyrån och Eurofound) och nationella, regionala och lokala organ i syfte att uppnå samverkanseffekter. Dessa organs operativa uppgifter och funktioner skulle samtidigt behöva omdefinieras med tanke på de långtgående förändringar som ägt rum under de senaste femton åren.

| — | Den ska, i samarbete med och under medverkan av arbetsmarknadens parter på EU-nivå, också fungera som ett permanent forum för samråd och utveckling och göra det möjligt att få en helhetssyn vad gäller frågor inom arbetsmiljöområdet. |
| --- | --- |

—

Den ska, i samarbete med och under medverkan av arbetsmarknadens parter på EU-nivå, också fungera som ett permanent forum för samråd och utveckling och göra det möjligt att få en helhetssyn vad gäller frågor inom arbetsmiljöområdet.

| — | Den ska, för att inte skapa ytterligare kostnader mot bakgrund av den utgiftsöversyn som pågår i EU, endast ta i anspråk personal, lokaler, nödvändig infrastruktur osv. som redan finns inom de EU-institutioner och nationella institutioner som är verksamma på arbetsmiljöområdet. |
| --- | --- |

—

Den ska, för att inte skapa ytterligare kostnader mot bakgrund av den utgiftsöversyn som pågår i EU, endast ta i anspråk personal, lokaler, nödvändig infrastruktur osv. som redan finns inom de EU-institutioner och nationella institutioner som är verksamma på arbetsmiljöområdet.

| 12. | Vi anser att det krävs snabba åtgärder för att bemöta problemet med begränsningen av arbetstagares rättigheter och att man måste ingripa effektivt för att minska skillnaderna i arbetsmiljölagstiftningen och genomförandet av den, samt i arbetsmiljömodellerna, eftersom dessa skillnader är en av de faktorer som kan gynna uppkomst av social dumpning och illojal konkurrens på EU-marknaden. |
| --- | --- |

12.

Vi anser att det krävs snabba åtgärder för att bemöta problemet med begränsningen av arbetstagares rättigheter och att man måste ingripa effektivt för att minska skillnaderna i arbetsmiljölagstiftningen och genomförandet av den, samt i arbetsmiljömodellerna, eftersom dessa skillnader är en av de faktorer som kan gynna uppkomst av social dumpning och illojal konkurrens på EU-marknaden.

| 13. | Vi samtycker till kommissionens förslag att se över de nationella strategierna i ljuset av den nya ramen och upprätta en databas som täcker alla nationella strategiska ramar för arbetsmiljö i samarbete med Europeiska arbetsmiljöbyrån. Detta arbete ska genomföras i nära dialog med de europeiska arbetsmarknadsparterna. |
| --- | --- |

13.

Vi samtycker till kommissionens förslag att se över de nationella strategierna i ljuset av den nya ramen och upprätta en databas som täcker alla nationella strategiska ramar för arbetsmiljö i samarbete med Europeiska arbetsmiljöbyrån. Detta arbete ska genomföras i nära dialog med de europeiska arbetsmarknadsparterna.

| 14. | Vi är övertygade om att det är nödvändigt att främja utvecklingen av en ”riskförebyggande kultur” (med initiativ i skolor och inom lärlingsutbildning, yrkesutbildning och fortbildning) och en stabil och modern ”företagskultur” som bygger på övertygelsen att arbetstagarnas kvalitet är avgörande för kvaliteten på de industriella processerna och produkterna. |
| --- | --- |

14.

Vi är övertygade om att det är nödvändigt att främja utvecklingen av en ”riskförebyggande kultur” (med initiativ i skolor och inom lärlingsutbildning, yrkesutbildning och fortbildning) och en stabil och modern ”företagskultur” som bygger på övertygelsen att arbetstagarnas kvalitet är avgörande för kvaliteten på de industriella processerna och produkterna.

| 15. | Utbildning i att förebygga arbetsmiljörisker är mycket viktig och gynnar såväl arbetstagare som företag. |
| --- | --- |

15.

Utbildning i att förebygga arbetsmiljörisker är mycket viktig och gynnar såväl arbetstagare som företag.

| 16. | Vi håller med kommissionen om att upplysning om arbetsmiljöfrågor börjar i skolan och stöder rekommendationen att arbetsmiljöfrågor bättre ska återspeglas i skolornas kursplaner. |
| --- | --- |

16.

Vi håller med kommissionen om att upplysning om arbetsmiljöfrågor börjar i skolan och stöder rekommendationen att arbetsmiljöfrågor bättre ska återspeglas i skolornas kursplaner.

| 17. | Vi stöder kommissionens fokus på upplysningskampanjer för allmänheten och betonar den roll som de lokala och regionala myndigheterna bör spela på detta område. |
| --- | --- |

17.

Vi stöder kommissionens fokus på upplysningskampanjer för allmänheten och betonar den roll som de lokala och regionala myndigheterna bör spela på detta område.

| 18. | Vi stöder särskilt finansieringen av åtgärder från och med 2014, och efterlyser särskilda former av stöd till projektförslag som lämnas in av lokala och regionala myndigheter, och särskilt av sådana myndigheter som företräder områden där det offentliga hälso- och sjukvårdssystemet inte har en effektiv täckning, eller som står inför demografiska utmaningar. |
| --- | --- |

18.

Vi stöder särskilt finansieringen av åtgärder från och med 2014, och efterlyser särskilda former av stöd till projektförslag som lämnas in av lokala och regionala myndigheter, och särskilt av sådana myndigheter som företräder områden där det offentliga hälso- och sjukvårdssystemet inte har en effektiv täckning, eller som står inför demografiska utmaningar.

B.   Underlätta efterlevnaden av arbetsmiljölagstiftningen, särskilt för mikro- och småföretag

| 19. | I linje med principen om en horisontell subsidiaritet ställer sig Europeiska regionkommittén positiv till planerade åtgärder för att stödja företag med de tekniska och organisatoriska lösningarna för skyddet av hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

19.

I linje med principen om en horisontell subsidiaritet ställer sig Europeiska regionkommittén positiv till planerade åtgärder för att stödja företag med de tekniska och organisatoriska lösningarna för skyddet av hälsa och säkerhet på arbetsplatsen.

| 20. | Vi håller med kommissionen om att det är nödvändigt att tillhandahålla ekonomiskt och tekniskt stöd till det interaktiva onlineverktyget för riskbedömning (OiRA) (2) och andra tekniska, vetenskapliga och it-baserade verktyg i medlemsstaterna, särskilt inom de prioriterade områdena och till mikroföretag och småföretag. |
| --- | --- |

20.

Vi håller med kommissionen om att det är nödvändigt att tillhandahålla ekonomiskt och tekniskt stöd till det interaktiva onlineverktyget för riskbedömning (OiRA) (2) och andra tekniska, vetenskapliga och it-baserade verktyg i medlemsstaterna, särskilt inom de prioriterade områdena och till mikroföretag och småföretag.

| 21. | Vi stöder kommissionens åtgärder för att främja utbyte av goda metoder med små och medelstora företag, som får stöd från större företag i kedjan avtalspart-leverantör-köpare för att förbättra arbetsmiljön. |
| --- | --- |

21.

Vi stöder kommissionens åtgärder för att främja utbyte av goda metoder med små och medelstora företag, som får stöd från större företag i kedjan avtalspart-leverantör-köpare för att förbättra arbetsmiljön.

| 22. | Vi efterlyser en mer integrerad politik för små och medelstora företag (ekonomiska incitament, bättre tillgång till ESF och Eruf, praktiska och tekniskt-vetenskapligt noggranna verktyg för riskbedömning, partnerskap). |
| --- | --- |

22.

Vi efterlyser en mer integrerad politik för små och medelstora företag (ekonomiska incitament, bättre tillgång till ESF och Eruf, praktiska och tekniskt-vetenskapligt noggranna verktyg för riskbedömning, partnerskap).

| 23. | Vi efterlyser en politik för skattebefrielse för kapitalinvesteringar och årliga underhållskostnader för de företag som inför system och verktyg för hantering av arbetsmiljöfrågor i överensstämmelse med riktlinjer och modeller från offentliga behöriga regleringsorgan. |
| --- | --- |

23.

Vi efterlyser en politik för skattebefrielse för kapitalinvesteringar och årliga underhållskostnader för de företag som inför system och verktyg för hantering av arbetsmiljöfrågor i överensstämmelse med riktlinjer och modeller från offentliga behöriga regleringsorgan.

| 24. | Vi önskar därför att man utarbetar en EU-plan för incitament till företag för projekt som syftar till att införa och underhålla system för hantering av arbetsmiljöfrågor, genom att använda garantifonder för att underlätta tillgången till banklån och genom ökat tekniskt stöd till företag, särskilt små och medelstora företag, bl.a. genom Europeiska arbetsmiljöbyrån. |
| --- | --- |

24.

Vi önskar därför att man utarbetar en EU-plan för incitament till företag för projekt som syftar till att införa och underhålla system för hantering av arbetsmiljöfrågor, genom att använda garantifonder för att underlätta tillgången till banklån och genom ökat tekniskt stöd till företag, särskilt små och medelstora företag, bl.a. genom Europeiska arbetsmiljöbyrån.

C.   Bättre tillämpning av arbetsmiljölagstiftningen från medlemsstaternas sida

| 25. | ReK stöder åtgärderna och de politiska rekommendationerna i Europaparlamentets resolution av den 14 januari 2014 om effektiva yrkesinspektioner för att förbättra arbetsförhållandena i EU. |
| --- | --- |

25.

ReK stöder åtgärderna och de politiska rekommendationerna i Europaparlamentets resolution av den 14 januari 2014 om effektiva yrkesinspektioner för att förbättra arbetsförhållandena i EU.

| 26. | Vi välkomnar den vägledning och samordning av de enskilda medlemsstaternas yrkesinspektionsverksamhet och av tjänstemännen vid de myndigheter som ansvarar för arbetsmiljöfrågor som tillhandahålls av yrkesinspektörskommittén (SLIC), som får instrument och resurser från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

26.

Vi välkomnar den vägledning och samordning av de enskilda medlemsstaternas yrkesinspektionsverksamhet och av tjänstemännen vid de myndigheter som ansvarar för arbetsmiljöfrågor som tillhandahålls av yrkesinspektörskommittén (SLIC), som får instrument och resurser från medlemsstaterna.

| 27. | Kommittén håller med om att det är viktigt att tjänstemännen vid de offentliga myndigheter som övervakar arbetsmiljön även börjar fokusera på att lagstiftningen följs, och betonar de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att stödja inspektörernas utbildning. Vi hoppas att man kommer att ta fram särskilda inspektionsmodeller för små och medelstora företag för att dessa inte ska drabbas av alltför betungande och kostsam byråkrati. |
| --- | --- |

27.

Kommittén håller med om att det är viktigt att tjänstemännen vid de offentliga myndigheter som övervakar arbetsmiljön även börjar fokusera på att lagstiftningen följs, och betonar de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att stödja inspektörernas utbildning. Vi hoppas att man kommer att ta fram särskilda inspektionsmodeller för små och medelstora företag för att dessa inte ska drabbas av alltför betungande och kostsam byråkrati.

| 28. | Verkställighetsåtgärder bör bygga på objektiva belägg för effektivitet, med särskild inriktning på de branscher där det finns verkliga risker för överträdelser av arbetsmiljölagstiftningen, och garantera att de koncentreras på att upprätthålla befintliga bestämmelser om exponering för karcinogener som asbest och de sjukdomar som dominerar på arbetsplatserna, t.ex. muskel- och skelettbesvär, stressrelaterade sjukdomar och andra luftvägssjukdomar som kroniskt obstruktiv lungsjukdom (KOL). |
| --- | --- |

28.

Verkställighetsåtgärder bör bygga på objektiva belägg för effektivitet, med särskild inriktning på de branscher där det finns verkliga risker för överträdelser av arbetsmiljölagstiftningen, och garantera att de koncentreras på att upprätthålla befintliga bestämmelser om exponering för karcinogener som asbest och de sjukdomar som dominerar på arbetsplatserna, t.ex. muskel- och skelettbesvär, stressrelaterade sjukdomar och andra luftvägssjukdomar som kroniskt obstruktiv lungsjukdom (KOL).

| 29. | Vi skulle gärna se en stärkt roll för lokala och regionala myndigheter när det gäller lokal tillsyn, först och främst genom ett gradvist stärkande av deras befogenheter, särskilt beträffande systemet för upphandling och underentreprenad, som är ett av de viktigaste områdena där arbetsmiljön inte är tillräckligt skyddad. |
| --- | --- |

29.

Vi skulle gärna se en stärkt roll för lokala och regionala myndigheter när det gäller lokal tillsyn, först och främst genom ett gradvist stärkande av deras befogenheter, särskilt beträffande systemet för upphandling och underentreprenad, som är ett av de viktigaste områdena där arbetsmiljön inte är tillräckligt skyddad.

| 30. | Kommittén uppmuntrar utbyte av god praxis mellan de regionala och lokala myndigheter som är verksamma på detta område. |
| --- | --- |

30.

Kommittén uppmuntrar utbyte av god praxis mellan de regionala och lokala myndigheter som är verksamma på detta område.

| 31. | Vi håller med om att man i samarbete med medlemsstaterna, yrkesinspektörskommittén (SLIC) och rådgivande kommittén för hälsa och säkerhet (ACHS) bör bedöma hur effektiva utdömda sanktioner och böter samt okonventionella övervakningsmetoder är, under förutsättning att den offentliga sektorn ges möjlighet att medverka i dessa organ. |
| --- | --- |

31.

Vi håller med om att man i samarbete med medlemsstaterna, yrkesinspektörskommittén (SLIC) och rådgivande kommittén för hälsa och säkerhet (ACHS) bör bedöma hur effektiva utdömda sanktioner och böter samt okonventionella övervakningsmetoder är, under förutsättning att den offentliga sektorn ges möjlighet att medverka i dessa organ.

| 32. | Vi anser att inrättandet av en europeisk plattform för skydd av migrerande arbetstagares hälsa är ett ändamålsenligt och strategiskt val mot bakgrund av ländernas allt sämre förmåga att ingripa till följd av globaliseringen och de sociala och demografiska förändringar som särskilt migrationsströmmarna orsakar. |
| --- | --- |

32.

Vi anser att inrättandet av en europeisk plattform för skydd av migrerande arbetstagares hälsa är ett ändamålsenligt och strategiskt val mot bakgrund av ländernas allt sämre förmåga att ingripa till följd av globaliseringen och de sociala och demografiska förändringar som särskilt migrationsströmmarna orsakar.

D.   Förenkla gällande lagstiftning

| 33. | Europeiska regionkommittén välkomnar att direktiv 89/391/EEG, som enligt en undersökning som kommissionen genomförde 2011 är en av de 10 lagstiftningsakter som är mest betungande för små och medelstora företag (3), inkluderas i kommissionens program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit) (4). |
| --- | --- |

33.

Europeiska regionkommittén välkomnar att direktiv 89/391/EEG, som enligt en undersökning som kommissionen genomförde 2011 är en av de 10 lagstiftningsakter som är mest betungande för små och medelstora företag (3), inkluderas i kommissionens program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit) (4).

| 34. | Vi anser att påföljdsinstrumenten bör kompletteras av målinriktade bestämmelser med tydliga regler och effektiva och smidiga förfaranden, samtidigt som de bilaterala organ som företräder arbetsmarknadens parter ges en stärkt roll. Dessa parter kan, om de görs delaktiga i tillräcklig utsträckning, med tanke på sina roller på ett lämpligt sätt stödja de organ som fastställs i den nationella lagstiftningen i genomförandet av förebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

34.

Vi anser att påföljdsinstrumenten bör kompletteras av målinriktade bestämmelser med tydliga regler och effektiva och smidiga förfaranden, samtidigt som de bilaterala organ som företräder arbetsmarknadens parter ges en stärkt roll. Dessa parter kan, om de görs delaktiga i tillräcklig utsträckning, med tanke på sina roller på ett lämpligt sätt stödja de organ som fastställs i den nationella lagstiftningen i genomförandet av förebyggande åtgärder.

| 35. | Vi stöder förslaget att som en del av utvärderingen av arbetsmiljölagstiftningen granska hur riskbedömningen kan förenklas och/eller vilka minskningar av administrativa bördor och dokumentation som kan göras. Samtidigt måste man dock se till att nivån på arbetstagarskyddet inte sänks. |
| --- | --- |

35.

Vi stöder förslaget att som en del av utvärderingen av arbetsmiljölagstiftningen granska hur riskbedömningen kan förenklas och/eller vilka minskningar av administrativa bördor och dokumentation som kan göras. Samtidigt måste man dock se till att nivån på arbetstagarskyddet inte sänks.

| 36. | Vi anser att det för vissa sektorer, särskilt för mikroföretagen, är möjligt att ta fram och främja instrument som underlättar riskanalysen, t.ex. det interaktiva onlineverktyget för riskbedömning (OiRA). Objektiva kriterier och parametrar som fastställs gemensamt av de ansvariga institutionella aktörerna bör baseras på en grundlig riskbedömning och riskhantering och i så förenklad form som möjligt med målet att utveckla förenklade riskbedömnings- och riskhanteringsinstrument, bland annat i form av frivillig certifiering. |
| --- | --- |

36.

Vi anser att det för vissa sektorer, särskilt för mikroföretagen, är möjligt att ta fram och främja instrument som underlättar riskanalysen, t.ex. det interaktiva onlineverktyget för riskbedömning (OiRA). Objektiva kriterier och parametrar som fastställs gemensamt av de ansvariga institutionella aktörerna bör baseras på en grundlig riskbedömning och riskhantering och i så förenklad form som möjligt med målet att utveckla förenklade riskbedömnings- och riskhanteringsinstrument, bland annat i form av frivillig certifiering.

| 37. | Vi tror att orsaken till att systemet för förvaltning av arbetsmiljön är så komplext och betungande inte alltid är den offentliga lagstiftningen, utan delvis ligger i den byråkrati som efterlevnaden av internationella standarder medför. Vi erkänner kompetensen hos dem som ansvarar för säkerheten men anser att man inte bör skapa ytterligare svårigheter för företagen, särskilt de mindre företagen. Därför hoppas kommittén på en europeisk debatt om kvalitetscertifiering av arbetsmiljön, med syfte att utforma en frivillig EU-standard som fastställer hållbara minimikrav. |
| --- | --- |

37.

Vi tror att orsaken till att systemet för förvaltning av arbetsmiljön är så komplext och betungande inte alltid är den offentliga lagstiftningen, utan delvis ligger i den byråkrati som efterlevnaden av internationella standarder medför. Vi erkänner kompetensen hos dem som ansvarar för säkerheten men anser att man inte bör skapa ytterligare svårigheter för företagen, särskilt de mindre företagen. Därför hoppas kommittén på en europeisk debatt om kvalitetscertifiering av arbetsmiljön, med syfte att utforma en frivillig EU-standard som fastställer hållbara minimikrav.

E.   Den åldrande arbetskraften och framväxande nya risker

| 38. | Europeiska regionkommittén är övertygad om att åtgärder som syftar till skydd av hälsa och säkerhet på arbetsplatsen bör behandlas ur ett förebyggande helhetsperspektiv och med hänsyn till det starka sambandet mellan produktion, arbete och miljö samt vara baserad på de bästa medicinska och vetenskapliga belägg som finns tillgängliga. |
| --- | --- |

38.

Europeiska regionkommittén är övertygad om att åtgärder som syftar till skydd av hälsa och säkerhet på arbetsplatsen bör behandlas ur ett förebyggande helhetsperspektiv och med hänsyn till det starka sambandet mellan produktion, arbete och miljö samt vara baserad på de bästa medicinska och vetenskapliga belägg som finns tillgängliga.

| 39. | Vi uppmärksammar de sjukdomar som orsakas av asbest, lungsjukdomar, hudsjukdomar, cancer, astma, obstruktiva lungsjukdomar, muskel- och skelettbesvär, stressrelaterade sjukdomar och andra kroniska besvär, och framhåller att det bör genomföras grundliga analyser av befintliga och nya risker som uppstår till följd av omstruktureringar, ny teknik samt nya material och produkter. |
| --- | --- |

39.

Vi uppmärksammar de sjukdomar som orsakas av asbest, lungsjukdomar, hudsjukdomar, cancer, astma, obstruktiva lungsjukdomar, muskel- och skelettbesvär, stressrelaterade sjukdomar och andra kroniska besvär, och framhåller att det bör genomföras grundliga analyser av befintliga och nya risker som uppstår till följd av omstruktureringar, ny teknik samt nya material och produkter.

| 40. | Vi anser med tanke på den vetenskapliga osäkerheten att det i den industriella användningen av ny teknik, nya material och nya produkter är nödvändigt att tillämpa en ”försiktighetsprincip” i förvaltningen av hälsorisker. |
| --- | --- |

40.

Vi anser med tanke på den vetenskapliga osäkerheten att det i den industriella användningen av ny teknik, nya material och nya produkter är nödvändigt att tillämpa en ”försiktighetsprincip” i förvaltningen av hälsorisker.

| 41. | Vi anser






  — | att man bör beakta det hälsomässiga och psykologiska välbefinnandet hos arbetstagare i samband med omstruktureringar och införandet av ny teknik och nya arbetsmetoder, |
| --- | --- | --- |

41.

Vi anser

—

att man bör beakta det hälsomässiga och psykologiska välbefinnandet hos arbetstagare i samband med omstruktureringar och införandet av ny teknik och nya arbetsmetoder,

| — | att man bör göra en komplett riskbedömning av konsekvenserna för arbetskraften och samhället, och att man i detta sammanhang även måste beakta den ekonomiska nyttan och de ekonomiska kostnaderna, |
| --- | --- |

—

att man bör göra en komplett riskbedömning av konsekvenserna för arbetskraften och samhället, och att man i detta sammanhang även måste beakta den ekonomiska nyttan och de ekonomiska kostnaderna,

| — | att försiktighetsprincipen måste vara ”riskinriktad” och innebära en rimlig bedömning så länge som det inte finns uppgifter som bygger på en bredare vetenskaplig grund och som validerats tekniskt av den centrala europeiska styrkommitté som avses ovan. |
| --- | --- |

—

att försiktighetsprincipen måste vara ”riskinriktad” och innebära en rimlig bedömning så länge som det inte finns uppgifter som bygger på en bredare vetenskaplig grund och som validerats tekniskt av den centrala europeiska styrkommitté som avses ovan.

| 42. | Vi noterar det ökande antalet kvinnor i arbetslivet och att det finns skillnader i kvinnors och mäns arbetsliv (typ av arbete och olika riskexponeringar), som påverkar deras hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

42.

Vi noterar det ökande antalet kvinnor i arbetslivet och att det finns skillnader i kvinnors och mäns arbetsliv (typ av arbete och olika riskexponeringar), som påverkar deras hälsa och säkerhet.

| 43. | Vi rekommenderar en diversifiering av skyddsåtgärderna på arbetsplatsen för att säkerställa att de fungerar effektivt för både kvinnor och män, och att man tar hänsyn till den typ av arbete som utförs och de subjektiva och objektiva skillnaderna i de olika riskexponeringarna. |
| --- | --- |

43.

Vi rekommenderar en diversifiering av skyddsåtgärderna på arbetsplatsen för att säkerställa att de fungerar effektivt för både kvinnor och män, och att man tar hänsyn till den typ av arbete som utförs och de subjektiva och objektiva skillnaderna i de olika riskexponeringarna.

| 44. | Vi håller med om att arbetsmiljöpolitiken kan bidra till att bekämpa diskriminering och främja lika möjligheter i EU-politiken genom att främja en korrekt tillämpning av direktiv 2000/78/EG, som handlar om skydd av hälsa och säkerhet på arbetsplatsen för personer med funktionsnedsättning, och direktiv 2006/54/EG, som förbjuder mindre förmånlig behandling av kvinnor på arbetsplatsen på grund av graviditet eller moderskap (5)
   (6). |
| --- | --- |

44.

Vi håller med om att arbetsmiljöpolitiken kan bidra till att bekämpa diskriminering och främja lika möjligheter i EU-politiken genom att främja en korrekt tillämpning av direktiv 2000/78/EG, som handlar om skydd av hälsa och säkerhet på arbetsplatsen för personer med funktionsnedsättning, och direktiv 2006/54/EG, som förbjuder mindre förmånlig behandling av kvinnor på arbetsplatsen på grund av graviditet eller moderskap (5)
   (6).

| 45. | Kommittén betonar att ”livslångt lärande och frivilligarbete är viktiga drivkrafter bakom aktivt och hälsosamt åldrande. Vuxenutbildning och äldre personers frivilligarbete kan stödjas på europeisk, nationell och lokal nivå i syfte att bidra till ett förlängt arbetsliv, ett aktivt pensionärsliv och ett självständigt boende” (7). EU bör därför främja utarbetandet av en handbok i god europeisk praxis för aktivt åldrande. |
| --- | --- |

45.

Kommittén betonar att ”livslångt lärande och frivilligarbete är viktiga drivkrafter bakom aktivt och hälsosamt åldrande. Vuxenutbildning och äldre personers frivilligarbete kan stödjas på europeisk, nationell och lokal nivå i syfte att bidra till ett förlängt arbetsliv, ett aktivt pensionärsliv och ett självständigt boende” (7). EU bör därför främja utarbetandet av en handbok i god europeisk praxis för aktivt åldrande.

| 46. | För att främja en lösning på frågan om arbetskraftens åldrande måste man därför se till att det sker ett utbyte av information och god praxis mellan medlemsstater och företag samt främja lämpliga rehabiliteringsåtgärder. |
| --- | --- |

46.

För att främja en lösning på frågan om arbetskraftens åldrande måste man därför se till att det sker ett utbyte av information och god praxis mellan medlemsstater och företag samt främja lämpliga rehabiliteringsåtgärder.

| 47. | Vi är övertygade om att ”EU:s åtgärder för att främja aktivt och hälsosamt åldrande samt solidaritet mellan generationerna kommer att öka tillväxtmöjligheterna i hela EU och innebära ekonomiska fördelar både för offentliga och privata aktörer på lokal och nationell nivå samt EU-nivå” (8). |
| --- | --- |

47.

Vi är övertygade om att ”EU:s åtgärder för att främja aktivt och hälsosamt åldrande samt solidaritet mellan generationerna kommer att öka tillväxtmöjligheterna i hela EU och innebära ekonomiska fördelar både för offentliga och privata aktörer på lokal och nationell nivå samt EU-nivå” (8).

F.   Förbättra insamlingen av statistik och utveckla informationsbasen

| 48. | ReK betonar att en förbättrad datainsamling är viktig för att säkerställa en möjlighet att jämföra arbetsmiljöresultat i EU, och framhåller att syftet med riktmärkning måste vara kontinuerliga förbättringar genom att identifiera bästa praxis för processer snarare än bara rangordning. Målet ska vara att medlemsstaterna i högre grad delar information om faktiska risker. |
| --- | --- |

48.

ReK betonar att en förbättrad datainsamling är viktig för att säkerställa en möjlighet att jämföra arbetsmiljöresultat i EU, och framhåller att syftet med riktmärkning måste vara kontinuerliga förbättringar genom att identifiera bästa praxis för processer snarare än bara rangordning. Målet ska vara att medlemsstaterna i högre grad delar information om faktiska risker.

| 49. | Vi stöder kommissionens uppmaning att också på lokal och regional nivå samla in och ta fram mer uttömmande statistik om arbetsolyckor, arbetssjukdomar, exponering i arbetet och arbetsrelaterad ohälsa. |
| --- | --- |

49.

Vi stöder kommissionens uppmaning att också på lokal och regional nivå samla in och ta fram mer uttömmande statistik om arbetsolyckor, arbetssjukdomar, exponering i arbetet och arbetsrelaterad ohälsa.

| 50. | Kommittén anser att arbetsmarknadsparternas roll i förvaltningen av informationssystemet för arbetsmiljöfrågor är alltför begränsad. De skulle kunna vara effektiva partner när det gäller att bygga upp systemarkitekturen, samla in en större mängd data om sektorn, förvalta informationsflöden samt använda informationen. |
| --- | --- |

50.

Kommittén anser att arbetsmarknadsparternas roll i förvaltningen av informationssystemet för arbetsmiljöfrågor är alltför begränsad. De skulle kunna vara effektiva partner när det gäller att bygga upp systemarkitekturen, samla in en större mängd data om sektorn, förvalta informationsflöden samt använda informationen.

| 51. | Vi betonar att mer tillförlitlig statistik tjänar till att ge en översikt över risker för arbetstagarnas hälsa, att bättre förstå orsakerna, och att dra praktiska slutsatser. |
| --- | --- |

51.

Vi betonar att mer tillförlitlig statistik tjänar till att ge en översikt över risker för arbetstagarnas hälsa, att bättre förstå orsakerna, och att dra praktiska slutsatser.

| 52. | Vi förespråkar inrättandet av ett europeiskt informationssystem för förebyggande på arbetsplatsen (kunskap för att främja förebyggande) som ett praktiskt dynamiskt instrument för att integrera den information som finns i befintliga nationella system. Dessutom bör man skapa en tolkningsmodell med en gemensam databas. |
| --- | --- |

52.

Vi förespråkar inrättandet av ett europeiskt informationssystem för förebyggande på arbetsplatsen (kunskap för att främja förebyggande) som ett praktiskt dynamiskt instrument för att integrera den information som finns i befintliga nationella system. Dessutom bör man skapa en tolkningsmodell med en gemensam databas.

G.   Bättre samordning av EU:s insatser och internationella insatser

| 53. | Vi stöder kommissionens åsikt att tydliga normer i EU:s arbetsmiljölagstiftning kan bidra till att åstadkomma likvärdiga arbetsnormer också på global nivå genom bilaterala och multilaterala avtal med tredjeländer. |
| --- | --- |

53.

Vi stöder kommissionens åsikt att tydliga normer i EU:s arbetsmiljölagstiftning kan bidra till att åstadkomma likvärdiga arbetsnormer också på global nivå genom bilaterala och multilaterala avtal med tredjeländer.

| 54. | Vi anser att det i den nya globaliserade världen är nödvändigt att säkerställa att internationella konventioner och avtal om arbetsmiljönormer antas och tillämpas i praktiken av alla berörda parter för att upprätthålla EU:s konkurrenskraft och förhindra utflyttning av företag till tredjeländer med en mer tolerant lagstiftning. |
| --- | --- |

54.

Vi anser att det i den nya globaliserade världen är nödvändigt att säkerställa att internationella konventioner och avtal om arbetsmiljönormer antas och tillämpas i praktiken av alla berörda parter för att upprätthålla EU:s konkurrenskraft och förhindra utflyttning av företag till tredjeländer med en mer tolerant lagstiftning.

| 55. | Vi påminner kommissionen om att uppmana medlemsstaterna att ratificera alla ILO-konventioner och andra internationella konventioner och avtal om hälsa och säkerhet, och att se närmare på arbetsmiljönormerna och relaterade frågor i förhandlingarna om alla partnerskap som etableras runt om i världen och särskilt i de pågående förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar med USA. |
| --- | --- |

55.

Vi påminner kommissionen om att uppmana medlemsstaterna att ratificera alla ILO-konventioner och andra internationella konventioner och avtal om hälsa och säkerhet, och att se närmare på arbetsmiljönormerna och relaterade frågor i förhandlingarna om alla partnerskap som etableras runt om i världen och särskilt i de pågående förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar med USA.

Bryssel den 12 februari 2015

Europeiska regionkommitténsordförande

Markku MARKKULA

---

(1)  Europaparlamentets resolution om EU:s strategi för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen (2013/2685 (RSP)).

1

(2)  https://osha.europa.eu/it/topics/oira

2

(3)  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/files/smes/top10report-final_en.pdf

3

(4)  COM(2012) 746.

4

(5)  Rådets direktiv 2000/78/EG, EGT L 303, 2.12.2000.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG, EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

6

(7)  CdR 56/2012 fin – Aktivt åldrande: Innovation – Smart hälsa – Bättre liv. Arnoldas Abramavičius (LT–EPP)

7

(8)  CdR 56/2012 fin – Aktivt åldrande: Innovation – Smart hälsa – Bättre liv. Arnoldas Abramavičius (LT–EPP)

8

---

| 28.4.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 140/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 140/22

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Grön handlingsplan för små och medelstora företag och initiativ för grön sysselsättning

(2015/C 140/05)

| Föredragande | : | Satu Tietari (FI–ALDE), ledamot av kommunfullmäktige i Säkylä |
| --- | --- | --- |
| Referensdokument | : | Meddelande om Grön handlingsplan för små och medelstora företag,
  COM(2014) 440 final
  Meddelande om Initiativ för grön sysselsättning,
  COM(2014) 446 final |

Föredragande

:

Satu Tietari (FI–ALDE), ledamot av kommunfullmäktige i Säkylä

Referensdokument

:

Meddelande om Grön handlingsplan för små och medelstora företag,

COM(2014) 440 final

Meddelande om Initiativ för grön sysselsättning,

COM(2014) 446 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Under de senaste åren har termen ”grönt” fått en mer framträdande ställning i det politiska beslutsfattandet, eftersom miljöproblemen har blivit mer omfattande och övergripande. I Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla påpekas att övergången till en grön, koldioxidsnål och resurseffektiv ekonomi är av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

1.

Under de senaste åren har termen ”grönt” fått en mer framträdande ställning i det politiska beslutsfattandet, eftersom miljöproblemen har blivit mer omfattande och övergripande. I Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla påpekas att övergången till en grön, koldioxidsnål och resurseffektiv ekonomi är av avgörande betydelse.

| 2. | Ett centralt tema för dessa två meddelanden är begreppet ”grön ekonomi”, som definieras som en modell ”som säkrar tillväxt och utveckling, skyddar människors hälsa och välbefinnande, ger anständiga arbetstillfällen, minskar ojämlikheterna och investerar i och bevarar den biologiska mångfalden inklusive dess ekosystemtjänster – naturkapitalet – för dess egenvärde och väsentliga bidrag till människors välbefinnande och ekonomiskt välstånd” (1). |
| --- | --- |

2.

Ett centralt tema för dessa två meddelanden är begreppet ”grön ekonomi”, som definieras som en modell ”som säkrar tillväxt och utveckling, skyddar människors hälsa och välbefinnande, ger anständiga arbetstillfällen, minskar ojämlikheterna och investerar i och bevarar den biologiska mångfalden inklusive dess ekosystemtjänster – naturkapitalet – för dess egenvärde och väsentliga bidrag till människors välbefinnande och ekonomiskt välstånd” (1).

| 3. | Övergången till en grön ekonomi kommer direkt att påverka konkurrenskraften för både enskilda företag och den europeiska ekonomin som helhet. Resurserna blir allt mindre. På allt fler områden ökar konsumtionen och vi börjar nå gränserna för vad miljön klarar av. Det är inte bara önskvärt utan nödvändigt att i rätt tid övergå till en grön ekonomi i EU för att bevara och stärka konkurrenskraften och välfärden så snabbt som möjligt. |
| --- | --- |

3.

Övergången till en grön ekonomi kommer direkt att påverka konkurrenskraften för både enskilda företag och den europeiska ekonomin som helhet. Resurserna blir allt mindre. På allt fler områden ökar konsumtionen och vi börjar nå gränserna för vad miljön klarar av. Det är inte bara önskvärt utan nödvändigt att i rätt tid övergå till en grön ekonomi i EU för att bevara och stärka konkurrenskraften och välfärden så snabbt som möjligt.

| 4. | ReK stöder kommissionens meddelanden om ”Grön handlingsplan för små och medelstora företag” och ”Initiativ för grön sysselsättning”. |
| --- | --- |

4.

ReK stöder kommissionens meddelanden om ”Grön handlingsplan för små och medelstora företag” och ”Initiativ för grön sysselsättning”.

| 5. | Kommittén stöder också den synpunkt som kommissionen uttrycker i båda meddelandena om att en lyckad övergång till en grön ekonomi är av avgörande betydelse för EU:s nuvarande och framtida konkurrenskraft. |
| --- | --- |

5.

Kommittén stöder också den synpunkt som kommissionen uttrycker i båda meddelandena om att en lyckad övergång till en grön ekonomi är av avgörande betydelse för EU:s nuvarande och framtida konkurrenskraft.

| 6. | Vi betonar att den offentliga sektorn och de lokala och regionala myndigheterna spelar en ytterst viktig roll när det gäller att underlätta övergången till en grön ekonomi. De offentliga förvaltningarna bör inte bara främja övergång till en grön ekonomi utan också utgöra modell och referenspunkt i fråga om genomförandet av projekt, program, lagstiftning, upphandling och sysselsättningsskapande åtgärder i ett nytt miljöinriktat ekonomiskt paradigm. |
| --- | --- |

6.

Vi betonar att den offentliga sektorn och de lokala och regionala myndigheterna spelar en ytterst viktig roll när det gäller att underlätta övergången till en grön ekonomi. De offentliga förvaltningarna bör inte bara främja övergång till en grön ekonomi utan också utgöra modell och referenspunkt i fråga om genomförandet av projekt, program, lagstiftning, upphandling och sysselsättningsskapande åtgärder i ett nytt miljöinriktat ekonomiskt paradigm.

| 7. | Vi anser att det är väsentligt att fortsätta att främja de små och medelstora företagens gröna konkurrenskraft genom att förbättra tillgången till finansiering, öka informationen, förenkla lagstiftningen, minska den administrativa bördan och stärka en grön företagskultur. |
| --- | --- |

7.

Vi anser att det är väsentligt att fortsätta att främja de små och medelstora företagens gröna konkurrenskraft genom att förbättra tillgången till finansiering, öka informationen, förenkla lagstiftningen, minska den administrativa bördan och stärka en grön företagskultur.

| 8. | Vi stöder målet för initiativet för grön sysselsättning, som är att se till att sysselsättningspolitiken och miljöpolitiken samspelar med varandra och bidrar till övergången till en konkurrenskraftig, grön och resurseffektiv ekonomi. |
| --- | --- |

8.

Vi stöder målet för initiativet för grön sysselsättning, som är att se till att sysselsättningspolitiken och miljöpolitiken samspelar med varandra och bidrar till övergången till en konkurrenskraftig, grön och resurseffektiv ekonomi.

| 9. | Vi betonar att frågan om kompetens är särskilt betydelsefull för unga människor, som fortfarande lider av en förlamande hög arbetslöshet på mer än 22 %, och som i allmänhet borde vara bättre förberedda för framtidens jobb, och i synnerhet för gröna jobb. |
| --- | --- |

9.

Vi betonar att frågan om kompetens är särskilt betydelsefull för unga människor, som fortfarande lider av en förlamande hög arbetslöshet på mer än 22 %, och som i allmänhet borde vara bättre förberedda för framtidens jobb, och i synnerhet för gröna jobb.

| 10. | Vi delar kommissionens åsikt att kursplanerna för den allmänna och yrkesinriktade utbildningen samt yrkeskvalifikationerna måste ses över och uppdateras för att underlätta övergången till en grön ekonomi. |
| --- | --- |

10.

Vi delar kommissionens åsikt att kursplanerna för den allmänna och yrkesinriktade utbildningen samt yrkeskvalifikationerna måste ses över och uppdateras för att underlätta övergången till en grön ekonomi.

| 11. | Kommittén påminner om att företagen skiljer sig mycket från varandra. En del företag erbjuder redan gröna produkter och tjänster, medan företag som erbjuder mer traditionella tjänster och produkter också kan få fördelar genom att t.ex. använda miljövänligare energiformer och råvaror. |
| --- | --- |

11.

Kommittén påminner om att företagen skiljer sig mycket från varandra. En del företag erbjuder redan gröna produkter och tjänster, medan företag som erbjuder mer traditionella tjänster och produkter också kan få fördelar genom att t.ex. använda miljövänligare energiformer och råvaror.

Grundläggande definitioner

| 12. | ReK anser att miljöutmaningarna måste ses både som en möjlighet och ett hot med hänsyn till enskilda företag, deras anställda, arbetsmarknaderna och EU. |
| --- | --- |

12.

ReK anser att miljöutmaningarna måste ses både som en möjlighet och ett hot med hänsyn till enskilda företag, deras anställda, arbetsmarknaderna och EU.

| 13. | De grundläggande begreppen och siffrorna och utgångspunkten för den gröna ekonomin bör förtydligas och definieras så att begreppen och siffrorna är gemensamt överenskomna, enhetliga och tydliga. |
| --- | --- |

13.

De grundläggande begreppen och siffrorna och utgångspunkten för den gröna ekonomin bör förtydligas och definieras så att begreppen och siffrorna är gemensamt överenskomna, enhetliga och tydliga.

| 14. | Vi anser att en framgångsrik övergång till en grön ekonomi är av avgörande betydelse för EU:s nuvarande och framtida konkurrenskraft, och därför är det väsentligt att säkerställa en enhetlig användning av begrepp. |
| --- | --- |

14.

Vi anser att en framgångsrik övergång till en grön ekonomi är av avgörande betydelse för EU:s nuvarande och framtida konkurrenskraft, och därför är det väsentligt att säkerställa en enhetlig användning av begrepp.

| 15. | Vi betonar den regionala dimensionen i övergången till en grön ekonomi samt de lokala och regionala myndigheternas centrala roll när det gäller utbildning, infrastruktur, stöd till lokala företag och inrättande av arbetsförmedlingstjänster. Vi vill samtidigt framhålla att de miljöinitiativ som tagits på lokal nivå kan tjäna som exempel för andra områden i EU. |
| --- | --- |

15.

Vi betonar den regionala dimensionen i övergången till en grön ekonomi samt de lokala och regionala myndigheternas centrala roll när det gäller utbildning, infrastruktur, stöd till lokala företag och inrättande av arbetsförmedlingstjänster. Vi vill samtidigt framhålla att de miljöinitiativ som tagits på lokal nivå kan tjäna som exempel för andra områden i EU.

| 16. | Vi erinrar också om de lokala förhållandenas och utmaningarnas mångfald och påpekar att man måste ta hänsyn till särskilda regionala förhållanden när man gör ekonomin grönare. |
| --- | --- |

16.

Vi erinrar också om de lokala förhållandenas och utmaningarnas mångfald och påpekar att man måste ta hänsyn till särskilda regionala förhållanden när man gör ekonomin grönare.

| 17. | Vi betonar att en lyckad grön ekonomi bygger på fem viktiga aspekter: 1) minskning, dvs. en övergripande minskning av råvaruförbrukningen och av energianvändningen, 2) användning av ren energi, för att undvika importberoende, minska utsläppen och skapa sysselsättning, 3) effektivitet, dvs. effektivare användning av energi och råvaror i hela produktens eller tjänstens värdekedja, 4) nätverkssamarbete och delning av bästa praxis; medlemsstaternas och sektorernas utbyte av erfarenheter gör det möjligt att öka utbudet av gröna produkter och tjänster även på marknaderna utanför EU, och 5) tillgången till finansiering, dvs. det är ytterst viktigt att säkerställa tillgång till finansiering och minska byråkratin; finansieringsansökningarna bör vara enkla, lättförståeliga och användbara även i annan affärsverksamhet. |
| --- | --- |

17.

Vi betonar att en lyckad grön ekonomi bygger på fem viktiga aspekter: 1) minskning, dvs. en övergripande minskning av råvaruförbrukningen och av energianvändningen, 2) användning av ren energi, för att undvika importberoende, minska utsläppen och skapa sysselsättning, 3) effektivitet, dvs. effektivare användning av energi och råvaror i hela produktens eller tjänstens värdekedja, 4) nätverkssamarbete och delning av bästa praxis; medlemsstaternas och sektorernas utbyte av erfarenheter gör det möjligt att öka utbudet av gröna produkter och tjänster även på marknaderna utanför EU, och 5) tillgången till finansiering, dvs. det är ytterst viktigt att säkerställa tillgång till finansiering och minska byråkratin; finansieringsansökningarna bör vara enkla, lättförståeliga och användbara även i annan affärsverksamhet.

Syfte

| 18. | När det gäller resurseffektivitet betonar kommittén att det i skrivande stund finns betydande skillnader på EU:s inre marknad mellan olika sektorer och medlemsstater, och vi anser att man bör vidta åtgärder för att främja resurseffektivitet genom att sprida exempel på bästa praxis och misslyckanden. |
| --- | --- |

18.

När det gäller resurseffektivitet betonar kommittén att det i skrivande stund finns betydande skillnader på EU:s inre marknad mellan olika sektorer och medlemsstater, och vi anser att man bör vidta åtgärder för att främja resurseffektivitet genom att sprida exempel på bästa praxis och misslyckanden.

| 19. | Vi erinrar om de lokala och regionala myndigheternas – inte minst kommunernas – viktiga roll i genomförandet av de åtgärder som omnämns i föregående punkt, med hänsyn till deras finansieringsmöjligheter inom den nuvarande EU-ramen. |
| --- | --- |

19.

Vi erinrar om de lokala och regionala myndigheternas – inte minst kommunernas – viktiga roll i genomförandet av de åtgärder som omnämns i föregående punkt, med hänsyn till deras finansieringsmöjligheter inom den nuvarande EU-ramen.

| 20. | Vi anser att åtgärder för att förbättra resurseffektiviteten bör övervägas längs hela värdekedjan och att man på så sätt kan minska behovet av råvaror på ett avgörande sätt. Ett tillvägagångssätt som bygger på värdekedjor bör beaktas såväl i den privata som den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

20.

Vi anser att åtgärder för att förbättra resurseffektiviteten bör övervägas längs hela värdekedjan och att man på så sätt kan minska behovet av råvaror på ett avgörande sätt. Ett tillvägagångssätt som bygger på värdekedjor bör beaktas såväl i den privata som den offentliga sektorn.

| 21. | Vi anser att den gröna handlingsplanen bör fokusera på åtgärder på EU-nivå som syftar till att samordna och stärka befintliga ”gröna” initiativ som används för att stödja små och medelstora företag på nationell och regional nivå. |
| --- | --- |

21.

Vi anser att den gröna handlingsplanen bör fokusera på åtgärder på EU-nivå som syftar till att samordna och stärka befintliga ”gröna” initiativ som används för att stödja små och medelstora företag på nationell och regional nivå.

| 22. | Vi noterar den tyngd som getts åt förnybar energi och biobränslen, som är områden där EU har tillräckligt med information, kunskaper och teknik, och efterlyser att man undanröjer alla hinder för utveckling så att man kan skapa många högkvalitativa gröna arbetstillfällen och främja FoU och innovation inom sektorn. |
| --- | --- |

22.

Vi noterar den tyngd som getts åt förnybar energi och biobränslen, som är områden där EU har tillräckligt med information, kunskaper och teknik, och efterlyser att man undanröjer alla hinder för utveckling så att man kan skapa många högkvalitativa gröna arbetstillfällen och främja FoU och innovation inom sektorn.

| 23. | Vi betonar vikten av miljövänligt tänkande och en ökad användning av EU:s ursprungsmärkning i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

23.

Vi betonar vikten av miljövänligt tänkande och en ökad användning av EU:s ursprungsmärkning i alla medlemsstater.

| 24. | Vi välkomnar kommissionens mål att år 2015 inrätta ett europeiskt expertcentrum för resurseffektivitet och att ansluta det till ett nätverk av partner i alla Europas regioner, men uppmanar kommissionen att förtydliga vilka partner som deltar i nätverket och hur de väljs ut. |
| --- | --- |

24.

Vi välkomnar kommissionens mål att år 2015 inrätta ett europeiskt expertcentrum för resurseffektivitet och att ansluta det till ett nätverk av partner i alla Europas regioner, men uppmanar kommissionen att förtydliga vilka partner som deltar i nätverket och hur de väljs ut.

| 25. | Vi betonar också att de lokala och regionala myndigheterna måste involveras i denna process, eftersom de har de bästa förutsättningarna att förstå de lokala och regionala förhållandena och utmaningarna och bedöma vilka de mest relevanta lokala intressenterna är. I detta sammanhang bör man främja kartläggning med syftet att identifiera den särskilda potentialen i varje region som kan hjälpa de lokala aktörerna att identifiera investeringskluster och åtgärder för att stödja egenföretagande samt starta fortbildnings- och specialiseringskurser med fokus på olika aspekter av den gröna ekonomin. |
| --- | --- |

25.

Vi betonar också att de lokala och regionala myndigheterna måste involveras i denna process, eftersom de har de bästa förutsättningarna att förstå de lokala och regionala förhållandena och utmaningarna och bedöma vilka de mest relevanta lokala intressenterna är. I detta sammanhang bör man främja kartläggning med syftet att identifiera den särskilda potentialen i varje region som kan hjälpa de lokala aktörerna att identifiera investeringskluster och åtgärder för att stödja egenföretagande samt starta fortbildnings- och specialiseringskurser med fokus på olika aspekter av den gröna ekonomin.

| 26. | Vi anser att man måste fastställa mål för att främja en miljövänlig utformning av produkter och efterlyser mer ansvarstagande från de ekonomiska aktörernas sida i syfte att uppnå en bättre utformning av miljövänliga produkter. |
| --- | --- |

26.

Vi anser att man måste fastställa mål för att främja en miljövänlig utformning av produkter och efterlyser mer ansvarstagande från de ekonomiska aktörernas sida i syfte att uppnå en bättre utformning av miljövänliga produkter.

Vision

| 27. | Regionkommittén betonar att de sakkunskaper och färdigheter som behövs för att göra ekonomin grönare bör finnas tillgängliga för alla i medlemsstaterna när det gäller centrala frågor. Man måste också se till att det finns en tillräcklig kompetensnivå på lokal nivå. |
| --- | --- |

27.

Regionkommittén betonar att de sakkunskaper och färdigheter som behövs för att göra ekonomin grönare bör finnas tillgängliga för alla i medlemsstaterna när det gäller centrala frågor. Man måste också se till att det finns en tillräcklig kompetensnivå på lokal nivå.

| 28. | Kommittén uppmanar till att vidta åtgärder för att ytterligare sprida principen om livslångt lärande. En central faktor i detta sammanhang är förmågan att hantera ny information, eftersom den gröna ekonomin kommer att kräva förändringar och insynsvänliga åtgärder i alla delar av värdekedjan. |
| --- | --- |

28.

Kommittén uppmanar till att vidta åtgärder för att ytterligare sprida principen om livslångt lärande. En central faktor i detta sammanhang är förmågan att hantera ny information, eftersom den gröna ekonomin kommer att kräva förändringar och insynsvänliga åtgärder i alla delar av värdekedjan.

| 29. | Vi betonar att matchningen mellan arbete och kompetens för närvarande inte är tillräcklig och att systemet förändras långsamt. Kommissionens Esco-projekt är ett bra exempel på ett försök att matcha arbetsgivare med arbetstagare som har rätt kompetens. För ytterligare förslag som gäller matchning mellan arbete och kompetens hänvisar ReK till sitt yttrande om EU:s kvalitetskriterier för planering för förändringar och omstruktureringar (2). |
| --- | --- |

29.

Vi betonar att matchningen mellan arbete och kompetens för närvarande inte är tillräcklig och att systemet förändras långsamt. Kommissionens Esco-projekt är ett bra exempel på ett försök att matcha arbetsgivare med arbetstagare som har rätt kompetens. För ytterligare förslag som gäller matchning mellan arbete och kompetens hänvisar ReK till sitt yttrande om EU:s kvalitetskriterier för planering för förändringar och omstruktureringar (2).

| 30. | Vi betonar att den gröna ekonomin medför en övergång till en koldioxidsnål kretsloppsekonomi, som kommer att skapa nya och innovativa arbetstillfällen så att gamla jobb kommer att ersättas med nya och arbetsbeskrivningarna måste uppdateras. |
| --- | --- |

30.

Vi betonar att den gröna ekonomin medför en övergång till en koldioxidsnål kretsloppsekonomi, som kommer att skapa nya och innovativa arbetstillfällen så att gamla jobb kommer att ersättas med nya och arbetsbeskrivningarna måste uppdateras.

| 31. | Kommittén anser att man bör främja ett bredare samarbete mellan myndigheter, små och medelstora företag, organisationer och läroanstalter, eftersom nya typer av information kommer att kräva en bättre inriktning och samordning av åtgärder och finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

31.

Kommittén anser att man bör främja ett bredare samarbete mellan myndigheter, små och medelstora företag, organisationer och läroanstalter, eftersom nya typer av information kommer att kräva en bättre inriktning och samordning av åtgärder och finansieringsinstrument.

| 32. | Kommittén betonar vikten av forskning och teknisk utveckling när det gäller att främja genomförandet av den gröna ekonomin genom att stödja användning av de nuvarande EU-medlen och deltagande av universitet, små och medelstora företag och andra lokala och regionala instanser. Dessa bör samordnas, eftersom de är en viktig grund för kunskaper (utbildning, forskning och innovation) i former som skapar samverkan, t.ex. kluster eller öppna innovationsplattformar som möjliggör spridning och korsbefruktning av kunskaper. |
| --- | --- |

32.

Kommittén betonar vikten av forskning och teknisk utveckling när det gäller att främja genomförandet av den gröna ekonomin genom att stödja användning av de nuvarande EU-medlen och deltagande av universitet, små och medelstora företag och andra lokala och regionala instanser. Dessa bör samordnas, eftersom de är en viktig grund för kunskaper (utbildning, forskning och innovation) i former som skapar samverkan, t.ex. kluster eller öppna innovationsplattformar som möjliggör spridning och korsbefruktning av kunskaper.

| 33. | De lokala och regionala myndigheterna bör involveras fullständigt i samordningsåtgärderna på grund av deras betydande sakkunskap och behörigheter på detta område. Redan nu finns det goda exempel på hur man genom regionala myndigheters samarbetsprojekt har erbjudit rådgivning till företag och organisationer om energifrågor, bland annat utredning av olika stöd- och finansieringsmöjligheter, rekommendationer om enskilda åtgärder, kartläggning av leverantörer av utrustning och tjänster och hjälp med utarbetandet av anbudsinfordringar. |
| --- | --- |

33.

De lokala och regionala myndigheterna bör involveras fullständigt i samordningsåtgärderna på grund av deras betydande sakkunskap och behörigheter på detta område. Redan nu finns det goda exempel på hur man genom regionala myndigheters samarbetsprojekt har erbjudit rådgivning till företag och organisationer om energifrågor, bland annat utredning av olika stöd- och finansieringsmöjligheter, rekommendationer om enskilda åtgärder, kartläggning av leverantörer av utrustning och tjänster och hjälp med utarbetandet av anbudsinfordringar.

Strategi

| 34. | Vi delar kommissionens åsikt att kursplanerna för den allmänna och yrkesinriktade utbildningen samt kraven på yrkeskvalifikationer måste ses över och uppdateras, i nära samarbete med medlemsstaterna samt lokala och regionala myndigheter, för att man ska kunna beakta och underlätta övergången till en grön ekonomi, och vi föreslår att alla utbildningar och fortbildningar ska omfatta åtminstone ett delmoment som fokuserar på denna fråga. Därutöver måste man undersöka hur utbildningens effekter ska övervakas eftersom det kommer att behövas en långsiktig uppföljning på såväl högre som lägre nivå. |
| --- | --- |

34.

Vi delar kommissionens åsikt att kursplanerna för den allmänna och yrkesinriktade utbildningen samt kraven på yrkeskvalifikationer måste ses över och uppdateras, i nära samarbete med medlemsstaterna samt lokala och regionala myndigheter, för att man ska kunna beakta och underlätta övergången till en grön ekonomi, och vi föreslår att alla utbildningar och fortbildningar ska omfatta åtminstone ett delmoment som fokuserar på denna fråga. Därutöver måste man undersöka hur utbildningens effekter ska övervakas eftersom det kommer att behövas en långsiktig uppföljning på såväl högre som lägre nivå.

| 35. | När det gäller utbildningen i grön ekonomi och gröna färdigheter i de olika medlemsstaterna är kommittén bekymrad över dess lämplighet, förutsägbarhet och nivå. Det är mycket viktigt att säkerställa att medlemsstaterna utarbetar kursmoduler som omfattar kunskaper i miljöfrågor, juridiska frågor och affärsverksamhet. Man bör också se till att tjänstemännen har tillräckliga kunskaper och färdigheter. |
| --- | --- |

35.

När det gäller utbildningen i grön ekonomi och gröna färdigheter i de olika medlemsstaterna är kommittén bekymrad över dess lämplighet, förutsägbarhet och nivå. Det är mycket viktigt att säkerställa att medlemsstaterna utarbetar kursmoduler som omfattar kunskaper i miljöfrågor, juridiska frågor och affärsverksamhet. Man bör också se till att tjänstemännen har tillräckliga kunskaper och färdigheter.

| 36. | Vi betonar att frågan om nya färdigheter är särskilt betydelsefull för unga människor, som borde vara bättre förberedda för framtidens jobb, och i synnerhet för gröna jobb. |
| --- | --- |

36.

Vi betonar att frågan om nya färdigheter är särskilt betydelsefull för unga människor, som borde vara bättre förberedda för framtidens jobb, och i synnerhet för gröna jobb.

| 37. | Vi betonar att det behövs ett bredare perspektiv och att man måste beakta de långsiktiga effekterna för att kunna kombinera miljökunskaper med starka affärskunskaper. Redan i den lägre utbildningen måste man skapa ett tänkesätt som är miljövänligt och företagarvänligt eftersom de nya yrkena också kräver kunskaper i naturvetenskap, teknik och matematik. Dessa kunskapshöjande åtgärder bör också ges särskild vikt i vuxenutbildningsprogram. |
| --- | --- |

37.

Vi betonar att det behövs ett bredare perspektiv och att man måste beakta de långsiktiga effekterna för att kunna kombinera miljökunskaper med starka affärskunskaper. Redan i den lägre utbildningen måste man skapa ett tänkesätt som är miljövänligt och företagarvänligt eftersom de nya yrkena också kräver kunskaper i naturvetenskap, teknik och matematik. Dessa kunskapshöjande åtgärder bör också ges särskild vikt i vuxenutbildningsprogram.

| 38. | Kommittén är bekymrad över att så få europeiska små och medelstora företag är medvetna om de möjligheter som effektivare resursanvändning erbjuder samt vilka ekonomiska fördelar de skulle kunna få genom att använda denna kunskap i praktiken. |
| --- | --- |

38.

Kommittén är bekymrad över att så få europeiska små och medelstora företag är medvetna om de möjligheter som effektivare resursanvändning erbjuder samt vilka ekonomiska fördelar de skulle kunna få genom att använda denna kunskap i praktiken.

| 39. | Kommittén föreslår att de lokala, regionala och nationella myndigheter som har beskattningsrätt inför mekanismer för positiv särbehandling till förmån för de företag som omsätter den gröna ekonomins principer och koncept i praktiken inom ramen för företagens sociala ansvar, bland annat i form av minskade skatter och avgifter, offentlig upphandling och skattelättnader. |
| --- | --- |

39.

Kommittén föreslår att de lokala, regionala och nationella myndigheter som har beskattningsrätt inför mekanismer för positiv särbehandling till förmån för de företag som omsätter den gröna ekonomins principer och koncept i praktiken inom ramen för företagens sociala ansvar, bland annat i form av minskade skatter och avgifter, offentlig upphandling och skattelättnader.

| 40. | Vi uppmanar till att anpassa informationen om utbildnings- och finansieringsmöjligheter till små och medelstora företag inom olika sektorer, eftersom de inte nödvändigtvis är medvetna om behovet av utbildning i grön ekonomi. |
| --- | --- |

40.

Vi uppmanar till att anpassa informationen om utbildnings- och finansieringsmöjligheter till små och medelstora företag inom olika sektorer, eftersom de inte nödvändigtvis är medvetna om behovet av utbildning i grön ekonomi.

| 41. | Vi uppmanar till att utarbeta incitament för att komplettera kompetensen, eftersom det är viktigt att tillägna sig ny information och nya färdigheter. Det behövs kunskaper i hur man i högre grad kan utnyttja allt återvinningsbart material och hur man kan skapa nya och innovativa material av det samt vilka regler och bestämmelser som gäller. |
| --- | --- |

41.

Vi uppmanar till att utarbeta incitament för att komplettera kompetensen, eftersom det är viktigt att tillägna sig ny information och nya färdigheter. Det behövs kunskaper i hur man i högre grad kan utnyttja allt återvinningsbart material och hur man kan skapa nya och innovativa material av det samt vilka regler och bestämmelser som gäller.

| 42. | Kommittén noterar att råvarukostnaderna har ökat för 75 % av de europeiska små- och medelstora företagen under en femårsperiod. För att bevara företagens konkurrenskraft måste man snabbt vidta åtgärder för att testa nya metoder och ge dem systematisk spridning. |
| --- | --- |

42.

Kommittén noterar att råvarukostnaderna har ökat för 75 % av de europeiska små- och medelstora företagen under en femårsperiod. För att bevara företagens konkurrenskraft måste man snabbt vidta åtgärder för att testa nya metoder och ge dem systematisk spridning.

| 43. | Vi föreslår att de olika sektorerna ytterligare utreder möjligheterna till ett utökat samarbete och möjligheterna att utnyttja varandras tjänstekunskaper, produkter eller produktdelar. Detta skapar affärsmöjligheter i synnerhet för småföretagen, som tack vare nätverkssamarbete kan bilda större helheter. Man bör samla in exempel och se till att bästa praxis får spridning i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

43.

Vi föreslår att de olika sektorerna ytterligare utreder möjligheterna till ett utökat samarbete och möjligheterna att utnyttja varandras tjänstekunskaper, produkter eller produktdelar. Detta skapar affärsmöjligheter i synnerhet för småföretagen, som tack vare nätverkssamarbete kan bilda större helheter. Man bör samla in exempel och se till att bästa praxis får spridning i medlemsstaterna.

| 44. | Vi uppmanar till att undersöka alla möjligheter för små och medelstora företag att återinföra använda och överblivna råvaror i sin produktion och sina värdekedjor, eller till och med införa dem i andra företags produktion. Ett exempel på detta är ett energikoncept med slutet kretslopp som anpassats till lokala förhållanden, och där avfall, överskottsenergi, värme, näring och koldioxid utnyttjas och återanvänds vid produktionen av energi och livsmedel. |
| --- | --- |

44.

Vi uppmanar till att undersöka alla möjligheter för små och medelstora företag att återinföra använda och överblivna råvaror i sin produktion och sina värdekedjor, eller till och med införa dem i andra företags produktion. Ett exempel på detta är ett energikoncept med slutet kretslopp som anpassats till lokala förhållanden, och där avfall, överskottsenergi, värme, näring och koldioxid utnyttjas och återanvänds vid produktionen av energi och livsmedel.

| 45. | Regionkommittén konstaterar att det finns ett behov av att främja affärssamarbete mellan sektorn för ekologiska livsmedel och andra potentiellt relaterade sektorer: restaurang- och cateringbranschen, landsbygds- och lantgårdsturism, naturturism, utformning av miljömässigt hållbara och/eller hantverksmässigt framställda förpackningar, hållbart byggande, hantverksmässig livsmedelsindustri osv. |
| --- | --- |

45.

Regionkommittén konstaterar att det finns ett behov av att främja affärssamarbete mellan sektorn för ekologiska livsmedel och andra potentiellt relaterade sektorer: restaurang- och cateringbranschen, landsbygds- och lantgårdsturism, naturturism, utformning av miljömässigt hållbara och/eller hantverksmässigt framställda förpackningar, hållbart byggande, hantverksmässig livsmedelsindustri osv.

| 46. | Vi rekommenderar att man genomför informationskampanjer om hållbar utveckling som riktar sig till EU-medborgarna och betonar varje individs möjligheter att personligen påverka avfallsmängden och avfallshanteringen. |
| --- | --- |

46.

Vi rekommenderar att man genomför informationskampanjer om hållbar utveckling som riktar sig till EU-medborgarna och betonar varje individs möjligheter att personligen påverka avfallsmängden och avfallshanteringen.

| 47. | Vi påminner om att kommunerna spelar en avgörande roll när det gäller att uppnå EU:s utsläppsmål. Ett gott exempel på detta är det finska projektet ”Kolneutrala kommuner”, som syftar till att få kommunala aktörer – kommunen, invånarna och näringslivet – att förbinda sig att minska växthusgasutsläppen. Genom projektet ska man hitta nya innovativa lösningar som stöder sysselsättningen i regionen och bygger på en hållbar användning av lokala naturresurser och ökad energieffektivitet. |
| --- | --- |

47.

Vi påminner om att kommunerna spelar en avgörande roll när det gäller att uppnå EU:s utsläppsmål. Ett gott exempel på detta är det finska projektet ”Kolneutrala kommuner”, som syftar till att få kommunala aktörer – kommunen, invånarna och näringslivet – att förbinda sig att minska växthusgasutsläppen. Genom projektet ska man hitta nya innovativa lösningar som stöder sysselsättningen i regionen och bygger på en hållbar användning av lokala naturresurser och ökad energieffektivitet.

| 48. | Kommittén uppmanar till att utveckla modellerna för delningsekonomi och tjänsteekonomi, där konsumenterna i stället för traditionellt ägande kan köpa produkten som en tjänst och i slutet av produktens livscykel återlämna den till tillverkaren för återanvändning. |
| --- | --- |

48.

Kommittén uppmanar till att utveckla modellerna för delningsekonomi och tjänsteekonomi, där konsumenterna i stället för traditionellt ägande kan köpa produkten som en tjänst och i slutet av produktens livscykel återlämna den till tillverkaren för återanvändning.

| 49. | Vi föreslår att man utvecklar bättre beräkningsmetoder som på ett mer tillförlitligt sätt kan mäta energianvändningen. |
| --- | --- |

49.

Vi föreslår att man utvecklar bättre beräkningsmetoder som på ett mer tillförlitligt sätt kan mäta energianvändningen.

| 50. | Utformningen av produkter som tillverkas på ett miljövänligt sätt och samtidigt har kommersiell framgång kräver betydande finansiella investeringar för både produktutveckling och lansering och registrering av de produkter och tjänster som skapats genom produktutvecklingen. I framtiden bör lagstiftningen ge möjlighet att snabbt utveckla nya innovationer i stället för att hindra eller begränsa dem. |
| --- | --- |

50.

Utformningen av produkter som tillverkas på ett miljövänligt sätt och samtidigt har kommersiell framgång kräver betydande finansiella investeringar för både produktutveckling och lansering och registrering av de produkter och tjänster som skapats genom produktutvecklingen. I framtiden bör lagstiftningen ge möjlighet att snabbt utveckla nya innovationer i stället för att hindra eller begränsa dem.

| 51. | Kommittén föreslår att man ska främja användningen av miljöledningssystem, i synnerhet det europeiska systemet EMAS, i syfte att införliva en miljökultur i företagens beslutsfattande, och på så sätt förbättra effektiviteten i deras funktion och den offentliga informationen om miljöprestanda. |
| --- | --- |

51.

Kommittén föreslår att man ska främja användningen av miljöledningssystem, i synnerhet det europeiska systemet EMAS, i syfte att införliva en miljökultur i företagens beslutsfattande, och på så sätt förbättra effektiviteten i deras funktion och den offentliga informationen om miljöprestanda.

Effekter

| 52. | Vi delar kommissionens åsikt att medlemsstaterna skulle kunna sänka arbetskraftskostnaderna genom att använda intäkter från utsläppsauktionerna i EU:s system för handel med utsläppsrätter, men betonar emellertid att utsläppshandelssystemet i sin nuvarande form inte är fullt effektivt. |
| --- | --- |

52.

Vi delar kommissionens åsikt att medlemsstaterna skulle kunna sänka arbetskraftskostnaderna genom att använda intäkter från utsläppsauktionerna i EU:s system för handel med utsläppsrätter, men betonar emellertid att utsläppshandelssystemet i sin nuvarande form inte är fullt effektivt.

| 53. | Kommittén ställer sig positiv till att initiativet betonar att företagande bör främjas, och upprepar sin synpunkt att Europa bör visa unga människor att företagande kan vara en möjlig och lovande framtida karriär. |
| --- | --- |

53.

Kommittén ställer sig positiv till att initiativet betonar att företagande bör främjas, och upprepar sin synpunkt att Europa bör visa unga människor att företagande kan vara en möjlig och lovande framtida karriär.

| 54. | När det gäller den gröna ekonomin anser vi även att sociala företag kan ses som ett värdefullt alternativ till traditionella företagsformer både när det gäller vinstdrivande och icke-vinstdrivande former. Även i detta sammanhang välkomnar vi kommissionens vilja att underlätta tillgången till finansiering för sociala företag. |
| --- | --- |

54.

När det gäller den gröna ekonomin anser vi även att sociala företag kan ses som ett värdefullt alternativ till traditionella företagsformer både när det gäller vinstdrivande och icke-vinstdrivande former. Även i detta sammanhang välkomnar vi kommissionens vilja att underlätta tillgången till finansiering för sociala företag.

| 55. | Genom innovation och ändrade produkter, produktionsmetoder och affärsmodeller kan företag minska både sin användning av dyra råvaror och sin avfallsgenerering. |
| --- | --- |

55.

Genom innovation och ändrade produkter, produktionsmetoder och affärsmodeller kan företag minska både sin användning av dyra råvaror och sin avfallsgenerering.

| 56. | Kommittén anser att införandet av en enhetlig europeisk grön ekonomisk certifiering skulle vara positivt i synnerhet för näringslivet, och på lång sikt skulle det ge förutsägbarhet och rättssäkerhet eftersom lagtolkningen i många olika rättsliga konfliktsituationer skulle vara känd på förhand. |
| --- | --- |

56.

Kommittén anser att införandet av en enhetlig europeisk grön ekonomisk certifiering skulle vara positivt i synnerhet för näringslivet, och på lång sikt skulle det ge förutsägbarhet och rättssäkerhet eftersom lagtolkningen i många olika rättsliga konfliktsituationer skulle vara känd på förhand.

| 57. | Eftersom råvaror, vatten och energi står för 50 % av företagens sammanlagda produktionskostnader (3) kan en minskning av denna stora påverkan på företagens kostnader genom en översyn av systemet för produktion, transport och distribution av energi samt ökad resurs- och energieffektivitet ge betydande besparingar. Detta är allt mer aktuellt mot bakgrund av att kostnaderna för energi och många råvaror har stigit under de senaste åren. |
| --- | --- |

57.

Eftersom råvaror, vatten och energi står för 50 % av företagens sammanlagda produktionskostnader (3) kan en minskning av denna stora påverkan på företagens kostnader genom en översyn av systemet för produktion, transport och distribution av energi samt ökad resurs- och energieffektivitet ge betydande besparingar. Detta är allt mer aktuellt mot bakgrund av att kostnaderna för energi och många råvaror har stigit under de senaste åren.

| 58. | Kommittén rekommenderar att den lokala och regionala nivåns aktörer ges riktad information om potentialen i de europeiska finansieringskällorna under programplaneringsperioden 2014–2020 och att man utnyttjar denna finansiering för att göra små och medelstora företag gröna, t.ex. Eruf, ESF, jordbruksfonden, Life-programmet, finansieringsmekanismen för naturkapital, instrumentet för privat finansiering, Cosme och Horisont 2020. |
| --- | --- |

58.

Kommittén rekommenderar att den lokala och regionala nivåns aktörer ges riktad information om potentialen i de europeiska finansieringskällorna under programplaneringsperioden 2014–2020 och att man utnyttjar denna finansiering för att göra små och medelstora företag gröna, t.ex. Eruf, ESF, jordbruksfonden, Life-programmet, finansieringsmekanismen för naturkapital, instrumentet för privat finansiering, Cosme och Horisont 2020.

| 59. | Vi noterar frågan om en övergång till miljöskatter och miljöavgifter som instrument för att stimulera ett delat miljöansvar eftersom dessa enligt kommissionen är mindre tillväxthämmande och samtidigt skulle leda till bättre miljöprestanda och ökad sysselsättning. De länder som testar miljöskatter skulle kunna dela med sig av sina erfarenheter och de andra medlemsstaterna skulle kunna följa deras exempel. |
| --- | --- |

59.

Vi noterar frågan om en övergång till miljöskatter och miljöavgifter som instrument för att stimulera ett delat miljöansvar eftersom dessa enligt kommissionen är mindre tillväxthämmande och samtidigt skulle leda till bättre miljöprestanda och ökad sysselsättning. De länder som testar miljöskatter skulle kunna dela med sig av sina erfarenheter och de andra medlemsstaterna skulle kunna följa deras exempel.

| 60. | Vi påminner om att kommissionen och medlemsstaterna har utvecklat relevanta indikatorer och verktyg i syfte att få mer detaljerad information om EU:s, medlemsstaternas och regionernas arbetsmarknader. Medlemsstaterna bör utnyttja harmoniserade EU-moduler i genomförandet och informationsöverföringen för att nå bättre resultat. |
| --- | --- |

60.

Vi påminner om att kommissionen och medlemsstaterna har utvecklat relevanta indikatorer och verktyg i syfte att få mer detaljerad information om EU:s, medlemsstaternas och regionernas arbetsmarknader. Medlemsstaterna bör utnyttja harmoniserade EU-moduler i genomförandet och informationsöverföringen för att nå bättre resultat.

| 61. | Kommittén upprepar sin iakttagelse att en företagsvänlig miljö förutsätter att de offentliga myndigheterna investerar i infrastruktur av hög kvalitet bland annat när det gäller transporter och teknik, och att de behöver stöd från EU för att kunna göra detta. |
| --- | --- |

61.

Kommittén upprepar sin iakttagelse att en företagsvänlig miljö förutsätter att de offentliga myndigheterna investerar i infrastruktur av hög kvalitet bland annat när det gäller transporter och teknik, och att de behöver stöd från EU för att kunna göra detta.

| 62. | De små och medelstora företagen saknar kunskaper, nätverk och it-färdigheter och därför är det svårt för dem att utnyttja de möjligheter som erbjuds av förebyggande av avfall och återanvändning av produkter, råvaror och avfall som en del av olika värdekedjor. |
| --- | --- |

62.

De små och medelstora företagen saknar kunskaper, nätverk och it-färdigheter och därför är det svårt för dem att utnyttja de möjligheter som erbjuds av förebyggande av avfall och återanvändning av produkter, råvaror och avfall som en del av olika värdekedjor.

| 63. | Vi betonar att stora inledande investeringar ytterligare kan minska intresset för affärsmetoder som innebär att resurser återanvänds och återvinns, eftersom de små och medelstora företagen ändå måste uppleva verksamheten som lönande ur affärssynpunkt. För att minska dessa effekter borde man därför vidta skattemässiga och lagstiftningsmässiga åtgärder samt andra typer av stödåtgärder. |
| --- | --- |

63.

Vi betonar att stora inledande investeringar ytterligare kan minska intresset för affärsmetoder som innebär att resurser återanvänds och återvinns, eftersom de små och medelstora företagen ändå måste uppleva verksamheten som lönande ur affärssynpunkt. För att minska dessa effekter borde man därför vidta skattemässiga och lagstiftningsmässiga åtgärder samt andra typer av stödåtgärder.

| 64. | Vi anser att gröna standarder, som respekterar den biologiska mångfalden och främjar en politik för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna, måste börja användas i större omfattning och att de måste spridas till alla medlemsstater samt att man regelbundet måste informera konsumenterna om detta. |
| --- | --- |

64.

Vi anser att gröna standarder, som respekterar den biologiska mångfalden och främjar en politik för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna, måste börja användas i större omfattning och att de måste spridas till alla medlemsstater samt att man regelbundet måste informera konsumenterna om detta.

| 65. | De principer som ingår i EU-standarder för den gröna ekonomin måste förankras i all verksamhet i små och medelstora företag, men det är också ytterst viktigt att produkternas slutanvändare, dvs. konsumenterna, uppmuntras att köpa produkter som certifierats som miljömässigt ansvarsfulla. |
| --- | --- |

65.

De principer som ingår i EU-standarder för den gröna ekonomin måste förankras i all verksamhet i små och medelstora företag, men det är också ytterst viktigt att produkternas slutanvändare, dvs. konsumenterna, uppmuntras att köpa produkter som certifierats som miljömässigt ansvarsfulla.

| 66. | En grönare värdekedja för återtillverkning, reparation, underhåll, återvinning och ekodesign kan erbjuda många små och medelstora företag betydande affärsmöjligheter, men de hindras av lagstiftningsmässiga, institutionella, tekniska och kulturella hinder som borde elimineras. Om det är omöjligt att eliminera dem bör man finna sätt att övervinna dem. |
| --- | --- |

66.

En grönare värdekedja för återtillverkning, reparation, underhåll, återvinning och ekodesign kan erbjuda många små och medelstora företag betydande affärsmöjligheter, men de hindras av lagstiftningsmässiga, institutionella, tekniska och kulturella hinder som borde elimineras. Om det är omöjligt att eliminera dem bör man finna sätt att övervinna dem.

Bryssel den 12 februari 2015

Europeiska regionkommitténs ordförande

Markku MARKKULA

---

(1)  Definitionen är hämtad från Europaparlamentets och rådets beslut nr 1386/2013/EU av den 20 november 2013 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser. EUT L 354, 28.12.2013, s. 171–200.

1

(2)  (CDR 1319/2014).

2

(3)  Europe INNOVA (2012) Guide to resource efficiency in manufacturing: Experiences from improving resource efficiency in manufacturing companies, s. 6. Kan hämtas här.

3

Guide to resource efficiency in manufacturing: Experiences from improving resource efficiency in manufacturing companies

---

| 28.4.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 140/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 140/28

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Riktlinjer för åtgärder som sammanlänkar europeiska struktur- och investeringsfonder med sund ekonomisk styrning

(2015/C 140/06)

| Föredragande | : | Bernard Soulage (FR–PES), vice regionpresident i Rhône-Alpes |
| --- | --- | --- |
| Referensdokument | : | Meddelande från kommissionen om riktlinjer för tillämpning av åtgärder som sammanlänkar effektiva europeiska struktur- och investeringsfonder med sund ekonomisk styrning i enlighet med artikel 23 i förordning (EU) nr 1303/2013
  COM(2014) 494 final |

Föredragande

:

Bernard Soulage (FR–PES), vice regionpresident i Rhône-Alpes

Referensdokument

:

Meddelande från kommissionen om riktlinjer för tillämpning av åtgärder som sammanlänkar effektiva europeiska struktur- och investeringsfonder med sund ekonomisk styrning i enlighet med artikel 23 i förordning (EU) nr 1303/2013

COM(2014) 494 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | EU:s sammanhållningspolitik bör fortsätta att spela en framträdande roll i de europeiska regionernas ekonomiska återhämtning. |
| --- | --- |

1.

EU:s sammanhållningspolitik bör fortsätta att spela en framträdande roll i de europeiska regionernas ekonomiska återhämtning.

| 2. | Regionkommittén upprepar, i linje med yttrandet om förslaget till allmän förordning för de fonder som omfattas av den gemensamma strategiska ramen (1), sitt principiella motstånd mot samtliga makroekonomiska villkor för genomförandet av sammanhållningspolitiken och, mer exakt, mot sammanlänkningen av effektiva europeiska struktur- och investeringsfonder och en sund ekonomisk styrning. Denna sammanlänkning baseras i själva verket på ett felaktigt antagande att de lokala och regionala myndigheterna bär ett lika stort ansvar för den bristande budgetdisciplinen som de nationella myndigheterna. |
| --- | --- |

2.

Regionkommittén upprepar, i linje med yttrandet om förslaget till allmän förordning för de fonder som omfattas av den gemensamma strategiska ramen (1), sitt principiella motstånd mot samtliga makroekonomiska villkor för genomförandet av sammanhållningspolitiken och, mer exakt, mot sammanlänkningen av effektiva europeiska struktur- och investeringsfonder och en sund ekonomisk styrning. Denna sammanlänkning baseras i själva verket på ett felaktigt antagande att de lokala och regionala myndigheterna bär ett lika stort ansvar för den bristande budgetdisciplinen som de nationella myndigheterna.

| 3. | Vi påminner dessutom om att Europeiska regionkommittén har efterlyst en vitbok om den territoriella sammanhållningspolitiken, bland annat i syfte att blåsa nytt liv i diskussionerna om att basera mätning av livskvalitet och kvaliteten på den ekonomiska tillväxten på andra kriterier än enbart BNP. Vi anser att man bör utarbeta nya och mer tillförlitliga indikatorer som bättre återspeglar samhällets förväntningar. |
| --- | --- |

3.

Vi påminner dessutom om att Europeiska regionkommittén har efterlyst en vitbok om den territoriella sammanhållningspolitiken, bland annat i syfte att blåsa nytt liv i diskussionerna om att basera mätning av livskvalitet och kvaliteten på den ekonomiska tillväxten på andra kriterier än enbart BNP. Vi anser att man bör utarbeta nya och mer tillförlitliga indikatorer som bättre återspeglar samhällets förväntningar.

| 4. | Kommittén är principiell motståndare till makroekonomisk villkorlighet, och ställer sig dessutom frågande till mervärdet av dessa riktlinjer, som bara är en omformulering av artikel 23 i förordning 1303/2013. |
| --- | --- |

4.

Kommittén är principiell motståndare till makroekonomisk villkorlighet, och ställer sig dessutom frågande till mervärdet av dessa riktlinjer, som bara är en omformulering av artikel 23 i förordning 1303/2013.

| 5. | Kommittén anser att de lokala och regionala myndigheterna skulle drabbas orättvist av en omfördelning, eftersom de inte är ansvariga för det alltför stora nationella offentliga underskottet genom att de oftast har en grundlagsenlig skyldighet att balansera sina budgetar. EU-27:s totala underskott i de offentliga finanserna på regional och lokal nivå, som 2007 motsvarade 0,1 % av BNP, uppgick 2009 och 2010 till omkring 0,8 % av BNP. Även om försämringen av de offentliga finanserna på regional och lokal nivå har varit kraftigare i vissa länder, där underskottet har ökat med mer än 0,5 procentenheter mellan 2007 och 2013, står den inte i relation till försämringen av de nationella budgetarna (2). |
| --- | --- |

5.

Kommittén anser att de lokala och regionala myndigheterna skulle drabbas orättvist av en omfördelning, eftersom de inte är ansvariga för det alltför stora nationella offentliga underskottet genom att de oftast har en grundlagsenlig skyldighet att balansera sina budgetar. EU-27:s totala underskott i de offentliga finanserna på regional och lokal nivå, som 2007 motsvarade 0,1 % av BNP, uppgick 2009 och 2010 till omkring 0,8 % av BNP. Även om försämringen av de offentliga finanserna på regional och lokal nivå har varit kraftigare i vissa länder, där underskottet har ökat med mer än 0,5 procentenheter mellan 2007 och 2013, står den inte i relation till försämringen av de nationella budgetarna (2).

| 6. | Situationen är jämförbar när det gäller de lokala och regionala myndigheternas skuldsättning, eftersom (vilket kommissionen erkänner i den sjätte sammanhållningsrapporten) ökningen av den offentliga skulden huvudsakligen är en följd av centralregeringarnas verksamhet. Den totala skuldsättningen för lokala myndigheter och regioner utan någon större lagstiftningsbefogenhet är mindre än 10 % av BNP i alla medlemsstater. Skuldsättningen ligger dock kvar på en oroande hög nivå i ett antal länder. |
| --- | --- |

6.

Situationen är jämförbar när det gäller de lokala och regionala myndigheternas skuldsättning, eftersom (vilket kommissionen erkänner i den sjätte sammanhållningsrapporten) ökningen av den offentliga skulden huvudsakligen är en följd av centralregeringarnas verksamhet. Den totala skuldsättningen för lokala myndigheter och regioner utan någon större lagstiftningsbefogenhet är mindre än 10 % av BNP i alla medlemsstater. Skuldsättningen ligger dock kvar på en oroande hög nivå i ett antal länder.

| 7. | Enligt ett stort antal studier är effektiviteten i de offentliga utgifterna snarare kopplad till effektivitet och god styrning (3) än till makroekonomiska faktorer. Dessutom spelar kvaliteten på de offentliga åtgärderna en avgörande roll för sammanhållningspolitikens möjligheter att påverka tillväxten. Vi konstaterar också att förordningarna i ”sexpacket” redan innehåller stränga påföljder om reglerna om makroekonomisk stabilitet inte följs. Kommittén tvivlar därför på att det är effektivt att stoppa tillgången till strukturfonderna, vilket dessutom skulle innebära en andra bestraffning för samma överträdelse. |
| --- | --- |

7.

Enligt ett stort antal studier är effektiviteten i de offentliga utgifterna snarare kopplad till effektivitet och god styrning (3) än till makroekonomiska faktorer. Dessutom spelar kvaliteten på de offentliga åtgärderna en avgörande roll för sammanhållningspolitikens möjligheter att påverka tillväxten. Vi konstaterar också att förordningarna i ”sexpacket” redan innehåller stränga påföljder om reglerna om makroekonomisk stabilitet inte följs. Kommittén tvivlar därför på att det är effektivt att stoppa tillgången till strukturfonderna, vilket dessutom skulle innebära en andra bestraffning för samma överträdelse.

| 8. | Med tanke på ”sexpacket” bör man ompröva metoderna för beräkningen av det strukturella underskottet för att kunna beakta särdragen i de nationella ekonomierna och de strukturella skillnaderna i de offentliga utgifterna. |
| --- | --- |

8.

Med tanke på ”sexpacket” bör man ompröva metoderna för beräkningen av det strukturella underskottet för att kunna beakta särdragen i de nationella ekonomierna och de strukturella skillnaderna i de offentliga utgifterna.

Sammanhållningspolitiken bör förbli en investeringspolitik på EU-nivå

| 9. | Regionkommittén är mycket oroad över att de åtgärder som planeras för perioden 2014–2020 skulle kunna ha en negativ inverkan på tillväxten i Europa och på ekonomiska och sociala utvecklingsprojekt genom att man skapar en osäkerhet när det gäller programplaneringen för Eruf och EFS från och med 2015, som redan är tillräckligt hotad av förseningar orsakade av att förhandlingarna om den fleråriga budgetramen avslutades så sent, och av de svårigheter som medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna har haft att uppfylla förhandsvillkoren. |
| --- | --- |

9.

Regionkommittén är mycket oroad över att de åtgärder som planeras för perioden 2014–2020 skulle kunna ha en negativ inverkan på tillväxten i Europa och på ekonomiska och sociala utvecklingsprojekt genom att man skapar en osäkerhet när det gäller programplaneringen för Eruf och EFS från och med 2015, som redan är tillräckligt hotad av förseningar orsakade av att förhandlingarna om den fleråriga budgetramen avslutades så sent, och av de svårigheter som medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna har haft att uppfylla förhandsvillkoren.

| 10. | Kommittén betonar i detta sammanhang den allt större och viktiga roll som de lokala och regionala myndigheterna spelar genom att de står för omkring 33 % av de offentliga utgifterna, vilket mosvarar en liten ökning med 2 procentenheter under de två senaste årtiondena (1995–2013), dvs. 16 % av BNP. Även om deras befogenheter varierar utifrån den institutionella organisationen i de olika länderna spelar de en mycket viktigare roll än centralregeringarna när det gäller att tillhandahålla offentliga tjänster, i synnerhet tillväxtfrämjande utgifter i enlighet med kommissionens egen definition (se sjätte sammanhållningsrapporten) på områden som utbildning, sjukvård, miljöskydd, transporter, forskning och utveckling samt energi. |
| --- | --- |

10.

Kommittén betonar i detta sammanhang den allt större och viktiga roll som de lokala och regionala myndigheterna spelar genom att de står för omkring 33 % av de offentliga utgifterna, vilket mosvarar en liten ökning med 2 procentenheter under de två senaste årtiondena (1995–2013), dvs. 16 % av BNP. Även om deras befogenheter varierar utifrån den institutionella organisationen i de olika länderna spelar de en mycket viktigare roll än centralregeringarna när det gäller att tillhandahålla offentliga tjänster, i synnerhet tillväxtfrämjande utgifter i enlighet med kommissionens egen definition (se sjätte sammanhållningsrapporten) på områden som utbildning, sjukvård, miljöskydd, transporter, forskning och utveckling samt energi.

| 11. | ReK anser därför att investeringsklausulen bör ses över för att göra det möjligt att undanta regionala och nationella investeringar som samfinansieras av EU-medel (europeiska struktur- och investeringsfonder eller Fonden för ett sammanlänkat Europa) från beräkningen av de nationella budgetunderskotten inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

11.

ReK anser därför att investeringsklausulen bör ses över för att göra det möjligt att undanta regionala och nationella investeringar som samfinansieras av EU-medel (europeiska struktur- och investeringsfonder eller Fonden för ett sammanlänkat Europa) från beräkningen av de nationella budgetunderskotten inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| 12. | Kommittén framhåller den inneboende motsättningen mellan å ena sidan bestämmelserna om makroekonomisk villkorlighet och å andra sidan bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten, som kan tillämpas på ett flexibelt sätt under extraordinära och tillfälliga omständigheter som har fastställts genom förordning 1177/2011, och understryker kommissionens egen bedömning att ”EU:s finanspolitiska ramar ger tillräckligt utrymme för att jämka samman det erkända behovet av produktiva offentliga investeringar med målet att uppnå finanspolitisk disciplin” (4). |
| --- | --- |

12.

Kommittén framhåller den inneboende motsättningen mellan å ena sidan bestämmelserna om makroekonomisk villkorlighet och å andra sidan bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten, som kan tillämpas på ett flexibelt sätt under extraordinära och tillfälliga omständigheter som har fastställts genom förordning 1177/2011, och understryker kommissionens egen bedömning att ”EU:s finanspolitiska ramar ger tillräckligt utrymme för att jämka samman det erkända behovet av produktiva offentliga investeringar med målet att uppnå finanspolitisk disciplin” (4).

| 13. | I det sammanhanget påminner ReK om sina farhågor med avseende på Eurostats nya redovisningsnorm ENS 2010, som tillämpas sedan september 2014 och där man inte gör någon åtskillnad mellan utgifter och investeringar. För de lokala och regionala myndigheternas del innebär den en skyldighet att tillämpa högsta investeringstak per år och per invånare. Dessa tak riskerar i själva verket att hindra de lokala och regionala myndigheterna i vissa medlemsstater från att tillhandahålla den medfinansiering som krävs för relevanta projekt inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Vi uppmanar därför kommissionen att lägga fram en rapport om genomförandet av ENS 2010. |
| --- | --- |

13.

I det sammanhanget påminner ReK om sina farhågor med avseende på Eurostats nya redovisningsnorm ENS 2010, som tillämpas sedan september 2014 och där man inte gör någon åtskillnad mellan utgifter och investeringar. För de lokala och regionala myndigheternas del innebär den en skyldighet att tillämpa högsta investeringstak per år och per invånare. Dessa tak riskerar i själva verket att hindra de lokala och regionala myndigheterna i vissa medlemsstater från att tillhandahålla den medfinansiering som krävs för relevanta projekt inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Vi uppmanar därför kommissionen att lägga fram en rapport om genomförandet av ENS 2010.

| 14. | Vi påminner om att de lokala och regionala myndigheterna har drabbats på tre olika sätt av de finanspolitiska konsolideringsåtgärder som vidtagits på nationell nivå till följd av den ekonomiska och finansiella krisen. För det första har dessa åtgärder kraftigt begränsat de lokala och regionala myndigheternas möjlighet att bidra till offentliga investeringar. Deras bidrag låg 2002–2007 i genomsnitt på 2,3 % av BNP i EU-27 och har minskat till 1,8 % av BNP, framför allt i reala termer: från 7,2 % år 2010, 5,9 % år 2011, 3,3 % år 2012 och 8,6 % år 2013. |
| --- | --- |

14.

Vi påminner om att de lokala och regionala myndigheterna har drabbats på tre olika sätt av de finanspolitiska konsolideringsåtgärder som vidtagits på nationell nivå till följd av den ekonomiska och finansiella krisen. För det första har dessa åtgärder kraftigt begränsat de lokala och regionala myndigheternas möjlighet att bidra till offentliga investeringar. Deras bidrag låg 2002–2007 i genomsnitt på 2,3 % av BNP i EU-27 och har minskat till 1,8 % av BNP, framför allt i reala termer: från 7,2 % år 2010, 5,9 % år 2011, 3,3 % år 2012 och 8,6 % år 2013.

| 15. | För det andra har deras intäkter minskat kraftigt, eftersom löpande transfereringar och kapitaltransfereringar från centralregeringarna utgör de viktigaste inkomstkällorna för lokala och regionala myndigheter i nästan alla EU-länder, och detta har fått en omedelbar negativ effekt på deras budgetbalans. För de spanska regionerna har situationen varit ännu svårare, eftersom deras inkomster i reella termer minskade med 62 %, efter en kraftig minskning av transfereringar från centralregeringen (45 %) och en betydande ökning av transfereringarna från regionerna till centralregeringen (från knappt 1,4 miljarder euro till 10,1 miljarder euro i 2005 års priser). |
| --- | --- |

15.

För det andra har deras intäkter minskat kraftigt, eftersom löpande transfereringar och kapitaltransfereringar från centralregeringarna utgör de viktigaste inkomstkällorna för lokala och regionala myndigheter i nästan alla EU-länder, och detta har fått en omedelbar negativ effekt på deras budgetbalans. För de spanska regionerna har situationen varit ännu svårare, eftersom deras inkomster i reella termer minskade med 62 %, efter en kraftig minskning av transfereringar från centralregeringen (45 %) och en betydande ökning av transfereringarna från regionerna till centralregeringen (från knappt 1,4 miljarder euro till 10,1 miljarder euro i 2005 års priser).

| 16. | För det tredje har de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna, enligt OECD, ytterligare minskat de lokala och regionala myndigheternas investeringskapacitet och även lett till att de fått försämrade lånevillkor. |
| --- | --- |

16.

För det tredje har de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna, enligt OECD, ytterligare minskat de lokala och regionala myndigheternas investeringskapacitet och även lett till att de fått försämrade lånevillkor.

| 17. | Vi framhåller omfattningen av de europeiska struktur- och investeringsfondernas bidrag till de offentliga investeringarna i kristider, med tanke på ökningen från 11,5 % av EU:s offentliga investeringar (fasta bruttoinvesteringar) 2007 till 18,1 % år 2013. Fonderna bidrar i dag med mer än 75 % av de offentliga investeringarna i vissa länder. Under perioden 2007–2013 motsvarade anslagen inom ramen för strukturfonderna och Sammanhållningsfonden, tillsammans med den nationella samfinansieringen, årligen i genomsnitt 0,55 % av BNP i EU-27. |
| --- | --- |

17.

Vi framhåller omfattningen av de europeiska struktur- och investeringsfondernas bidrag till de offentliga investeringarna i kristider, med tanke på ökningen från 11,5 % av EU:s offentliga investeringar (fasta bruttoinvesteringar) 2007 till 18,1 % år 2013. Fonderna bidrar i dag med mer än 75 % av de offentliga investeringarna i vissa länder. Under perioden 2007–2013 motsvarade anslagen inom ramen för strukturfonderna och Sammanhållningsfonden, tillsammans med den nationella samfinansieringen, årligen i genomsnitt 0,55 % av BNP i EU-27.

| 18. | Av denna anledning anser kommittén att det är motsägelsefullt att hota medlemsstater som befinner sig i ekonomiska svårigheter med indragna anslag från Eruf och ESF. Minskade offentliga utgifter leder inte automatiskt till ett minskat offentligt underskott och kan få negativa konsekvenser på det sociala området. |
| --- | --- |

18.

Av denna anledning anser kommittén att det är motsägelsefullt att hota medlemsstater som befinner sig i ekonomiska svårigheter med indragna anslag från Eruf och ESF. Minskade offentliga utgifter leder inte automatiskt till ett minskat offentligt underskott och kan få negativa konsekvenser på det sociala området.

| 19. | Kommittén är mycket oroad över den potentiella ytterligare försämringen av de nationella, regionala och lokala offentliga finanserna om betalningarna och inte bara åtagandena skjuts upp. Vi påminner också om att det redan stod klart att sammanlänkningen av strukturfonderna med en sund ekonomisk styrning av det offentliga underskottet har sina begränsningar i samband med den ursprungliga tillämpningen på Sammanhållningsfonden, eftersom påföljder som kopplas till underskott har en tendens att förvärra den ekonomiska situationen i länderna i fråga. |
| --- | --- |

19.

Kommittén är mycket oroad över den potentiella ytterligare försämringen av de nationella, regionala och lokala offentliga finanserna om betalningarna och inte bara åtagandena skjuts upp. Vi påminner också om att det redan stod klart att sammanlänkningen av strukturfonderna med en sund ekonomisk styrning av det offentliga underskottet har sina begränsningar i samband med den ursprungliga tillämpningen på Sammanhållningsfonden, eftersom påföljder som kopplas till underskott har en tendens att förvärra den ekonomiska situationen i länderna i fråga.

| 20. | Vi upprepar vår uppmaning till kommissionen att lägga fram en vitbok som fastställer en typologi på EU-nivå för offentliga investeringars kvalitet i de offentliga utgiftsredovisningarna, i förhållande till deras långsiktiga effekter. En sådan typologi skulle vid behov kunna leda till en viktad bedömning av kvaliteten på de offentliga utgifterna i beräkningarna av budgetunderskott eller till ett bättre hänsynstagande till den nuvarande makroekonomiska cykeln och kontexten. |
| --- | --- |

20.

Vi upprepar vår uppmaning till kommissionen att lägga fram en vitbok som fastställer en typologi på EU-nivå för offentliga investeringars kvalitet i de offentliga utgiftsredovisningarna, i förhållande till deras långsiktiga effekter. En sådan typologi skulle vid behov kunna leda till en viktad bedömning av kvaliteten på de offentliga utgifterna i beräkningarna av budgetunderskott eller till ett bättre hänsynstagande till den nuvarande makroekonomiska cykeln och kontexten.

En kontraproduktiv omfördelning av medlen

| 21. | Kommittén är tveksam till att innehållet i och bestämmelserna för omfördelningen systematiskt kommer att leda till positiva resultat, bidra till att stärka landets långsiktiga konkurrenskraft och ändra inriktningen på den ekonomiska utvecklingen mot framtidssektorer. En analys av vad som uppnåtts sedan 2009 visar att det akuta läget ledde till att kommissionen och medlemsstaterna prioriterat projekt som redan inletts för att främja ett snabbare utnyttjande av anslagen och öka likviditeten. Dessa beslut har generellt sett gjort det möjligt att öka den andel som anslås för forskning, utveckling och innovation, allmänt stöd till företag, förnybar energi, vägar och arbetsmarknaden med åtgärder som är särskilt inriktade på ungdomssysselsättning. De har emellertid också i vissa fall lett till att man försummat sektorer med tillväxtpotential som IKT-tjänster, miljöinvesteringar, järnvägar, utbildning och fortbildning samt kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

21.

Kommittén är tveksam till att innehållet i och bestämmelserna för omfördelningen systematiskt kommer att leda till positiva resultat, bidra till att stärka landets långsiktiga konkurrenskraft och ändra inriktningen på den ekonomiska utvecklingen mot framtidssektorer. En analys av vad som uppnåtts sedan 2009 visar att det akuta läget ledde till att kommissionen och medlemsstaterna prioriterat projekt som redan inletts för att främja ett snabbare utnyttjande av anslagen och öka likviditeten. Dessa beslut har generellt sett gjort det möjligt att öka den andel som anslås för forskning, utveckling och innovation, allmänt stöd till företag, förnybar energi, vägar och arbetsmarknaden med åtgärder som är särskilt inriktade på ungdomssysselsättning. De har emellertid också i vissa fall lett till att man försummat sektorer med tillväxtpotential som IKT-tjänster, miljöinvesteringar, järnvägar, utbildning och fortbildning samt kapacitetsuppbyggnad.

| 22. | Kommittén är oroad för att de juridiska begränsningarna av omfördelningen, t.ex. skyldigheten att respektera de tematiska inriktningarna eller balansen mellan EFS och Eruf, inte är särskilt funktionella. |
| --- | --- |

22.

Kommittén är oroad för att de juridiska begränsningarna av omfördelningen, t.ex. skyldigheten att respektera de tematiska inriktningarna eller balansen mellan EFS och Eruf, inte är särskilt funktionella.

| 23. | Vi anser att en åtgärd som bara är tillämplig 2015–2019 inte är helt realistisk. |
| --- | --- |

23.

Vi anser att en åtgärd som bara är tillämplig 2015–2019 inte är helt realistisk.

| 24. | ReK menar att en omfördelning inte alls är någon lätt och snabb åtgärd, om man utgår från erfarenheterna från de fem senaste åren som beskrivs i den sjätte sammanhållningsrapporten, där detta ledde till att en betydande mängd personalresurser togs i anspråk för de 8 berörda medlemsstaterna, bland annat från Europeiska kommissionen, och att det kommer att bli mycket dyrt och svårt att förvalta för såväl de nationella som de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

24.

ReK menar att en omfördelning inte alls är någon lätt och snabb åtgärd, om man utgår från erfarenheterna från de fem senaste åren som beskrivs i den sjätte sammanhållningsrapporten, där detta ledde till att en betydande mängd personalresurser togs i anspråk för de 8 berörda medlemsstaterna, bland annat från Europeiska kommissionen, och att det kommer att bli mycket dyrt och svårt att förvalta för såväl de nationella som de lokala och regionala myndigheterna.

| 25. | Kommittén är rädd att omfördelningen kommer att leda till ökad byråkrati, eftersom den kommer att medföra samma skyldigheter som för utarbetandet av partnerskapsavtal (resultatindikatorer, villkor etc.), vilket kommer att kräva att man anlitar nya experter och ådrar sig ökade kostnader. En alltför stor börda i form av ytterligare arbete för befintlig personal kan leda till mindre effektivitet i arbetet, dvs. till en situation motsatt den förväntade. |
| --- | --- |

25.

Kommittén är rädd att omfördelningen kommer att leda till ökad byråkrati, eftersom den kommer att medföra samma skyldigheter som för utarbetandet av partnerskapsavtal (resultatindikatorer, villkor etc.), vilket kommer att kräva att man anlitar nya experter och ådrar sig ökade kostnader. En alltför stor börda i form av ytterligare arbete för befintlig personal kan leda till mindre effektivitet i arbetet, dvs. till en situation motsatt den förväntade.

| 26. | Vi beklagar den extra administrativa börda som omfördelningen innebär, inte bara för EU-institutionerna och de nationella myndigheterna utan framför allt för regioner som är förvaltningsmyndigheter, och som kan medföra betydande merkostnader på grund av att man omgående måste uppfylla kommissionens krav och tvingas anställa mer personal. |
| --- | --- |

26.

Vi beklagar den extra administrativa börda som omfördelningen innebär, inte bara för EU-institutionerna och de nationella myndigheterna utan framför allt för regioner som är förvaltningsmyndigheter, och som kan medföra betydande merkostnader på grund av att man omgående måste uppfylla kommissionens krav och tvingas anställa mer personal.

Makroekonomisk villkorlighet strider mot det europeiska tänkesättet

| 27. | Vi beklagar den återcentralisering på både nationell nivå och EU-nivå som förslaget baseras på, med stor inblandning från kommissionen. De korta tidsfristerna för omfördelningen kommer troligen att undergräva principen om partnerskap och flernivåstyre, som är utmärkande för sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

27.

Vi beklagar den återcentralisering på både nationell nivå och EU-nivå som förslaget baseras på, med stor inblandning från kommissionen. De korta tidsfristerna för omfördelningen kommer troligen att undergräva principen om partnerskap och flernivåstyre, som är utmärkande för sammanhållningspolitiken.

| 28. | Vi betonar att en sådan påföljd kommer att få negativa konsekvenser, eftersom den utan tvekan kommer att öka allmänhetens skepsis till EU. |
| --- | --- |

28.

Vi betonar att en sådan påföljd kommer att få negativa konsekvenser, eftersom den utan tvekan kommer att öka allmänhetens skepsis till EU.

| 29. | Vi är slutligen förvånade över att Europaparlamentets demokratiska kontroll av detta nya system med makroekonomisk villkorlighet inte kan utövas på ett mer heltäckande sätt mot bakgrund av den negativa utvecklingen mot mer teknokratiska förfaranden, i synnerhet när det gäller omfördelningen av medel. Regionkommittén uppmanar därför eftertryckligen Europeiska kommissionen att återigen ge Europaparlamentet en central roll i beslutfattande som rör genomförandet av principen om makroekonomisk villkorlighet, i samarbete med Europeiska regionkommittén. |
| --- | --- |

29.

Vi är slutligen förvånade över att Europaparlamentets demokratiska kontroll av detta nya system med makroekonomisk villkorlighet inte kan utövas på ett mer heltäckande sätt mot bakgrund av den negativa utvecklingen mot mer teknokratiska förfaranden, i synnerhet när det gäller omfördelningen av medel. Regionkommittén uppmanar därför eftertryckligen Europeiska kommissionen att återigen ge Europaparlamentet en central roll i beslutfattande som rör genomförandet av principen om makroekonomisk villkorlighet, i samarbete med Europeiska regionkommittén.

Bryssel den 12 februari 2015

Europeiska regionkommitténsordförande

Markku MARKKULA

---

(1)  CdR 4/2012 fin.

1

(2)  Eurostat – GD Regional- och stadspolitik.

2

(3)  ”Quality of Government and Returns of Investment”, OECD Regional Development Working Papers, nr 2013/12.

3

(4)  Se Europeiska kommissionen, Quality of public expenditure, s. 31.

4

---

| 28.4.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 140/32 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 140/32

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Lokala och regionala myndigheter och värnandet av rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna i EU på flera nivåer

(2015/C 140/07)

| Föredragande | : | Luc Van den Brande (BE–EPP), ordförande i samordningsorganet Flandern–Europa |
| --- | --- | --- |
| Referensdokument | : | En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen
  COM(2014) 158 final |

Föredragande

:

Luc Van den Brande (BE–EPP), ordförande i samordningsorganet Flandern–Europa

Referensdokument

:

En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen

COM(2014) 158 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Principerna om rättsstaten och flernivåstyre och kommissionens meddelande

| 1. | Europeiska regionkommittén anser att demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen är de tre grundpelare som varje rättsordning, oavsett art och form, måste vila på. Demokrati är en ”kollektiv rättighet”, medan mänskliga rättigheter är obestridliga individuella rättigheter som måste värnas under alla omständigheter, även om den rådande demokratin inte är fullständig eller fullbordad. Rättsstatens principer och den praxis som följer av dessa är avgörande för att ge demokratin ett konkret innehåll och värna de mänskliga rättigheterna. Kommittén välkomnar därför uttryckligen kommissionens förslag om att inrätta ett ramverk för att värna rättsstatsprincipen i EU, som i egenskap av grundval för förtroendet medlemsstaterna emellan samt mellan dem och EU-medborgarna är oumbärlig för den europeiska integrationen. En sådan enhetlig ram är en tillgång inte bara för medlemsstaterna utan också för de lokala och regionala myndigheterna, eftersom de i praktiken har ett betydande ansvar för genomförandet av de grundläggande rättigheterna och friheterna. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén anser att demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen är de tre grundpelare som varje rättsordning, oavsett art och form, måste vila på. Demokrati är en ”kollektiv rättighet”, medan mänskliga rättigheter är obestridliga individuella rättigheter som måste värnas under alla omständigheter, även om den rådande demokratin inte är fullständig eller fullbordad. Rättsstatens principer och den praxis som följer av dessa är avgörande för att ge demokratin ett konkret innehåll och värna de mänskliga rättigheterna. Kommittén välkomnar därför uttryckligen kommissionens förslag om att inrätta ett ramverk för att värna rättsstatsprincipen i EU, som i egenskap av grundval för förtroendet medlemsstaterna emellan samt mellan dem och EU-medborgarna är oumbärlig för den europeiska integrationen. En sådan enhetlig ram är en tillgång inte bara för medlemsstaterna utan också för de lokala och regionala myndigheterna, eftersom de i praktiken har ett betydande ansvar för genomförandet av de grundläggande rättigheterna och friheterna.

| 2. | Mänskliga rättigheter är grundläggande rättigheter som är knutna till respekten för människans värdighet och går före alla institutionella konstruktioner och föregår dessa i grund och botten. |
| --- | --- |

2.

Mänskliga rättigheter är grundläggande rättigheter som är knutna till respekten för människans värdighet och går före alla institutionella konstruktioner och föregår dessa i grund och botten.

| 3. | Det finns visserligen ingen enhetlig definition av rättsstaten, men det finns en europeisk rättstradition beträffande detta centrala begrepp, som bygger på tre principer: 1) alla medborgares lagstadgade skyldigheter och upprätthållandet av dem måste vara förankrade i lag och får inte vara beroende av ett godtyckligt eller ensidigt beslut av den verkställande makten eller någon som helst skönsmässig bedömning, 2) tvister mellan medborgare och den verkställande makten ska lösas genom tillämpning av ordinarie lagstiftning av ett neutralt och oberoende domstolsväsen, 3) medborgarnas grundläggande rättigheter (personlig frihet, åsiktsfrihet, föreningsfrihet osv.) måste respekteras, vara tydligt definierade och bygga på tydlig grundläggande lagstiftning och får inte vara beroende av en vag konstitutionell princip, förklaring eller garanti eller av godtyckliga tolkningar. Dessa principer har en dubbel räckvidd: Regeringarna måste dels utöva sina befogenheter i överensstämmelse med tydligt skrivna och offentliggjorda lagar och föreskrifter som baseras på väl underbyggda rättsliga principer och som tillämpas på ett rättvist och öppet sätt, dels rätta sig efter den författning och den lagstiftning som de är underordnade. |
| --- | --- |

3.

Det finns visserligen ingen enhetlig definition av rättsstaten, men det finns en europeisk rättstradition beträffande detta centrala begrepp, som bygger på tre principer: 1) alla medborgares lagstadgade skyldigheter och upprätthållandet av dem måste vara förankrade i lag och får inte vara beroende av ett godtyckligt eller ensidigt beslut av den verkställande makten eller någon som helst skönsmässig bedömning, 2) tvister mellan medborgare och den verkställande makten ska lösas genom tillämpning av ordinarie lagstiftning av ett neutralt och oberoende domstolsväsen, 3) medborgarnas grundläggande rättigheter (personlig frihet, åsiktsfrihet, föreningsfrihet osv.) måste respekteras, vara tydligt definierade och bygga på tydlig grundläggande lagstiftning och får inte vara beroende av en vag konstitutionell princip, förklaring eller garanti eller av godtyckliga tolkningar. Dessa principer har en dubbel räckvidd: Regeringarna måste dels utöva sina befogenheter i överensstämmelse med tydligt skrivna och offentliggjorda lagar och föreskrifter som baseras på väl underbyggda rättsliga principer och som tillämpas på ett rättvist och öppet sätt, dels rätta sig efter den författning och den lagstiftning som de är underordnade.

| 4. | Den viktiga subsidiaritetsprincipen (artikel 5.3 i EU-fördraget) måste också användas som grundval och rättesnöre vid utarbetandet av strategin för flernivåstyre för att värna de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

4.

Den viktiga subsidiaritetsprincipen (artikel 5.3 i EU-fördraget) måste också användas som grundval och rättesnöre vid utarbetandet av strategin för flernivåstyre för att värna de grundläggande rättigheterna.

| 5. | Den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, som för närvarande är den mest avancerade ramen i frågan, utgör sedan de godkändes den bindande grund för unionen själv, alla medlemsstater och alla myndighetsnivåer som rättsstatens principer och deras tillämpning måste bygga på. |
| --- | --- |

5.

Den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, som för närvarande är den mest avancerade ramen i frågan, utgör sedan de godkändes den bindande grund för unionen själv, alla medlemsstater och alla myndighetsnivåer som rättsstatens principer och deras tillämpning måste bygga på.

| 6. | Principen om flernivåstyre – såsom den har utvecklats för EU men också i ett bredare sammanhang inom Europarådets område – bygger på att det har skett och fortfarande sker en nödvändig övergång i fråga om styresformerna i EU från en toppstyrd till en mer inkluderande modell, där ”nedifrån och upp” och ”uppifrån och ned” möts och de två subsidiaritetsaspekterna måste ges ett innehåll: den ”vertikala”, där man stärker regionalt och lokalt folkvaldas delaktighet, medansvar och partnerskap, och den ”horisontella”, där medansvar ges till och tas av de andra aktörerna i samhället (inom samhällsekonomi, utbildning, hälsovård och kultur) och detta på alla politikområden. Flernivåstyre innebär även flerpartsstyre. De regionala och lokala myndigheterna påverkas i sin dagliga politik av händelser, åtgärder och influenser på nationell och europeisk nivå, som på många områden avgör handlingsalternativen på hela kontinenten och i slutändan hela världen. Även rättsstatsprincipen omfattar inom EU flera nivåer och måste därför också värnas i samverkan mellan de olika nivåerna. I en politik för lika möjligheter och i slutändan social integration ska hänsyn tas till den konkreta verklighet som globaliseringen innebär och till de utmaningar som detta skapar i fråga om sysselsättningsmöjligheter och tillgång till välfärdsstatens frukter. Varje nationellt system har sin egen bakgrund och sina egna modeller, men vi rör oss mot transnationella kvalitetskrav. I slutändan uppstår det ett europeiskt område för grundläggande rättigheter, däribland även sociala rättigheter, som bygger på att det finns flera nivåer och horisontella kopplingar. |
| --- | --- |

6.

Principen om flernivåstyre – såsom den har utvecklats för EU men också i ett bredare sammanhang inom Europarådets område – bygger på att det har skett och fortfarande sker en nödvändig övergång i fråga om styresformerna i EU från en toppstyrd till en mer inkluderande modell, där ”nedifrån och upp” och ”uppifrån och ned” möts och de två subsidiaritetsaspekterna måste ges ett innehåll: den ”vertikala”, där man stärker regionalt och lokalt folkvaldas delaktighet, medansvar och partnerskap, och den ”horisontella”, där medansvar ges till och tas av de andra aktörerna i samhället (inom samhällsekonomi, utbildning, hälsovård och kultur) och detta på alla politikområden. Flernivåstyre innebär även flerpartsstyre. De regionala och lokala myndigheterna påverkas i sin dagliga politik av händelser, åtgärder och influenser på nationell och europeisk nivå, som på många områden avgör handlingsalternativen på hela kontinenten och i slutändan hela världen. Även rättsstatsprincipen omfattar inom EU flera nivåer och måste därför också värnas i samverkan mellan de olika nivåerna. I en politik för lika möjligheter och i slutändan social integration ska hänsyn tas till den konkreta verklighet som globaliseringen innebär och till de utmaningar som detta skapar i fråga om sysselsättningsmöjligheter och tillgång till välfärdsstatens frukter. Varje nationellt system har sin egen bakgrund och sina egna modeller, men vi rör oss mot transnationella kvalitetskrav. I slutändan uppstår det ett europeiskt område för grundläggande rättigheter, däribland även sociala rättigheter, som bygger på att det finns flera nivåer och horisontella kopplingar.

| 7. | Flernivåstyre gör det möjligt att hantera ett eventuellt hot mot rättsstatsprincipen i en konkret situation och kompensera ett antal brister, bland annat vad gäller information, kapacitet, ekonomiska medel, administrativa möjligheter och politiskt genomslag genom att lokala och regionala myndigheter involveras i övervakningen och tillämpningen av rättsstatsprincipen i EU. Dessutom leder detta till en mer deltagandebaserad demokrati, ökad öppenhet och ansvarsskyldighet och till att medborgarna får en mer central plats. Att värna rättsstatsprincipen är därigenom ett sätt att föra Europa närmare medborgarna och vice versa, allt detta i syfte att såsom anges i vitboken om flernivåstyre uppnå samordnade institutionella ”insatser från EU, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna grundade på partnerskap i syfte att utforma och genomföra EU:s politik”. |
| --- | --- |

7.

Flernivåstyre gör det möjligt att hantera ett eventuellt hot mot rättsstatsprincipen i en konkret situation och kompensera ett antal brister, bland annat vad gäller information, kapacitet, ekonomiska medel, administrativa möjligheter och politiskt genomslag genom att lokala och regionala myndigheter involveras i övervakningen och tillämpningen av rättsstatsprincipen i EU. Dessutom leder detta till en mer deltagandebaserad demokrati, ökad öppenhet och ansvarsskyldighet och till att medborgarna får en mer central plats. Att värna rättsstatsprincipen är därigenom ett sätt att föra Europa närmare medborgarna och vice versa, allt detta i syfte att såsom anges i vitboken om flernivåstyre uppnå samordnade institutionella ”insatser från EU, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna grundade på partnerskap i syfte att utforma och genomföra EU:s politik”.

| 8. | Med utgångspunkt i vitboken om flernivåstyre från 2009 har principen gradvis getts ett konkret innehåll, såsom framgår av ReK:s uppföljningsyttrande från 2012 samt de workshoppar som anordnats, den resultattavla som tagits fram och den helt nyligen framlagda stadgan om flernivåstyre. Det är inte bara så att principen får mer och mer genomslag inom olika politikområden och till och med tillämpas av olika partner. Man kan också se ett första resultat i de allmänna bestämmelserna och den efterföljande uppförandekoden beträffande de europeiska strukturella investeringsfonderna. |
| --- | --- |

8.

Med utgångspunkt i vitboken om flernivåstyre från 2009 har principen gradvis getts ett konkret innehåll, såsom framgår av ReK:s uppföljningsyttrande från 2012 samt de workshoppar som anordnats, den resultattavla som tagits fram och den helt nyligen framlagda stadgan om flernivåstyre. Det är inte bara så att principen får mer och mer genomslag inom olika politikområden och till och med tillämpas av olika partner. Man kan också se ett första resultat i de allmänna bestämmelserna och den efterföljande uppförandekoden beträffande de europeiska strukturella investeringsfonderna.

| 9. | I sitt meddelande förklarar kommissionen uttryckligen att rättsstatsprincipen är grunden för varje modern demokrati, en av EU:s grundprinciper med rötter i gemensamma konstitutionella traditioner i samtliga EU:s medlemsstater och som sådan ett av de viktigaste värden som EU som ett område med frihet, säkerhet och rättvisa bygger på (artikel 2 i EUF-fördraget och ingressen till fördraget och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna). Den nya ram som föreslås ska undanröja framtida hot mot rättsstatsprincipen innan villkoren för att mekanismerna i artikel 7 i EU-fördraget ska aktiveras är uppfyllda och träder i kraft. De befintliga överträdelseförfarandena enligt artikel 258 i EUF-fördraget påverkas dock inte. |
| --- | --- |

9.

I sitt meddelande förklarar kommissionen uttryckligen att rättsstatsprincipen är grunden för varje modern demokrati, en av EU:s grundprinciper med rötter i gemensamma konstitutionella traditioner i samtliga EU:s medlemsstater och som sådan ett av de viktigaste värden som EU som ett område med frihet, säkerhet och rättvisa bygger på (artikel 2 i EUF-fördraget och ingressen till fördraget och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna). Den nya ram som föreslås ska undanröja framtida hot mot rättsstatsprincipen innan villkoren för att mekanismerna i artikel 7 i EU-fördraget ska aktiveras är uppfyllda och träder i kraft. De befintliga överträdelseförfarandena enligt artikel 258 i EUF-fördraget påverkas dock inte.

| 10. | Således införs med den nya rättsliga ramen en horisontell, medlemsstatsövergripande metod när EU:s gemensamma värderam hotas till följd av statliga aktörers agerande och de nuvarande överträdelseförfarandena inte alltid tillhandahåller en lösning. Man måste alltså stärka rättsstatsprincipen som ett centralt gemensamt värde för EU för att uppnå målen när det gäller värnandet av de grundläggande värdena, där värnandet av de grundläggande rättigheterna är en väsentlig del. |
| --- | --- |

10.

Således införs med den nya rättsliga ramen en horisontell, medlemsstatsövergripande metod när EU:s gemensamma värderam hotas till följd av statliga aktörers agerande och de nuvarande överträdelseförfarandena inte alltid tillhandahåller en lösning. Man måste alltså stärka rättsstatsprincipen som ett centralt gemensamt värde för EU för att uppnå målen när det gäller värnandet av de grundläggande värdena, där värnandet av de grundläggande rättigheterna är en väsentlig del.

| 11. | Den nya ramen, som omfattar ett trestegsförfarande, bör fylla en lucka och skapa möjligheter för EU-institutionerna att göra en bedömning av rättsstatsprincipen och därefter agera om en medlemsstat riskerar att skapa ett systemhot mot rättsstatsprincipen genom sina egna åtgärder. Av denna anledning kommer den nya mekanismen att omfatta tre steg: 1) en objektiv och noggrann bedömning av situationen i den berörda medlemsstaten, 2) rekommendationer om omedelbara och konkreta åtgärder för att förhindra att rättsstatsprincipen hotas, om ärendet under tiden inte har reglerats på ett tillfredsställande sätt, och 3) övervakning av de åtgärder som den berörda medlemsstaten vidtar som uppföljning av rekommendationen till medlemsstaten. Det är oerhört viktigt att man i denna process, som baseras på dialog med den berörda medlemsstaten, involverar olika myndighetsnivåer så tidigt som möjligt, däribland de lokala och regionala myndigheterna, liksom det civila samhället. |
| --- | --- |

11.

Den nya ramen, som omfattar ett trestegsförfarande, bör fylla en lucka och skapa möjligheter för EU-institutionerna att göra en bedömning av rättsstatsprincipen och därefter agera om en medlemsstat riskerar att skapa ett systemhot mot rättsstatsprincipen genom sina egna åtgärder. Av denna anledning kommer den nya mekanismen att omfatta tre steg: 1) en objektiv och noggrann bedömning av situationen i den berörda medlemsstaten, 2) rekommendationer om omedelbara och konkreta åtgärder för att förhindra att rättsstatsprincipen hotas, om ärendet under tiden inte har reglerats på ett tillfredsställande sätt, och 3) övervakning av de åtgärder som den berörda medlemsstaten vidtar som uppföljning av rekommendationen till medlemsstaten. Det är oerhört viktigt att man i denna process, som baseras på dialog med den berörda medlemsstaten, involverar olika myndighetsnivåer så tidigt som möjligt, däribland de lokala och regionala myndigheterna, liksom det civila samhället.

Att stärka skyddet av de grundläggande rättigheterna: ett förnyande och innovativt flernivåstyre – en EU-ram

| 12. | De regionala och lokala myndigheterna är de första som direkt konfronteras med de utmaningar och problem som varje dag kan få direkta konsekvenser för de rättsstatliga förfarandena och således även för vissa grundläggande rättigheters genomförbarhet på olika områden: ekonomiska problem, arbetslöshet, miljö och klimatförändringar är några exempel. De regionala och lokala myndigheternas särskilda roll består inte bara i deras sakkunskaper som gör att de i ett tidigt stadium kan urskilja möjliga systemhot mot rättsstatsprincipen utan också i deras resultatinriktning, vilket man alltid måste ha i åtanke i den europeiska politiken, framför allt i en globaliserad värld där migration och mobilitet har lett till nya interkulturella förbindelser och ett samhälle som kännetecknas av mångfald med olika värderingar och religioner. Detta är tydligast i lokalsamhällena. Resultat när det gäller att värna rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna kan endast uppnås om alla myndighetsnivåer samarbetar, är sammankopplade på lämpligt sätt och med utgångspunkt i sina befogenheter och sitt ansvar bidrar till detta samt stämmer av sina insatser med varandra. På många områden har man börjat inse att en evidens- och platsbaserad politik är nödvändig för att nå bättre resultat. Detsamma gäller otvivelaktigen också skyddet av de grundläggande rättigheterna. En förstärkning av dessa rättigheter har en positiv inverkan på den sociala och ekonomiska utvecklingen. De beslut som fattas närmast människorna stärker det ömsesidiga förtroendet och förtroendet för det samhälle som de lever i. |
| --- | --- |

12.

De regionala och lokala myndigheterna är de första som direkt konfronteras med de utmaningar och problem som varje dag kan få direkta konsekvenser för de rättsstatliga förfarandena och således även för vissa grundläggande rättigheters genomförbarhet på olika områden: ekonomiska problem, arbetslöshet, miljö och klimatförändringar är några exempel. De regionala och lokala myndigheternas särskilda roll består inte bara i deras sakkunskaper som gör att de i ett tidigt stadium kan urskilja möjliga systemhot mot rättsstatsprincipen utan också i deras resultatinriktning, vilket man alltid måste ha i åtanke i den europeiska politiken, framför allt i en globaliserad värld där migration och mobilitet har lett till nya interkulturella förbindelser och ett samhälle som kännetecknas av mångfald med olika värderingar och religioner. Detta är tydligast i lokalsamhällena. Resultat när det gäller att värna rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna kan endast uppnås om alla myndighetsnivåer samarbetar, är sammankopplade på lämpligt sätt och med utgångspunkt i sina befogenheter och sitt ansvar bidrar till detta samt stämmer av sina insatser med varandra. På många områden har man börjat inse att en evidens- och platsbaserad politik är nödvändig för att nå bättre resultat. Detsamma gäller otvivelaktigen också skyddet av de grundläggande rättigheterna. En förstärkning av dessa rättigheter har en positiv inverkan på den sociala och ekonomiska utvecklingen. De beslut som fattas närmast människorna stärker det ömsesidiga förtroendet och förtroendet för det samhälle som de lever i.

| 13. | Det är slående vilken genklang EU:s tal om de grundläggande rättigheterna och om att stärka rättsstatsprincipen på bara några år har fått i paradigmet med flernivåstyre. De operativa principer som omnämndes i vårt uppföljningsyttrande från 2012, den resultattavla som har utarbetats och framför allt stadgan om flernivåstyre är dock också viktiga verktyg för att omsätta denna vision i operativa termer. |
| --- | --- |

13.

Det är slående vilken genklang EU:s tal om de grundläggande rättigheterna och om att stärka rättsstatsprincipen på bara några år har fått i paradigmet med flernivåstyre. De operativa principer som omnämndes i vårt uppföljningsyttrande från 2012, den resultattavla som har utarbetats och framför allt stadgan om flernivåstyre är dock också viktiga verktyg för att omsätta denna vision i operativa termer.

| 14. | De grundläggande värderingar som ”Europa” står för (dvs. inte bara EU och Europarådet utan också de tongivande nationella traditionerna) avser inte bara den demokratiska rättsordningen utan också den politik som bedrivs för att göra det möjligt att förverkliga dessa värderingar. Om detta perspektiv tillämpas fullt ut hamnar de regionala och lokala myndigheternas ställning i ett helt annat ljus. Då är de inte bara instanser som genomför lagstiftning och politiska åtgärder från nationell (och europeisk) nivå (uppifrån och ned) utan fullvärdiga aktörer med ett politiskt ansvar att inom vissa fastställda ramar och med utgångspunkt i den lokala situationen formge en integrerad politik. Här handlar det inte bara om medborgerliga och politiska rättigheter utan också om ekonomiska och sociala rättigheter (utbildning, arbete, hälsa, välfärd och boende). |
| --- | --- |

14.

De grundläggande värderingar som ”Europa” står för (dvs. inte bara EU och Europarådet utan också de tongivande nationella traditionerna) avser inte bara den demokratiska rättsordningen utan också den politik som bedrivs för att göra det möjligt att förverkliga dessa värderingar. Om detta perspektiv tillämpas fullt ut hamnar de regionala och lokala myndigheternas ställning i ett helt annat ljus. Då är de inte bara instanser som genomför lagstiftning och politiska åtgärder från nationell (och europeisk) nivå (uppifrån och ned) utan fullvärdiga aktörer med ett politiskt ansvar att inom vissa fastställda ramar och med utgångspunkt i den lokala situationen formge en integrerad politik. Här handlar det inte bara om medborgerliga och politiska rättigheter utan också om ekonomiska och sociala rättigheter (utbildning, arbete, hälsa, välfärd och boende).

| 15. | De regionala och lokala myndigheterna är de första som stöter på de negativa effekter som den nationella politiken får för de grundläggande rättigheterna. De kommer i kontakt med enskilda personer, grupper och ”kategorier” som är de första som drabbas när rättsstatens principer kränks eller de grundläggande rättigheterna inskränks. I detta sammanhang bör särskild uppmärksamhet ägnas åt värnandet av alla invånares universella grundläggande rättigheter, oberoende av de rättigheter och förmåner som specifikt gäller för EU-medborgarna. |
| --- | --- |

15.

De regionala och lokala myndigheterna är de första som stöter på de negativa effekter som den nationella politiken får för de grundläggande rättigheterna. De kommer i kontakt med enskilda personer, grupper och ”kategorier” som är de första som drabbas när rättsstatens principer kränks eller de grundläggande rättigheterna inskränks. I detta sammanhang bör särskild uppmärksamhet ägnas åt värnandet av alla invånares universella grundläggande rättigheter, oberoende av de rättigheter och förmåner som specifikt gäller för EU-medborgarna.

| 16. | Man måste med andra ord systematiskt främja grundläggande rättigheter, t.ex. lika möjligheter till fullvärdig sysselsättning och social emancipation, genom lämpliga stödåtgärder. I detta avseende ingår de regionala och lokala myndigheterna tillsammans med de nationella och europeiska myndighetsnivåerna och det civila samhället som fullvärdiga partner i en strategisk rörelse i riktning mot en social rättsstat. |
| --- | --- |

16.

Man måste med andra ord systematiskt främja grundläggande rättigheter, t.ex. lika möjligheter till fullvärdig sysselsättning och social emancipation, genom lämpliga stödåtgärder. I detta avseende ingår de regionala och lokala myndigheterna tillsammans med de nationella och europeiska myndighetsnivåerna och det civila samhället som fullvärdiga partner i en strategisk rörelse i riktning mot en social rättsstat.

| 17. | Oron för en eventuell kränkning av de grundläggande rättigheterna måste omsättas i en systematisk politisk vilja att genomföra rättsstatsprincipen i EU och medlemsstaterna också i positiva termer, dvs. att gå från en syn där rättsstatsprincipen bara värnar rättigheter till en dynamisk syn där de grundläggande rättigheterna också får en social aspekt genom politiska åtgärder. Denna aspekt framhävs ännu inte i tillräcklig grad av kommissionen, som är (alltför) återhållsam i fråga om medlemsstaternas ”inrikesfrågor” och i sin nya politiska ram framför allt vill utveckla ett flexiblare alternativ till faktiska överträdelseförfaranden för att kunna gripa in i ett tidigt skede. Tankarna om flernivåstyre, som sakta men säkert har blivit allmänt accepterade, kan vara en ändamålsenlig infallsvinkel i detta sammanhang. Kommissionens meddelande skapar utsikter till ett proaktivt tillvägagångssätt, bl.a. med hänvisning till Venedigkommissionen. De olika myndighetsnivåerna och det civila samhället i det berörda landet måste emellertid göras delaktiga i detta tillvägagångssätt för att det ska kunna få full verkan. |
| --- | --- |

17.

Oron för en eventuell kränkning av de grundläggande rättigheterna måste omsättas i en systematisk politisk vilja att genomföra rättsstatsprincipen i EU och medlemsstaterna också i positiva termer, dvs. att gå från en syn där rättsstatsprincipen bara värnar rättigheter till en dynamisk syn där de grundläggande rättigheterna också får en social aspekt genom politiska åtgärder. Denna aspekt framhävs ännu inte i tillräcklig grad av kommissionen, som är (alltför) återhållsam i fråga om medlemsstaternas ”inrikesfrågor” och i sin nya politiska ram framför allt vill utveckla ett flexiblare alternativ till faktiska överträdelseförfaranden för att kunna gripa in i ett tidigt skede. Tankarna om flernivåstyre, som sakta men säkert har blivit allmänt accepterade, kan vara en ändamålsenlig infallsvinkel i detta sammanhang. Kommissionens meddelande skapar utsikter till ett proaktivt tillvägagångssätt, bl.a. med hänvisning till Venedigkommissionen. De olika myndighetsnivåerna och det civila samhället i det berörda landet måste emellertid göras delaktiga i detta tillvägagångssätt för att det ska kunna få full verkan.

| 18. | De regionala och lokala myndigheterna är avgörande parter till de europeiska och nationella myndigheterna när det handlar om att tillsammans med det civila samhället inte bara skydda den moderna rättsstatsprincipen utan också aktivt och politiskt med egna politiska initiativ ge denna konkret form. Detta är kärnuppgiften för varje styresnivå. Aktörer som systematiskt undandrar sig denna uppgift gör sig skyldiga till en överträdelse av stadgan om de grundläggande rättigheterna och ställer sig utanför den europeiska grundströmmen. |
| --- | --- |

18.

De regionala och lokala myndigheterna är avgörande parter till de europeiska och nationella myndigheterna när det handlar om att tillsammans med det civila samhället inte bara skydda den moderna rättsstatsprincipen utan också aktivt och politiskt med egna politiska initiativ ge denna konkret form. Detta är kärnuppgiften för varje styresnivå. Aktörer som systematiskt undandrar sig denna uppgift gör sig skyldiga till en överträdelse av stadgan om de grundläggande rättigheterna och ställer sig utanför den europeiska grundströmmen.

| 19. | De regionala och lokala myndigheternas avgörande roll när det gäller att värna de grundläggande rättigheterna så att dessa genomförs effektivare bör respekteras, förutsatt att det sker i enlighet med sedvanerätten eller författningen. |
| --- | --- |

19.

De regionala och lokala myndigheternas avgörande roll när det gäller att värna de grundläggande rättigheterna så att dessa genomförs effektivare bör respekteras, förutsatt att det sker i enlighet med sedvanerätten eller författningen.

| 20. | De regionala och lokala myndigheterna bör få möjlighet att vända sig direkt till kommissionen om de konstaterar att rättsstatsprincipen hotas. Kommissionen bör inrätta lämpliga strukturer för detta. |
| --- | --- |

20.

De regionala och lokala myndigheterna bör få möjlighet att vända sig direkt till kommissionen om de konstaterar att rättsstatsprincipen hotas. Kommissionen bör inrätta lämpliga strukturer för detta.

| 21. | Att värna de grundläggande rättigheterna är inte bara kommissionens uppgift, utan även Europaparlamentet bör bidra aktivt till detta arbete. Vid överhängande hot mot rättsstatsprincipen måste man sörja för lämplig parlamentarisk öppenhet på EU-nivå med deltagande av de regionala och lokala myndigheterna i syfte att bidra till bedömningen av situationen. |
| --- | --- |

21.

Att värna de grundläggande rättigheterna är inte bara kommissionens uppgift, utan även Europaparlamentet bör bidra aktivt till detta arbete. Vid överhängande hot mot rättsstatsprincipen måste man sörja för lämplig parlamentarisk öppenhet på EU-nivå med deltagande av de regionala och lokala myndigheterna i syfte att bidra till bedömningen av situationen.

| 22. | Men också på regional och lokal nivå kan man urskilja en vertikal och horisontell dimension. Den senare hänger samman med interaktionen mellan offentliga och privata initiativ, t.ex. i samband med den socioekonomiska utvecklingen och inom utbildning, hälsa och vård. |
| --- | --- |

22.

Men också på regional och lokal nivå kan man urskilja en vertikal och horisontell dimension. Den senare hänger samman med interaktionen mellan offentliga och privata initiativ, t.ex. i samband med den socioekonomiska utvecklingen och inom utbildning, hälsa och vård.

| 23. | De regionala och lokala myndigheterna, framför allt de som har lagstiftningsbefogenheter, har ett direkt ansvar att ge ett antal grundläggande rättigheter konkret innehåll och har utstakat allmänna politiska riktlinjer för detta. Detta gäller också rent konkret specifika medborgerliga rättigheter där det handlar om att värna yttrandefriheten, föreningsfriheten och friheten att agera samt rätten att delta i fria och rättvisa val och mer generellt att motverka alla former av diskriminering inom lokal- eller regionalsamhället. Vid uppenbara överträdelser av de grundläggande rättigheterna är regionala och lokala myndigheter i detta avseende inte bara förmedlare, utan de bör själva utarbeta konkreta riktlinjer i frågan och sörja för att dessa rättigheter förverkligas. |
| --- | --- |

23.

De regionala och lokala myndigheterna, framför allt de som har lagstiftningsbefogenheter, har ett direkt ansvar att ge ett antal grundläggande rättigheter konkret innehåll och har utstakat allmänna politiska riktlinjer för detta. Detta gäller också rent konkret specifika medborgerliga rättigheter där det handlar om att värna yttrandefriheten, föreningsfriheten och friheten att agera samt rätten att delta i fria och rättvisa val och mer generellt att motverka alla former av diskriminering inom lokal- eller regionalsamhället. Vid uppenbara överträdelser av de grundläggande rättigheterna är regionala och lokala myndigheter i detta avseende inte bara förmedlare, utan de bör själva utarbeta konkreta riktlinjer i frågan och sörja för att dessa rättigheter förverkligas.

| 24. | I EU:s klassiska synsätt utgår man ifrån att våra regioner, städer och kommuner befolkas av EU-medborgare, och icke-diskrimineringen inriktas därför på de rättigheter som medborgare från andra medlemsstater har. Den sociologiska verkligheten, särskilt i storstäderna, är dock naturligtvis mycket mer komplex. Integration i samhället kan enbart uppnås genom former av representativ demokrati och deltagardemokrati som en plattform för delad samexistens där man också slår vakt om det lokala historiska och kulturella arvet. För att göra alla invånare delaktiga måste man också utvidga definitionen av medborgarskap (se Europarådets ”White Paper on Intercultural Dialogue” (2008): ”Citizenship, in the widest sense, is a right and indeed a responsibility to participate in the cultural, social and economic life and in public affairs of the community together with others” [”Medborgarskap i dess bredaste bemärkelse är en rätt, och t.o.m. en skyldighet, att tillsammans med andra delta i det kulturella, samhälleliga och ekonomiska livet och i de offentliga angelägenheterna i samhället”]). I samma anda talar professor Antonio Papisca om ”Nova Civitas”. |
| --- | --- |

24.

I EU:s klassiska synsätt utgår man ifrån att våra regioner, städer och kommuner befolkas av EU-medborgare, och icke-diskrimineringen inriktas därför på de rättigheter som medborgare från andra medlemsstater har. Den sociologiska verkligheten, särskilt i storstäderna, är dock naturligtvis mycket mer komplex. Integration i samhället kan enbart uppnås genom former av representativ demokrati och deltagardemokrati som en plattform för delad samexistens där man också slår vakt om det lokala historiska och kulturella arvet. För att göra alla invånare delaktiga måste man också utvidga definitionen av medborgarskap (se Europarådets ”White Paper on Intercultural Dialogue” (2008): ”Citizenship, in the widest sense, is a right and indeed a responsibility to participate in the cultural, social and economic life and in public affairs of the community together with others” [”Medborgarskap i dess bredaste bemärkelse är en rätt, och t.o.m. en skyldighet, att tillsammans med andra delta i det kulturella, samhälleliga och ekonomiska livet och i de offentliga angelägenheterna i samhället”]). I samma anda talar professor Antonio Papisca om ”Nova Civitas”.

| 25. | Den strategiska EU-ram för grundläggande rättigheter som Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) lagt fram tillhandahåller en ram för att konkretisera den ovannämnda kopplingen mellan de horisontella och vertikala dimensionerna för att uppnå handlingskraftigt deltagande, samarbete och samordning. I detta syfte bör FRA även ges möjlighet att kontrollera värnandet av rättsstatsprincipen och respekten för de grundläggande rättigheterna i medlemsstaterna och i förekommande fall slå larm. |
| --- | --- |

25.

Den strategiska EU-ram för grundläggande rättigheter som Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) lagt fram tillhandahåller en ram för att konkretisera den ovannämnda kopplingen mellan de horisontella och vertikala dimensionerna för att uppnå handlingskraftigt deltagande, samarbete och samordning. I detta syfte bör FRA även ges möjlighet att kontrollera värnandet av rättsstatsprincipen och respekten för de grundläggande rättigheterna i medlemsstaterna och i förekommande fall slå larm.

| 26. | FRA och Europarådet bör ständigt tillhandahålla sakkunskap, särskilt till de regionala och lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

26.

FRA och Europarådet bör ständigt tillhandahålla sakkunskap, särskilt till de regionala och lokala myndigheterna.

| 27. | Den uttryckliga utgångspunkten för värnandet av de grundläggande rättigheterna bör vara principen om flernivåstyre. |
| --- | --- |

27.

Den uttryckliga utgångspunkten för värnandet av de grundläggande rättigheterna bör vara principen om flernivåstyre.

Andra konkreta förslag

| 28. | De regionala och lokala myndigheterna bör uppmuntras att






  — | förankra och slå vakt om de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen i samhällsorganisationernas verksamhet, |
| --- | --- | --- |

28.

De regionala och lokala myndigheterna bör uppmuntras att

—

förankra och slå vakt om de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen i samhällsorganisationernas verksamhet,

| — | ta upp betydelsen av dessa frågor i den offentliga debatten och öka medvetenheten om dem, |
| --- | --- |

—

ta upp betydelsen av dessa frågor i den offentliga debatten och öka medvetenheten om dem,

| — | stärka alla aktörers kapacitetsuppbyggnad genom utbildning och stöd, |
| --- | --- |

—

stärka alla aktörers kapacitetsuppbyggnad genom utbildning och stöd,

| — | inrätta informationskontor som har direkt kontakt med medborgarna, |
| --- | --- |

—

inrätta informationskontor som har direkt kontakt med medborgarna,

| — | inrätta ett varningssystem där en regional eller lokal ombudsman eventuellt deltar, |
| --- | --- |

—

inrätta ett varningssystem där en regional eller lokal ombudsman eventuellt deltar,

| — | på grundval av denna övervakning vidarebefordra information till andra myndigheter, |
| --- | --- |

—

på grundval av denna övervakning vidarebefordra information till andra myndigheter,

| — | följa upp experimentet med ”smarta städer”. |
| --- | --- |

—

följa upp experimentet med ”smarta städer”.

| 29. | Europeiska regionkommittén skulle kunna undersöka huruvida följande förslag skulle bidra till skyddet av rättsstatsprincipen i Europeiska unionen:






  — | Inrätta en arbetsgrupp för att utarbeta en öppen samordningsmetod. |
| --- | --- | --- |

29.

Europeiska regionkommittén skulle kunna undersöka huruvida följande förslag skulle bidra till skyddet av rättsstatsprincipen i Europeiska unionen:

—

Inrätta en arbetsgrupp för att utarbeta en öppen samordningsmetod.

| — | Inrätta en rapporteringsbyrå för regionala och lokala myndigheter. |
| --- | --- |

—

Inrätta en rapporteringsbyrå för regionala och lokala myndigheter.

| — | Överväga en global europeisk informationskampanj för regionala och lokala myndigheter när det gäller att värna rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

—

Överväga en global europeisk informationskampanj för regionala och lokala myndigheter när det gäller att värna rättsstatsprincipen.

| — | Organisera en konferens om flernivåstyrets roll när det gäller skydd av de grundläggande rättigheterna samt främja genomförandet av stadgan i syfte att föreslå ett konvent om flernivåstyre mellan de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

—

Organisera en konferens om flernivåstyrets roll när det gäller skydd av de grundläggande rättigheterna samt främja genomförandet av stadgan i syfte att föreslå ett konvent om flernivåstyre mellan de lokala och regionala myndigheterna.

| — | Ingå en trepartsöverenskommelse med Europarådets kongress och FRA på grundval av den strategiska EU-ram för grundläggande rättigheter som FRA lagt fram. |
| --- | --- |

—

Ingå en trepartsöverenskommelse med Europarådets kongress och FRA på grundval av den strategiska EU-ram för grundläggande rättigheter som FRA lagt fram.

Bryssel den 12 februari 2015

Europeiska regionkommitténs ordförande

Markku MARKKULA

---

III Förberedande akter

REGIONKOMMITTÉN

| 28.4.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 140/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 140/37

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Mot ett kretsloppssamhälle: översyn av EU:s avfallslagstiftning

(2015/C 140/08)

| Föredragande | : | Mariana Gâju (RO–PES), borgmästare i Cumpăna, Constanţa-distriktet |
| --- | --- | --- |
| Referensdokument | : | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Mot ett kretsloppssamhälle: Program för ett avfallsfritt Europa
  COM(2014) 398 final
  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 2008/98/EG om avfall, 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall, 1999/31/EG om deponering av avfall, 2000/53/EG om uttjänta fordon, 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer och 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter
  COM(2014) 397 final – 2014/0201 (COD) |

Föredragande

:

Mariana Gâju (RO–PES), borgmästare i Cumpăna, Constanţa-distriktet

Referensdokument

:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Mot ett kretsloppssamhälle: Program för ett avfallsfritt Europa

COM(2014) 398 final

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 2008/98/EG om avfall, 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall, 1999/31/EG om deponering av avfall, 2000/53/EG om uttjänta fordon, 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer och 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter

COM(2014) 397 final – 2014/0201 (COD)

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

A.   Mot ett kretsloppssamhälle

| 1. | Europeiska regionkommittén ställer sig positiv till att kommissionen har lanserat ett åtgärdspaket för kretsloppssamhället (1) i syfte att upprätta en gemensam och sammanhängande ram på EU-nivå för ett effektivt resursutnyttjande. Kommittén betonar att dessa insatser kräver en politisk vilja till förändring, en långsiktig strategi för investeringar och planering av dessa samt en förändring i allmänhetens medvetenhet, engagemang och beteende avseende utnyttjandet av resurser. Vi vill också lyfta fram den nyckelroll som de lokala och regionala myndigheterna spelar för att sätta dessa strategier i ett sammanhang men även för att genomföra och utvärdera dem (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén ställer sig positiv till att kommissionen har lanserat ett åtgärdspaket för kretsloppssamhället (1) i syfte att upprätta en gemensam och sammanhängande ram på EU-nivå för ett effektivt resursutnyttjande. Kommittén betonar att dessa insatser kräver en politisk vilja till förändring, en långsiktig strategi för investeringar och planering av dessa samt en förändring i allmänhetens medvetenhet, engagemang och beteende avseende utnyttjandet av resurser. Vi vill också lyfta fram den nyckelroll som de lokala och regionala myndigheterna spelar för att sätta dessa strategier i ett sammanhang men även för att genomföra och utvärdera dem (2).

| 2. | Kommittén erkänner utan förbehåll behovet av och fördelarna med att övergå till ett kretsloppssamhälle, såsom den europeiska högnivåplattformen för ett resurseffektivt Europa (EREP) (3) har visat. Vi påminner om att detta är en logisk följd av åtagandena i färdplanen för ett resurseffektivt Europa, vilka har utvecklats inom ramen för EU:s sjunde miljöhandlingsprogram. Ett kretsloppssamhälle är en förutsättning för att vi ska uppnå alla resurseffektivitetsmål så att ekonomin kan växa och bli mindre beroende av primära resurser, på ett sätt som leder till bättre miljöskydd. |
| --- | --- |

2.

Kommittén erkänner utan förbehåll behovet av och fördelarna med att övergå till ett kretsloppssamhälle, såsom den europeiska högnivåplattformen för ett resurseffektivt Europa (EREP) (3) har visat. Vi påminner om att detta är en logisk följd av åtagandena i färdplanen för ett resurseffektivt Europa, vilka har utvecklats inom ramen för EU:s sjunde miljöhandlingsprogram. Ett kretsloppssamhälle är en förutsättning för att vi ska uppnå alla resurseffektivitetsmål så att ekonomin kan växa och bli mindre beroende av primära resurser, på ett sätt som leder till bättre miljöskydd.

| 3. | Kommittén är därför djupt bekymrad över att kommissionen i december meddelade sin avsikt att dra tillbaka lagstiftningsförslaget om en ändring av ett flertal avfallsdirektiv med syftet att främja ett kretsloppssamhälle. Förslaget, som redan har varit föremål för omfattande arbete från de olika EU-institutionernas och de berörda aktörernas sida, består generellt sett av välavvägda kompromisser. I detta sammanhang erinrar kommittén om de tydliga uttalanden till stöd för en fortsättning av lagstiftningsprocessen som har framförts av Europaparlamentet, ministerrådet och åtskilliga berörda aktörer. |
| --- | --- |

3.

Kommittén är därför djupt bekymrad över att kommissionen i december meddelade sin avsikt att dra tillbaka lagstiftningsförslaget om en ändring av ett flertal avfallsdirektiv med syftet att främja ett kretsloppssamhälle. Förslaget, som redan har varit föremål för omfattande arbete från de olika EU-institutionernas och de berörda aktörernas sida, består generellt sett av välavvägda kompromisser. I detta sammanhang erinrar kommittén om de tydliga uttalanden till stöd för en fortsättning av lagstiftningsprocessen som har framförts av Europaparlamentet, ministerrådet och åtskilliga berörda aktörer.

| 4. | Vi uppmanar kommissionen att anta en mer övergripande och helhetsinriktad strategi för kretsloppssamhället. Övergången till ett kretsloppssamhälle förutsätter inte bara att man uppmärksammar frågor om förebyggande av avfall och återanvändning utan också en strategi där man tar hänsyn till hela kedjan och bättre samstämmighet mellan olika politikområden och initiativ såsom färdplanen för ett resurseffektivt Europa, det sjunde miljöhandlingsprogrammet, energi- och klimatpaketet, miljöavtrycket (livscykelanalyser och koldioxidavtrycket) samt EU:s biobaserade strategi ”Innovation för hållbar tillväxt: En bioekonomi för Europa”. |
| --- | --- |

4.

Vi uppmanar kommissionen att anta en mer övergripande och helhetsinriktad strategi för kretsloppssamhället. Övergången till ett kretsloppssamhälle förutsätter inte bara att man uppmärksammar frågor om förebyggande av avfall och återanvändning utan också en strategi där man tar hänsyn till hela kedjan och bättre samstämmighet mellan olika politikområden och initiativ såsom färdplanen för ett resurseffektivt Europa, det sjunde miljöhandlingsprogrammet, energi- och klimatpaketet, miljöavtrycket (livscykelanalyser och koldioxidavtrycket) samt EU:s biobaserade strategi ”Innovation för hållbar tillväxt: En bioekonomi för Europa”.

| 5. | Kommittén noterar i detta sammanhang att Europeiska kommissionen avser att lägga fram ett antal ”förbättrade” och ”mer ambitiösa” förslag i slutet av 2015. Vi betvivlar dock starkt att det går att nå avsevärt bättre kompromisser i ett stort antal komplexa frågor på relativt kort tid, och vill i detta sammanhang också erinra om det brådskande behovet av tydliga och tillförlitliga rättsliga riktlinjer för lokala och regionala myndigheter och om kretsloppssamhällets stora potential när det gäller att bidra till den ekonomiska tillväxten. Man bör därför inte låta någon tid gå till spillo, utan framhärda i försöken att förbättra kommissionens förslag inom ramen för det lagstiftningsförfarande som redan har inletts, och mot bakgrund av detta uppmanar vi kommissionen och medlagstiftarna att i sitt fortsatta arbete beakta följande observationer och förslag, bland annat dem om att förstärka kretsloppssamhällsaspekten i de tidiga faserna av produkters utformning och tillverkning. |
| --- | --- |

5.

Kommittén noterar i detta sammanhang att Europeiska kommissionen avser att lägga fram ett antal ”förbättrade” och ”mer ambitiösa” förslag i slutet av 2015. Vi betvivlar dock starkt att det går att nå avsevärt bättre kompromisser i ett stort antal komplexa frågor på relativt kort tid, och vill i detta sammanhang också erinra om det brådskande behovet av tydliga och tillförlitliga rättsliga riktlinjer för lokala och regionala myndigheter och om kretsloppssamhällets stora potential när det gäller att bidra till den ekonomiska tillväxten. Man bör därför inte låta någon tid gå till spillo, utan framhärda i försöken att förbättra kommissionens förslag inom ramen för det lagstiftningsförfarande som redan har inletts, och mot bakgrund av detta uppmanar vi kommissionen och medlagstiftarna att i sitt fortsatta arbete beakta följande observationer och förslag, bland annat dem om att förstärka kretsloppssamhällsaspekten i de tidiga faserna av produkters utformning och tillverkning.

| 6. | Bioekonomin som helhet måste integreras i EU-strategin för ett kretsloppssamhälle. Med en årlig omsättning på 22 miljarder euro innebär bioekonomin ett viktigt bidrag till grön och hållbar tillväxt samt till nya arbetstillfällen och marknadsmöjligheter. Större delen av de biobaserade investeringarna görs på regional och lokal nivå, där nedifrån och upp-initiativ skapar nya värdekedjor och arbetstillfällen. |
| --- | --- |

6.

Bioekonomin som helhet måste integreras i EU-strategin för ett kretsloppssamhälle. Med en årlig omsättning på 22 miljarder euro innebär bioekonomin ett viktigt bidrag till grön och hållbar tillväxt samt till nya arbetstillfällen och marknadsmöjligheter. Större delen av de biobaserade investeringarna görs på regional och lokal nivå, där nedifrån och upp-initiativ skapar nya värdekedjor och arbetstillfällen.

| 7. | Kommittén påminner i detta sammanhang särskilt om kretsloppssamhällets viktiga potential när det gäller att generera besparingar för EU:s företag, offentliga myndigheter och konsumenter. Dessa besparingar bör omsättas i storskaliga och långsiktiga investeringar i EU:s ekonomi och följaktligen leda till att det skapas hållbara arbetstillfällen inom EU. |
| --- | --- |

7.

Kommittén påminner i detta sammanhang särskilt om kretsloppssamhällets viktiga potential när det gäller att generera besparingar för EU:s företag, offentliga myndigheter och konsumenter. Dessa besparingar bör omsättas i storskaliga och långsiktiga investeringar i EU:s ekonomi och följaktligen leda till att det skapas hållbara arbetstillfällen inom EU.

| 8. | Det är nödvändigt att fortsätta utveckla en politisk ram som gynnar kretsloppssamhället på alla nivåer – europeisk, nationell och regional – med hjälp av åtgärder där man kombinerar smart lagstiftning, marknadsbaserade instrument, särskilt när det gäller att främja användningen av återvunnet material, forskning och innovation, incitament, informationsutbyte och stöd till metoder som bygger på frivillighet. Kommittén anser att utformning och innovation utgör centrala faktorer för att påskynda övergången till ett kretsloppssamhälle, och uppmanar kommissionen att främja innovation, bl.a. inom ramen för EU:s program för forskning och innovation (Horisont 2020), att underlätta utvecklingen av fler kretsloppsmodeller för produkter och tjänster, särskilt inom ramen för en mer samstämmig produktpolitik, att fortsätta utveckla översynen och tillämpningen av ekodesigndirektivet genom att införa kriterier för resurseffektivitet samt att fastställa hur miljökonsekvensbedömningar kan användas i utformningen av produkter och processer. |
| --- | --- |

8.

Det är nödvändigt att fortsätta utveckla en politisk ram som gynnar kretsloppssamhället på alla nivåer – europeisk, nationell och regional – med hjälp av åtgärder där man kombinerar smart lagstiftning, marknadsbaserade instrument, särskilt när det gäller att främja användningen av återvunnet material, forskning och innovation, incitament, informationsutbyte och stöd till metoder som bygger på frivillighet. Kommittén anser att utformning och innovation utgör centrala faktorer för att påskynda övergången till ett kretsloppssamhälle, och uppmanar kommissionen att främja innovation, bl.a. inom ramen för EU:s program för forskning och innovation (Horisont 2020), att underlätta utvecklingen av fler kretsloppsmodeller för produkter och tjänster, särskilt inom ramen för en mer samstämmig produktpolitik, att fortsätta utveckla översynen och tillämpningen av ekodesigndirektivet genom att införa kriterier för resurseffektivitet samt att fastställa hur miljökonsekvensbedömningar kan användas i utformningen av produkter och processer.

| 9. | Kommittén ställer sig positiv till att direktivet om ekodesign tillämpas på resurseffektivitetskriterier för hållbarhet, modularitet, återanvändbarhet och återvinnbarhet, med motsvarande råd till konsumenterna, även när det gäller framtida prioriterade produktgrupper i handlingsplanen 2015–2017. Kommittén har efterlyst en radikal översyn av detta direktiv och dess genomförandeåtgärder i syfte att främja resurseffektiviteten, genom att utvidga direktivets tillämpningsområde till att omfatta produkter som inte är energirelaterade och som har en betydande miljöpåverkan (4). |
| --- | --- |

9.

Kommittén ställer sig positiv till att direktivet om ekodesign tillämpas på resurseffektivitetskriterier för hållbarhet, modularitet, återanvändbarhet och återvinnbarhet, med motsvarande råd till konsumenterna, även när det gäller framtida prioriterade produktgrupper i handlingsplanen 2015–2017. Kommittén har efterlyst en radikal översyn av detta direktiv och dess genomförandeåtgärder i syfte att främja resurseffektiviteten, genom att utvidga direktivets tillämpningsområde till att omfatta produkter som inte är energirelaterade och som har en betydande miljöpåverkan (4).

| 10. | Kommittén understryker vikten av att man tidigt i produktionsprocesserna särskilt fokuserar på förpackningar av kompositmaterial för att minska avfallet från sådant material som inte kan återvinnas, eller som kan återvinnas endast med komplex och dyr teknik. Vi föreslår att miljömärkningsförordningen utvidgas till att omfatta allt fler produkter och tjänster, dels för att det ska bli lättare att genomföra de planerade åtgärderna för avfallsminskning, dels för att tillhandahålla mer användbara och tydligare riktlinjer till konsumenterna så att produkters och tjänsters miljöpåverkan kan minskas. |
| --- | --- |

10.

Kommittén understryker vikten av att man tidigt i produktionsprocesserna särskilt fokuserar på förpackningar av kompositmaterial för att minska avfallet från sådant material som inte kan återvinnas, eller som kan återvinnas endast med komplex och dyr teknik. Vi föreslår att miljömärkningsförordningen utvidgas till att omfatta allt fler produkter och tjänster, dels för att det ska bli lättare att genomföra de planerade åtgärderna för avfallsminskning, dels för att tillhandahålla mer användbara och tydligare riktlinjer till konsumenterna så att produkters och tjänsters miljöpåverkan kan minskas.

| 11. | Kommittén välkomnar de initiativ som kommissionen har tillkännagett för att främja miljöanpassad offentlig upphandling (MOU), nämligen en vägledning om de möjligheter som skapas genom de nya direktiven om offentlig upphandling på området MOU, en rekommendation om övervakning av medlemsstaternas insatser för att uppnå det vägledande målet på 50 % MOU, samt stöd till inrättandet av MOU-nätverk bland myndigheter. Vi upprepar dock vår uppmaning att fastställa obligatoriska MOU-mål för de nationella regeringarna och EU-institutionerna (5). |
| --- | --- |

11.

Kommittén välkomnar de initiativ som kommissionen har tillkännagett för att främja miljöanpassad offentlig upphandling (MOU), nämligen en vägledning om de möjligheter som skapas genom de nya direktiven om offentlig upphandling på området MOU, en rekommendation om övervakning av medlemsstaternas insatser för att uppnå det vägledande målet på 50 % MOU, samt stöd till inrättandet av MOU-nätverk bland myndigheter. Vi upprepar dock vår uppmaning att fastställa obligatoriska MOU-mål för de nationella regeringarna och EU-institutionerna (5).

| 12. | Kommittén upprepar att det är nödvändigt att övervaka framstegen när det gäller Europa 2020-strategins flaggskeppsinitiativ ”Ett resurseffektivt Europa” inom ramen för Europa 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen samt den därmed sammanhängande årliga tillväxtöversikten. Resurseffektivitet måste bli en integrerad del av det nationella rapporteringssystemet för Europa 2020, de nationella reformprogrammen och de landsspecifika rekommendationerna. I detta sammanhang vill vi uppmana Europeiska rådet att införa ett nytt överordnat mål för resursproduktivitet, med en ökning på minst 30 % vad gäller resursproduktiviteten senast 2030, mätt i BNP delat med råmaterialförbrukningen, i halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin, samtidigt som hänsyn tas till redan befintliga mål på nationell nivå (6). |
| --- | --- |

12.

Kommittén upprepar att det är nödvändigt att övervaka framstegen när det gäller Europa 2020-strategins flaggskeppsinitiativ ”Ett resurseffektivt Europa” inom ramen för Europa 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen samt den därmed sammanhängande årliga tillväxtöversikten. Resurseffektivitet måste bli en integrerad del av det nationella rapporteringssystemet för Europa 2020, de nationella reformprogrammen och de landsspecifika rekommendationerna. I detta sammanhang vill vi uppmana Europeiska rådet att införa ett nytt överordnat mål för resursproduktivitet, med en ökning på minst 30 % vad gäller resursproduktiviteten senast 2030, mätt i BNP delat med råmaterialförbrukningen, i halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin, samtidigt som hänsyn tas till redan befintliga mål på nationell nivå (6).

B.   Förslaget till direktiv om ändring av flera avfallsdirektiv

| 13. | Kommittén noterar de framsteg som gjorts i avfallshanteringen tack vare en EU-lagstiftning som baseras på en föregripande politik. Vissa medlemsstater och lokala och regionala myndigheter har redan uppnått eller överträffat EU:s mål på detta område, och kommittén anser att den framtida lagstiftningen bör beakta de olika utgångslägena och i synnerhet stödja dem med sämst resultat så att de kan fortsätta att öka sina insatser. |
| --- | --- |

13.

Kommittén noterar de framsteg som gjorts i avfallshanteringen tack vare en EU-lagstiftning som baseras på en föregripande politik. Vissa medlemsstater och lokala och regionala myndigheter har redan uppnått eller överträffat EU:s mål på detta område, och kommittén anser att den framtida lagstiftningen bör beakta de olika utgångslägena och i synnerhet stödja dem med sämst resultat så att de kan fortsätta att öka sina insatser.

| 14. | I en ansvarsfull och hållbar politik för avfallshierarkin bör man sträva efter att så långt det är möjligt minska produktionen av avfall och att minska avfallets och avfallshanteringens negativa inverkan på människors hälsa och på miljön, men även efter att minska förbrukningen av resurser och återinföra de resurser som avfallet innehåller i det ekonomiska kretsloppet. Att respektera avfallshierarkin utgör det effektivaste sättet att begränsa avfallshanteringens miljömässiga och finansiella kostnader, och det är därför beklagligt att kommissionen i sitt meddelande inte undersöker idén om att införa ett bindande mål för en minskning av avfallsproduktionen i ramdirektivet om avfall. |
| --- | --- |

14.

I en ansvarsfull och hållbar politik för avfallshierarkin bör man sträva efter att så långt det är möjligt minska produktionen av avfall och att minska avfallets och avfallshanteringens negativa inverkan på människors hälsa och på miljön, men även efter att minska förbrukningen av resurser och återinföra de resurser som avfallet innehåller i det ekonomiska kretsloppet. Att respektera avfallshierarkin utgör det effektivaste sättet att begränsa avfallshanteringens miljömässiga och finansiella kostnader, och det är därför beklagligt att kommissionen i sitt meddelande inte undersöker idén om att införa ett bindande mål för en minskning av avfallsproduktionen i ramdirektivet om avfall.

| 15. | Som en av de mest direkta åtgärderna för att återinföra resurser i produktionscykeln och således övergå till ett kretsloppssamhälle bör mekanismerna för att deklarera om produkter har status som biprodukt eller avfall som upphört att vara avfall göras enklare att tillämpa. |
| --- | --- |

15.

Som en av de mest direkta åtgärderna för att återinföra resurser i produktionscykeln och således övergå till ett kretsloppssamhälle bör mekanismerna för att deklarera om produkter har status som biprodukt eller avfall som upphört att vara avfall göras enklare att tillämpa.

| 16. | Med tanke på de skillnader som finns mellan EU:s regioner och medlemsstater när det gäller respekten för målen i den gällande EU-lagstiftningen om avfallshantering (7) är det mycket viktigt att uppmuntra samarbete och spridning av god praxis på området, i syfte att hjälpa de medlemsstater och regioner som uppnår sämre resultat att nå slutmålen. Man bör ta hänsyn till att kostnaderna för avfallshantering ökar i regioner och områden med mycket spridd befolkning och låg befolkningstäthet där det är långt till behandlingsanläggningarna, och att det blir mycket svårt att uppnå slutmålet att avskaffa avfall i dessa områden. |
| --- | --- |

16.

Med tanke på de skillnader som finns mellan EU:s regioner och medlemsstater när det gäller respekten för målen i den gällande EU-lagstiftningen om avfallshantering (7) är det mycket viktigt att uppmuntra samarbete och spridning av god praxis på området, i syfte att hjälpa de medlemsstater och regioner som uppnår sämre resultat att nå slutmålen. Man bör ta hänsyn till att kostnaderna för avfallshantering ökar i regioner och områden med mycket spridd befolkning och låg befolkningstäthet där det är långt till behandlingsanläggningarna, och att det blir mycket svårt att uppnå slutmålet att avskaffa avfall i dessa områden.

| 17. | Det är viktigt att skapa marknader för återvinningsmaterial från avfall och för produkter som framställs av detta material genom att ta fram en enhetlig rättslig ram och garantera lika villkor för alla aktörer som tar vara på dessa råvaror och återinför dem i det ekonomiska kretsloppet. |
| --- | --- |

17.

Det är viktigt att skapa marknader för återvinningsmaterial från avfall och för produkter som framställs av detta material genom att ta fram en enhetlig rättslig ram och garantera lika villkor för alla aktörer som tar vara på dessa råvaror och återinför dem i det ekonomiska kretsloppet.

| 18. | Kommittén vill framhålla den avgörande roll som de lokala och regionala myndigheterna spelar när det gäller att genomföra lagstiftningen på detta område, inrätta och finansiera infrastruktur för behandling och lagring av avfall samt hantera avfallsflödena. Den sistnämnda uppgiften utgör en av de största utmaningar som dessa myndigheter står inför. Kommittén framhåller, liksom i ett tidigare yttrande (8), att de lokala och regionala myndigheterna bör få en starkare röst vid översynen av de mål som de kommer att förväntas genomföra. Vi uppmanar i detta sammanhang EU att se till att de lokala och regionala myndigheterna har möjlighet till delaktighet och samarbete i full överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

18.

Kommittén vill framhålla den avgörande roll som de lokala och regionala myndigheterna spelar när det gäller att genomföra lagstiftningen på detta område, inrätta och finansiera infrastruktur för behandling och lagring av avfall samt hantera avfallsflödena. Den sistnämnda uppgiften utgör en av de största utmaningar som dessa myndigheter står inför. Kommittén framhåller, liksom i ett tidigare yttrande (8), att de lokala och regionala myndigheterna bör få en starkare röst vid översynen av de mål som de kommer att förväntas genomföra. Vi uppmanar i detta sammanhang EU att se till att de lokala och regionala myndigheterna har möjlighet till delaktighet och samarbete i full överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen.

| 19. | Kommittén beklagar att möjligheten till energiåtervinning av avfall som inte kan materialåtervinnas inte beaktas tillräckligt i förslaget till direktiv som ett sista steg i en process för utnyttjande av avfall, trots att det skulle göra det lättare för alla medlemsstater att uppnå de ambitiösa mål som fastställts för dem alla och samtidigt förbättra EU:s energioberoende. |
| --- | --- |

19.

Kommittén beklagar att möjligheten till energiåtervinning av avfall som inte kan materialåtervinnas inte beaktas tillräckligt i förslaget till direktiv som ett sista steg i en process för utnyttjande av avfall, trots att det skulle göra det lättare för alla medlemsstater att uppnå de ambitiösa mål som fastställts för dem alla och samtidigt förbättra EU:s energioberoende.

| 20. | Resultaten av den konsekvensbedömning (9) som åtföljer förslaget till direktiv är mycket optimistiska, och kommittén rekommenderar kommissionen att förtydliga vilka uppgifter som ligger till grund för bedömningen. Detta gäller särskilt vetenskapliga argument som har föranlett en viss strategi, kostnaderna för denna strategi och, inte minst, det lämpliga i att använda situationen i medlemsstaterna med bäst resultat som kriterium. |
| --- | --- |

20.

Resultaten av den konsekvensbedömning (9) som åtföljer förslaget till direktiv är mycket optimistiska, och kommittén rekommenderar kommissionen att förtydliga vilka uppgifter som ligger till grund för bedömningen. Detta gäller särskilt vetenskapliga argument som har föranlett en viss strategi, kostnaderna för denna strategi och, inte minst, det lämpliga i att använda situationen i medlemsstaterna med bäst resultat som kriterium.

| 21. | Med utgångspunkt i tidigare rekommendationer (10) ställer sig kommittén bakom ett snabbare systematiskt införande av ekonomiska instrument i avfallshanteringen från medlemsstaternas och de lokala och regionala myndigheternas sida, exempelvis genom främjande av sådana instrument i avfallshanterings- och efterlevnadsplanerna (som en del av systemet för tidig varning) och genom främjande av ett utökat producentansvar. Kommittén betonar att dessa instrument har en stor potential när det gäller att generera intäkter för lokala och regionala myndigheter som kan utnyttjas för att kompensera (en del av) de administrativa kostnaderna i samband med genomförandet och kontrollen av efterlevnaden av avfallsmålen samt även göra medel tillgängliga för renhållning, återvinning och andra miljöprojekt. |
| --- | --- |

21.

Med utgångspunkt i tidigare rekommendationer (10) ställer sig kommittén bakom ett snabbare systematiskt införande av ekonomiska instrument i avfallshanteringen från medlemsstaternas och de lokala och regionala myndigheternas sida, exempelvis genom främjande av sådana instrument i avfallshanterings- och efterlevnadsplanerna (som en del av systemet för tidig varning) och genom främjande av ett utökat producentansvar. Kommittén betonar att dessa instrument har en stor potential när det gäller att generera intäkter för lokala och regionala myndigheter som kan utnyttjas för att kompensera (en del av) de administrativa kostnaderna i samband med genomförandet och kontrollen av efterlevnaden av avfallsmålen samt även göra medel tillgängliga för renhållning, återvinning och andra miljöprojekt.

Definitioner

| 22. | Kommittén uppmanar rådet och Europaparlamentet att behålla en enhetlig och otvetydig definition av kommunalt avfall i bilaga VI till förslaget till direktiv. Denna definition bör förtydligas genom att fokus ändras från vilken aktör som ansvarar för hämtningen till vilken typ av avfall det är som hämtas. Det behövs en tydligare gemensam definition för att se till att politiken är samstämmig och genomförs väl och för att jämföra de olika lokala och regionala myndigheternas och medlemsstaternas resultat. |
| --- | --- |

22.

Kommittén uppmanar rådet och Europaparlamentet att behålla en enhetlig och otvetydig definition av kommunalt avfall i bilaga VI till förslaget till direktiv. Denna definition bör förtydligas genom att fokus ändras från vilken aktör som ansvarar för hämtningen till vilken typ av avfall det är som hämtas. Det behövs en tydligare gemensam definition för att se till att politiken är samstämmig och genomförs väl och för att jämföra de olika lokala och regionala myndigheternas och medlemsstaternas resultat.

| 23. | Vi välkomnar förslaget att ändra definitionen av avfall som betraktas som förberett för återanvändning eller materialåtervinning. Även om denna ännu inte är helt resultatbaserad återspeglar den kommitténs tidigare uppmaningar om att ta fram en enhetlig metod för att beräkna återvinningseffektiviteten och de volymer som faktiskt återvinns (11). |
| --- | --- |

23.

Vi välkomnar förslaget att ändra definitionen av avfall som betraktas som förberett för återanvändning eller materialåtervinning. Även om denna ännu inte är helt resultatbaserad återspeglar den kommitténs tidigare uppmaningar om att ta fram en enhetlig metod för att beräkna återvinningseffektiviteten och de volymer som faktiskt återvinns (11).

| 24. | Vi rekommenderar kommissionen att se över definitionerna av insamling och separat insamling, eftersom dessa begrepp tolkas på olika sätt i medlemsstaterna. Kommittén rekommenderar dessutom att man även definierar begreppet sortering i syfte att förbättra såväl statistiken och rapporteringen som materialets kvalitet, eftersom många medlemsstater samlar in och redovisar mängden avfall som levereras till sorteringsanläggningarna och som i vissa fall innehåller upp till 30 % orenheter. |
| --- | --- |

24.

Vi rekommenderar kommissionen att se över definitionerna av insamling och separat insamling, eftersom dessa begrepp tolkas på olika sätt i medlemsstaterna. Kommittén rekommenderar dessutom att man även definierar begreppet sortering i syfte att förbättra såväl statistiken och rapporteringen som materialets kvalitet, eftersom många medlemsstater samlar in och redovisar mängden avfall som levereras till sorteringsanläggningarna och som i vissa fall innehåller upp till 30 % orenheter.

En enhetlig mätmetod

| 25. | Kommittén hävdar och framhåller att man måste upprätta en enhetlig mätmetod för återvinningsmålen och välkomnar kommissionens förslag. Denna förenkling och valet av en resultatinriktad metod kommer att göra det lättare att jämföra olika resultat inom EU och bidra till att omvandla avfallet till användbara resurser. Det kvarstår dock ännu några frågor beträffande den föreslagna mätmetoden. För vissa avfallsflöden kan det bli mycket svårt att uppnå målen med hjälp av nuvarande teknik. Kommittén ber kommissionen om klargöranden beträffande metoden och de definitioner som används samt att vid behov föreslå anpassningar. |
| --- | --- |

25.

Kommittén hävdar och framhåller att man måste upprätta en enhetlig mätmetod för återvinningsmålen och välkomnar kommissionens förslag. Denna förenkling och valet av en resultatinriktad metod kommer att göra det lättare att jämföra olika resultat inom EU och bidra till att omvandla avfallet till användbara resurser. Det kvarstår dock ännu några frågor beträffande den föreslagna mätmetoden. För vissa avfallsflöden kan det bli mycket svårt att uppnå målen med hjälp av nuvarande teknik. Kommittén ber kommissionen om klargöranden beträffande metoden och de definitioner som används samt att vid behov föreslå anpassningar.

Förebyggande av avfall och optimering av förvaltningsmodellerna

| 26. | Man bör först och främst ta hänsyn till principerna för ”avfallshierarkin”, där förebyggande av avfall är allra viktigast, med tanke på att dessa principer även utgör en grundläggande del av kretsloppssamhället. I linje med detta bör kommissionen i första hand föreslå bindande mål för förebyggande av avfallsproduktion, tillsammans med ekonomiska incitament och en fullständig tillämpning av principen om att förorenaren betalar. |
| --- | --- |

26.

Man bör först och främst ta hänsyn till principerna för ”avfallshierarkin”, där förebyggande av avfall är allra viktigast, med tanke på att dessa principer även utgör en grundläggande del av kretsloppssamhället. I linje med detta bör kommissionen i första hand föreslå bindande mål för förebyggande av avfallsproduktion, tillsammans med ekonomiska incitament och en fullständig tillämpning av principen om att förorenaren betalar.

| 27. | Kommittén upprepar sin begäran om ett bindande mål för förebyggande eller minskning av kommunalt avfall i EU, så att mängden kommunalt avfall som genereras per person år 2020 är 10 % lägre än den nivå som registrerades 2010 (12). |
| --- | --- |

27.

Kommittén upprepar sin begäran om ett bindande mål för förebyggande eller minskning av kommunalt avfall i EU, så att mängden kommunalt avfall som genereras per person år 2020 är 10 % lägre än den nivå som registrerades 2010 (12).

| 28. | Kommittén rekommenderar att ytterligare åtgärder tas fram för att förbättra sopsortering och återvinning, till exempel uppmuntra sugtransport av hushållsavfall till separata sopsorteringsbehållare, ta fram sopsorteringscontainrar med olika rum för byggarbetsplatser i syfte att göra det lättare att separera och ta hand om olika typer av byggnads- och rivningsavfall, utveckla administrativa modeller och utrustning för återvinning av solcellspaneler, vars antal förväntas öka i framtiden, samt inrätta ett infrastrukturnätverk för återvinning och sanering av uttjänta fordon. |
| --- | --- |

28.

Kommittén rekommenderar att ytterligare åtgärder tas fram för att förbättra sopsortering och återvinning, till exempel uppmuntra sugtransport av hushållsavfall till separata sopsorteringsbehållare, ta fram sopsorteringscontainrar med olika rum för byggarbetsplatser i syfte att göra det lättare att separera och ta hand om olika typer av byggnads- och rivningsavfall, utveckla administrativa modeller och utrustning för återvinning av solcellspaneler, vars antal förväntas öka i framtiden, samt inrätta ett infrastrukturnätverk för återvinning och sanering av uttjänta fordon.

Utökat producentansvar

| 29. | Vid övergången till ett kretsloppssamhälle måste man inte bara ta hänsyn till avfallshanteringen utan också till andra sektorer med koppling till utformning och tillverkning av produkter. För att produkterna ska vara lätta att återvinna och tillhandahålla bör man främja en miljövänlig utformning av produkter och spridning av teknik som genererar föga eller inget avfall. |
| --- | --- |

29.

Vid övergången till ett kretsloppssamhälle måste man inte bara ta hänsyn till avfallshanteringen utan också till andra sektorer med koppling till utformning och tillverkning av produkter. För att produkterna ska vara lätta att återvinna och tillhandahålla bör man främja en miljövänlig utformning av produkter och spridning av teknik som genererar föga eller inget avfall.

| 30. | När det gäller förstärkningen av det utökade producentansvaret uppmanar kommittén rådet och Europaparlamentet att behålla den föreslagna ändringen av artikel 8 i ramdirektivet om avfall, som innebär att medlemsstaterna åläggs, och inte bara uppmanas, att uppmuntra miljöeffektivitet och ekodesign för produkter, som bl.a. måste vara hållbara och återvinningsbara, och att beakta inverkan av produkternas hela livscykel. |
| --- | --- |

30.

När det gäller förstärkningen av det utökade producentansvaret uppmanar kommittén rådet och Europaparlamentet att behålla den föreslagna ändringen av artikel 8 i ramdirektivet om avfall, som innebär att medlemsstaterna åläggs, och inte bara uppmanas, att uppmuntra miljöeffektivitet och ekodesign för produkter, som bl.a. måste vara hållbara och återvinningsbara, och att beakta inverkan av produkternas hela livscykel.

| 31. | Mot bakgrund av att förslaget till direktiv inte innehåller något kvantifierat mål för miljövänlig utformning av produkter, efterlyser kommittén mer miljömässigt ansvarstagande av företagen och skulle vilja att man lägger fram konkreta rekommendationer om den procentandel återvunnet material som bör användas i varor som släpps ut på marknaden. I detta sammanhang påpekar kommittén att miljömärkning är ett viktigt instrument. |
| --- | --- |

31.

Mot bakgrund av att förslaget till direktiv inte innehåller något kvantifierat mål för miljövänlig utformning av produkter, efterlyser kommittén mer miljömässigt ansvarstagande av företagen och skulle vilja att man lägger fram konkreta rekommendationer om den procentandel återvunnet material som bör användas i varor som släpps ut på marknaden. I detta sammanhang påpekar kommittén att miljömärkning är ett viktigt instrument.

| 32. | Principen om utökat producentansvar, som omfattar tillverkare och importörer, är ett effektivt verktyg i politiken för att främja åtgärder för förebyggande av avfall. Kommittén begär emellertid att man vidtar kompletterande åtgärder för att se till att de kostnader som detta medför inte vältras över på slutkonsumenten och att de vinster som genereras återinvesteras i avfallshanteringen. |
| --- | --- |

32.

Principen om utökat producentansvar, som omfattar tillverkare och importörer, är ett effektivt verktyg i politiken för att främja åtgärder för förebyggande av avfall. Kommittén begär emellertid att man vidtar kompletterande åtgärder för att se till att de kostnader som detta medför inte vältras över på slutkonsumenten och att de vinster som genereras återinvesteras i avfallshanteringen.

| 33. | Kommittén fortsätter att stödja en förstärkning av principen om utökat producentansvar i EU-lagstiftningen (13) och därigenom också förslaget om fastställande av miniminormer (kompensation för kostnaderna för insamling, hantering och behandling av avfallsströmmar, kostnader för information till allmänheten och anpassning av produkterna till ekodesignprinciper). |
| --- | --- |

33.

Kommittén fortsätter att stödja en förstärkning av principen om utökat producentansvar i EU-lagstiftningen (13) och därigenom också förslaget om fastställande av miniminormer (kompensation för kostnaderna för insamling, hantering och behandling av avfallsströmmar, kostnader för information till allmänheten och anpassning av produkterna till ekodesignprinciper).

Mål

| 34. | Vi uppmanar Europaparlamentet och rådet att hålla fast vid den ambitionsnivå som kommissionen föreslår för återanvändning och återvinning av kommunalt avfall. Kommittén välkomnar även den nya bestämmelsen om att medlemsstaternas avfallshanteringsplaner ska omfatta åtgärder för insamling och återvinning av avfall som innehåller en stor mängd råvaror av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

34.

Vi uppmanar Europaparlamentet och rådet att hålla fast vid den ambitionsnivå som kommissionen föreslår för återanvändning och återvinning av kommunalt avfall. Kommittén välkomnar även den nya bestämmelsen om att medlemsstaternas avfallshanteringsplaner ska omfatta åtgärder för insamling och återvinning av avfall som innehåller en stor mängd råvaror av avgörande betydelse.

| 35. | EU-lagstiftningen bör vara både ambitiös och realistisk. Kommittén påpekar att de föreslagna ändringarna av målen, i kombination med införandet av en enhetlig beräkningsmetod, kan bli en stor utmaning för många medlemsstater och lokala och regionala myndigheter, i synnerhet för dem som haft svårigheter att genomföra den gällande lagstiftningen. De nya målen bör fastställas när man i detalj analyserat varför de aktuella målen inte uppfyllts och deras påverkan, även på regional nivå, eftersom vissa områden med extremt låg befolkningstäthet har markant annorlunda demografiska särdrag. Man bör fastställa ambitiösa men realistiska mål för återvinning på grundval av en ingående diskussion med medlemsstaterna och deras lokala och regionala myndigheter om vilka åtgärder som krävs för en effektiv uppföljning och ett lyckat genomförande. |
| --- | --- |

35.

EU-lagstiftningen bör vara både ambitiös och realistisk. Kommittén påpekar att de föreslagna ändringarna av målen, i kombination med införandet av en enhetlig beräkningsmetod, kan bli en stor utmaning för många medlemsstater och lokala och regionala myndigheter, i synnerhet för dem som haft svårigheter att genomföra den gällande lagstiftningen. De nya målen bör fastställas när man i detalj analyserat varför de aktuella målen inte uppfyllts och deras påverkan, även på regional nivå, eftersom vissa områden med extremt låg befolkningstäthet har markant annorlunda demografiska särdrag. Man bör fastställa ambitiösa men realistiska mål för återvinning på grundval av en ingående diskussion med medlemsstaterna och deras lokala och regionala myndigheter om vilka åtgärder som krävs för en effektiv uppföljning och ett lyckat genomförande.

| 36. | Genomförandet av de aktuella målen varierar avsevärt mellan medlemsstaterna och regionerna. De positiva resultaten i vissa medlemsstater visar dock också att det går att nå eller åtminstone närma sig de ambitiösa målen om de rätta förutsättningarna föreligger och om den administrativa kapacitet som krävs byggs upp på de ställen där den ännu inte finns (14). |
| --- | --- |

36.

Genomförandet av de aktuella målen varierar avsevärt mellan medlemsstaterna och regionerna. De positiva resultaten i vissa medlemsstater visar dock också att det går att nå eller åtminstone närma sig de ambitiösa målen om de rätta förutsättningarna föreligger och om den administrativa kapacitet som krävs byggs upp på de ställen där den ännu inte finns (14).

| 37. | Vi förespråkar eftertryckligen att de mål som fastställs i det nya direktivet ska kopplas till kvaliteten på de återvunna materialen så att dessa inte skadar miljön eller människors hälsa och kan konkurrera på marknaden på samma villkor som råvaror. Det bör dessutom fastställas enhetliga och tydliga principer för att beräkna den faktiska återvinningsgraden. |
| --- | --- |

37.

Vi förespråkar eftertryckligen att de mål som fastställs i det nya direktivet ska kopplas till kvaliteten på de återvunna materialen så att dessa inte skadar miljön eller människors hälsa och kan konkurrera på marknaden på samma villkor som råvaror. Det bör dessutom fastställas enhetliga och tydliga principer för att beräkna den faktiska återvinningsgraden.

| 38. | Kommittén rekommenderar att ambitionsnivån för målen om återvinning av förpackningsavfall för 2020, 2025 och 2030 behålls. Vi stöder förslaget om att använda en enda beräkningsmetod för återvinningseffektivitet och begränsa denna till materialåtervinning, och att inte längre tillämpa den på både återvinning och materialåtervinning såsom nu är fallet. Kvantitativa återvinningsmål bör fastställas efter en bedömning av konsekvenserna av den ändrade beräkningsmetoden. Direkt återanvändning av förpackningar bör också beaktas i beräkningsmetoder och mål. Vi har tidigare efterlyst en undersökning av möjligheterna att öka återvinningsnivån för plastförpackningar till 70 % och för glas, metall, papper, kartong och trä till 80 % senast 2020. |
| --- | --- |

38.

Kommittén rekommenderar att ambitionsnivån för målen om återvinning av förpackningsavfall för 2020, 2025 och 2030 behålls. Vi stöder förslaget om att använda en enda beräkningsmetod för återvinningseffektivitet och begränsa denna till materialåtervinning, och att inte längre tillämpa den på både återvinning och materialåtervinning såsom nu är fallet. Kvantitativa återvinningsmål bör fastställas efter en bedömning av konsekvenserna av den ändrade beräkningsmetoden. Direkt återanvändning av förpackningar bör också beaktas i beräkningsmetoder och mål. Vi har tidigare efterlyst en undersökning av möjligheterna att öka återvinningsnivån för plastförpackningar till 70 % och för glas, metall, papper, kartong och trä till 80 % senast 2020.

| 39. | Kommittén upprepar sin uppmaning om att ett nytt mål avseende återvinning av bioavfall bör införas i det reviderade EU-direktivet om avfall, i syfte att utveckla denna sektor och fastställa kvantitativa mål (15). Kommissionen skulle även kunna fastställa obligatoriska kriterier avseende kvaliteten på kompost för att främja återvinningsmarknaden för detta bioavfall och miljöskyddet (16). För detta ändamål kan det vara lämpligt att fastställa riktlinjer som sprids till allmänheten för att höja kvaliteten på det biologiska avfall som samlas in och skickas för kompostering. |
| --- | --- |

39.

Kommittén upprepar sin uppmaning om att ett nytt mål avseende återvinning av bioavfall bör införas i det reviderade EU-direktivet om avfall, i syfte att utveckla denna sektor och fastställa kvantitativa mål (15). Kommissionen skulle även kunna fastställa obligatoriska kriterier avseende kvaliteten på kompost för att främja återvinningsmarknaden för detta bioavfall och miljöskyddet (16). För detta ändamål kan det vara lämpligt att fastställa riktlinjer som sprids till allmänheten för att höja kvaliteten på det biologiska avfall som samlas in och skickas för kompostering.

| 40. | Kommittén upprepar bestämt sin rekommendation att fastställa kompletterande mål för förberedelse för återanvändning som är bindande, differentierade och specifika för varje avfallsflöde, i synnerhet för möbler, textilier och avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning, särskilt eftersom denna typ av mål redan finns i vissa länder på nationell eller regional nivå (17). |
| --- | --- |

40.

Kommittén upprepar bestämt sin rekommendation att fastställa kompletterande mål för förberedelse för återanvändning som är bindande, differentierade och specifika för varje avfallsflöde, i synnerhet för möbler, textilier och avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning, särskilt eftersom denna typ av mål redan finns i vissa länder på nationell eller regional nivå (17).

Deponering av avfall

| 41. | Kommittén har, som en uppföljning av Europaparlamentets uppmaning om att gradvis införa ett förbud mot deponering (18), krävt att deponering av återvinningsbart eller biologiskt nedbrytbart avfall ska förbjudas senast 2020 (19). I linje med detta upprepar kommittén sin uppmaning till Europaparlamentet och rådet om att åtminstone behålla det föreslagna målet att den 1 januari 2025 ska vara det datum då biologiskt nedbrytbart avfall inte längre deponeras och då återvinningsbart avfall samlas in separat och faktiskt återvinns om det är tekniskt möjligt och ekonomiskt försvarbart. |
| --- | --- |

41.

Kommittén har, som en uppföljning av Europaparlamentets uppmaning om att gradvis införa ett förbud mot deponering (18), krävt att deponering av återvinningsbart eller biologiskt nedbrytbart avfall ska förbjudas senast 2020 (19). I linje med detta upprepar kommittén sin uppmaning till Europaparlamentet och rådet om att åtminstone behålla det föreslagna målet att den 1 januari 2025 ska vara det datum då biologiskt nedbrytbart avfall inte längre deponeras och då återvinningsbart avfall samlas in separat och faktiskt återvinns om det är tekniskt möjligt och ekonomiskt försvarbart.

| 42. | Formuleringen av minskningsmålen bör ses över eftersom begreppen deponi för icke-farligt avfall och kommunalt avfall överlappar varandra i de beräkningar och proportioner som läggs fram, trots att kommunalt avfall inte är den enda typ av avfall som får bortskaffas i deponier för icke-farligt avfall. Det föreslagna frivilliga målet för 2030 att högst 5 % av restavfallet ska deponeras skulle dessutom kunna omformuleras och uttryckas i mer flexibla ordalag, men kommittén understryker att det bör omvandlas till ett bindande mål för minskad deponering av sådant avfall, vilket skulle stämma bättre överens med uppdraget i det sjunde miljöhandlingsprogrammet samt kommitténs tidigare rekommendationer (20). |
| --- | --- |

42.

Formuleringen av minskningsmålen bör ses över eftersom begreppen deponi för icke-farligt avfall och kommunalt avfall överlappar varandra i de beräkningar och proportioner som läggs fram, trots att kommunalt avfall inte är den enda typ av avfall som får bortskaffas i deponier för icke-farligt avfall. Det föreslagna frivilliga målet för 2030 att högst 5 % av restavfallet ska deponeras skulle dessutom kunna omformuleras och uttryckas i mer flexibla ordalag, men kommittén understryker att det bör omvandlas till ett bindande mål för minskad deponering av sådant avfall, vilket skulle stämma bättre överens med uppdraget i det sjunde miljöhandlingsprogrammet samt kommitténs tidigare rekommendationer (20).

| 43. | Vi uppmanar kommissionen att arbeta vidare med återvinningspotentialen när det gäller bygg- och rivningsavfall och i synnerhet bedöma huruvida ett enda mål för denna typ av avfall är tillräckligt för att uppmuntra till insamling, sortering och återvinning av olika byggmaterial eller om det krävs specifika mål för material som ingår i bygg- och rivningsavfall i mindre utsträckning. |
| --- | --- |

43.

Vi uppmanar kommissionen att arbeta vidare med återvinningspotentialen när det gäller bygg- och rivningsavfall och i synnerhet bedöma huruvida ett enda mål för denna typ av avfall är tillräckligt för att uppmuntra till insamling, sortering och återvinning av olika byggmaterial eller om det krävs specifika mål för material som ingår i bygg- och rivningsavfall i mindre utsträckning.

System för tidig varning och rapporter

| 44. | Vi välkomnar förslaget om att införa ett system för tidig varning, som syftar till att kontrollera hur det nya direktivets återvinningsmål uppfylls. Efterlevnadsplanerna återspeglar kommitténs rekommendationer om specifika färdplaner för varje medlemsstat, men vi föreslår att kommissionen erbjuder medlemsstaterna metodstöd vid upprättandet av dessa planer. |
| --- | --- |

44.

Vi välkomnar förslaget om att införa ett system för tidig varning, som syftar till att kontrollera hur det nya direktivets återvinningsmål uppfylls. Efterlevnadsplanerna återspeglar kommitténs rekommendationer om specifika färdplaner för varje medlemsstat, men vi föreslår att kommissionen erbjuder medlemsstaterna metodstöd vid upprättandet av dessa planer.

| 45. | Kommittén är också positiv till att man inför en skyldighet att ta fram årliga rapporter, som ska åtföljas av en kvalitetskontrollrapport och kontrolleras av en oberoende tredje part. En sådan bestämmelse skulle kunna skapa de förutsättningar som krävs för en bättre bedömning av situationen i medlemsstaterna vad gäller genomförandet av målen och göra det möjligt att vidta åtgärder för att förbättra resultaten. |
| --- | --- |

45.

Kommittén är också positiv till att man inför en skyldighet att ta fram årliga rapporter, som ska åtföljas av en kvalitetskontrollrapport och kontrolleras av en oberoende tredje part. En sådan bestämmelse skulle kunna skapa de förutsättningar som krävs för en bättre bedömning av situationen i medlemsstaterna vad gäller genomförandet av målen och göra det möjligt att vidta åtgärder för att förbättra resultaten.

| 46. | Kravet på att de årliga rapporterna ska läggas fram för en oberoende tredje part för bedömning bör endast gälla när det uppstår tvivel om tillförlitligheten i rapporternas uppgifter. Kommissionen bör fastställa objektiva kriterier och tillhandahålla metodikstöd för dessa bedömningar. |
| --- | --- |

46.

Kravet på att de årliga rapporterna ska läggas fram för en oberoende tredje part för bedömning bör endast gälla när det uppstår tvivel om tillförlitligheten i rapporternas uppgifter. Kommissionen bör fastställa objektiva kriterier och tillhandahålla metodikstöd för dessa bedömningar.

Subsidiaritet och proportionalitet

| 47. | Kommittén anser inte att de nya målen om återvinning av kommunalt avfall, förpackningsavfall och avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning, planerna på att gradvis avskaffa deponering av återvinningsbart avfall, först fram till 2025 och sedan 2030, eller systemet för tidig varning och de ändrade rapporteringskraven ger upphov till några problem vad gäller subsidiaritetsprincipen. När det gäller proportionalitetsprincipen ger emellertid skillnaderna i nivån på genomförandet av de aktuella målen och kommissionens tidsplan för de nya målen upphov till vissa svårigheter (21). |
| --- | --- |

47.

Kommittén anser inte att de nya målen om återvinning av kommunalt avfall, förpackningsavfall och avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning, planerna på att gradvis avskaffa deponering av återvinningsbart avfall, först fram till 2025 och sedan 2030, eller systemet för tidig varning och de ändrade rapporteringskraven ger upphov till några problem vad gäller subsidiaritetsprincipen. När det gäller proportionalitetsprincipen ger emellertid skillnaderna i nivån på genomförandet av de aktuella målen och kommissionens tidsplan för de nya målen upphov till vissa svårigheter (21).

Delegerade akter

| 48. | Kommittén är oroad över det stora antalet bestämmelser i det nya direktivet som ger kommissionen befogenhet att anta delegerade akter. |
| --- | --- |

48.

Kommittén är oroad över det stora antalet bestämmelser i det nya direktivet som ger kommissionen befogenhet att anta delegerade akter.

II.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

COM(2014) 397 final – 2014/0201 (COD)

Artikel 1 – Ändring av direktiv 2008/98/EG, punkt 6 – ändring av artikel 8 b

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

| ”2. | Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att uppmuntra en produktutformning som minskar inverkan på miljön och uppkomsten av avfall under produktionen och den efterföljande användningen av produkterna, utan att detta leder till störningar på den inre marknaden. |
| --- | --- |

”2.

Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att uppmuntra en produktutformning som minskar inverkan på miljön och uppkomsten av avfall under produktionen och den efterföljande användningen av produkterna, utan att detta leder till störningar på den inre marknaden.

| ”2. | Europeiska kommissionen och
  M
  medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att uppmuntra en
  se till att produktutformningen sker på ett sätt som minskar inverkan på miljön och uppkomsten av avfall under produktionen och den efterföljande användningen av produkterna, utan att detta leder till störningar på den inre marknaden. |
| --- | --- |

”2.

Europeiska kommissionen och
  M
  medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att uppmuntra en
  se till att produktutformningen sker på ett sätt som minskar inverkan på miljön och uppkomsten av avfall under produktionen och den efterföljande användningen av produkterna, utan att detta leder till störningar på den inre marknaden.

Sådana åtgärder ska bland annat stimulera utveckling, produktion och marknadsföring av produkter som lämpar sig för flerfaldig användning, som är hållbara ur teknisk synvinkel och som, när de blivit avfall, lämpar sig för återanvändning och materialåtervinning i syfte att tillämpa principen om avfallshierarkin på lämpligt sätt. Åtgärderna ska ta hänsyn till produkternas miljöpåverkan under hela livscykeln.”

Sådana åtgärder ska bland annat stimulera utveckling, produktion och marknadsföring av produkter som lämpar sig för flerfaldig användning, som är hållbara ur teknisk synvinkel och som, när de blivit avfall, lämpar sig för återanvändning och materialåtervinning i syfte att tillämpa principen om avfallshierarkin på lämpligt sätt. Åtgärderna ska ta hänsyn till produkternas miljöpåverkan under hela livscykeln.”

Motivering

Motivering

Det är vid källan som man kan uppnå de största förändringarna för att skapa en effektiv resursanvändning. Genom att förbättra utformningen av produkterna, så att de kan återanvändas, repareras och återvinnas, och optimera förpackningarna kan man på ett betydande sätt bidra till att förebygga uppkomsten av avfall, vilket är första prioritet på området, före återvinning och återanvändning. Man bör därför fastställa en ambitiösare politik för ekodesign på såväl EU-nivå som medlemsstatsnivå.

Ändringsrekommendation 2

Ändringsrekommendation 2

COM(2014) 397 final – 2014/0201 (COD)

Artikel 1 – Ändring av direktiv 2008/98/EG, punkt 11

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| 11. | I artikel 22 ska andra stycket ersättas med följande: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

11.

I artikel 22 ska andra stycket ersättas med följande:

| 11. | I artikel 22 ska andra stycket ersättas med följande: |
| --- | --- |

11.

I artikel 22 ska andra stycket ersättas med följande:

”För minsta möjliga kontaminering av avfallsmaterial ska medlemsstaterna säkerställa separat insamling av biologiskt avfall senast 2025.

”För minsta möjliga kontaminering av återvinningsbart avfallsmaterial och bästa möjliga återvinning av organiskt avfall ska medlemsstaterna säkerställa separat insamling av biologiskt avfall senast 2025.

Kommissionen ska göra en bedömning av hanteringen av biologiskt avfall i syfte att vid behov lägga fram ett förslag. Vid bedömningen ska det undersökas huruvida det är lämpligt att fastställa minimikrav för hantering av biologiskt avfall och kvalitetskriterier för kompost och rötrester från biologiskt avfall för att en hög nivå av skydd för människors hälsa och miljön ska kunna säkerställas.”

Kommissionen ska göra en bedömning av hanteringen av biologiskt avfall i syfte att vid behov lägga fram ett förslag. Vid bedömningen ska det undersökas huruvida det är lämpligt med
  att fastställa minimikrav för hantering av biologiskt avfall och kvalitetskriterier för kompost och rötrester från biologiskt avfall för att en hög nivå av skydd för människors hälsa och miljön ska kunna säkerställas.”

Motivering

Motivering

Biologiskt avfall är inte kontaminerande. Insamlingen av sådant avfall bör utformas på ett sätt som gör att man kan utnyttja det på bästa sätt, t.ex. för att producera energi, från biogas, eller gödselmedel, och bör inte främst syfta till att hålla övrigt avfall torrt. Dessutom bör man inte föreskriva ett visst alternativ när det gäller insamling eller hantering av biologiskt avfall. Flexibilitet måste alltid tillåtas så man kan anpassa verksamheten till lokala förhållanden och ny teknik. Det är kvaliteten på det biologiska avfallet som är det viktiga, inte metoden som används för insamling eller hantering.

Ändringsrekommendation 3

Ändringsrekommendation 3

COM(2014) 397 final – 2014/0201 (COD), bilaga VI

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Sammansättning hos kommunalt avfall

  Kommunalt avfall omfattar hushållsavfall och sådant avfall från detaljhandeln, småföretag, kontorsbyggnader och institutioner (t.ex. skolor, sjukhus, offentliga byggnader) som till sin typ och sammansättning liknar hushållsavfall, vilket samlas in av kommuner eller på uppdrag av kommuner. | Sammansättning hos kommunalt avfall

  Kommunalt avfall omfattar hushållsavfall och sådant avfall från detaljhandeln, småföretag, kontorsbyggnader och institutioner (t.ex. skolor, sjukhus, offentliga byggnader) som till sin typ och sammansättning liknar hushållsavfall, vilket samlas in av kommuner eller på uppdrag av kommuner. |
| Det inbegriper






  — | grovavfall (t.ex. vitvaror, möbler, madrasser), |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Sammansättning hos kommunalt avfall

Sammansättning hos kommunalt avfall

Kommunalt avfall omfattar hushållsavfall och sådant avfall från detaljhandeln, småföretag, kontorsbyggnader och institutioner (t.ex. skolor, sjukhus, offentliga byggnader) som till sin typ och sammansättning liknar hushållsavfall, vilket samlas in av kommuner eller på uppdrag av kommuner.

Sammansättning hos kommunalt avfall

Sammansättning hos kommunalt avfall

Kommunalt avfall omfattar hushållsavfall och sådant avfall från detaljhandeln, småföretag, kontorsbyggnader och institutioner (t.ex. skolor, sjukhus, offentliga byggnader) som till sin typ och sammansättning liknar hushållsavfall, vilket samlas in av kommuner eller på uppdrag av kommuner.

, vilket samlas in av kommuner eller på uppdrag av kommuner

Det inbegriper

—

grovavfall (t.ex. vitvaror, möbler, madrasser),

| — | trädgårdsavfall, löv, gräsklipp, gatuavfall, innehåll i papperskorgar och avfall från renhållning på marknader, |
| --- | --- |

—

trädgårdsavfall, löv, gräsklipp, gatuavfall, innehåll i papperskorgar och avfall från renhållning på marknader,

| — | avfall från vissa kommunala tjänster, dvs. avfall från skötsel av parker och trädgårdar, avfall från gaturenhållning. |
| --- | --- |

—

avfall från vissa kommunala tjänster, dvs. avfall från skötsel av parker och trädgårdar, avfall från gaturenhållning.

Det inbegriper

| — | grovavfall (t.ex. vitvaror, möbler, madrasser), |
| --- | --- |

—

grovavfall (t.ex. vitvaror, möbler, madrasser),

| — | trädgårdsavfall, löv, gräsklipp, gatuavfall, innehåll i papperskorgar och avfall från renhållning på marknader, |
| --- | --- |

—

trädgårdsavfall, löv, gräsklipp, gatuavfall, innehåll i papperskorgar och avfall från renhållning på marknader,

| — | avfall från vissa kommunala tjänster, dvs. avfall från skötsel av parker och trädgårdar, avfall från gaturenhållning. |
| --- | --- |

—

avfall från vissa kommunala tjänster, dvs. avfall från skötsel av parker och trädgårdar, avfall från gaturenhållning.

Det inbegriper även sådant avfall från dessa källor som är av liknande typ och sammansättning, och som

| — | inte samlas in på uppdrag av kommuner utan direkt via system för producentansvar eller privata icke-vinstdrivande institutioner i syfte att återanvändas och materialåtervinnas i första hand genom separat insamling, |
| --- | --- |

—

inte samlas in på uppdrag av kommuner utan direkt via system för producentansvar eller privata icke-vinstdrivande institutioner i syfte att återanvändas och materialåtervinnas i första hand genom separat insamling,

| — | kommer från områden på landsbygden utan regelbunden avfallshantering. |
| --- | --- |

—

kommer från områden på landsbygden utan regelbunden avfallshantering.

Det inbegriper även sådant avfall från dessa källor som är av liknande typ och sammansättning, och som

| — | inte samlas in på uppdrag av kommuner utan direkt via system för producentansvar eller privata icke-vinstdrivande institutioner i syfte att återanvändas och materialåtervinnas i första hand genom separat insamling, |
| --- | --- |

—

inte samlas in på uppdrag av kommuner utan direkt via system för producentansvar eller privata icke-vinstdrivande institutioner i syfte att återanvändas och materialåtervinnas i första hand genom separat insamling,

| — | kommer från områden på landsbygden utan regelbunden avfallshantering. |
| --- | --- |

—

kommer från områden på landsbygden utan regelbunden avfallshantering.

Det inbegriper inte

| — | avfall från avloppsnät och rening av avlopp, inklusive avloppsslam, |
| --- | --- |

—

avfall från avloppsnät och rening av avlopp, inklusive avloppsslam,

| — | bygg- och rivningsavfall. |
| --- | --- |

—

bygg- och rivningsavfall.

Det inbegriper inte

| — | avfall från avloppsnät och rening av avlopp, inklusive avloppsslam, |
| --- | --- |

—

avfall från avloppsnät och rening av avlopp, inklusive avloppsslam,

| — | bygg- och rivningsavfall. |
| --- | --- |

—

bygg- och rivningsavfall.

I Europeiska avfallskatalogen preciseras vad som ingår i kategorin kommunalt avfall.

I Europeiska avfallskatalogen preciseras vad som ingår i kategorin kommunalt avfall.

Motivering

Motivering

En gemensam definition krävs för att bedöma om medlemsstaterna uppfyller målen i avfallslagstiftningen och jämföra deras politik, inte för att bedöma de lokala myndigheternas resultat. Därför bör kommunalt avfall inte definieras utifrån vilken aktör som genomför insamlingen utan innehållet i detta, det vill säga utifrån avfallets sammansättning. Dessutom preciseras direktivets definition av kommunalt avfall ännu närmare i Europeiska avfallskatalogen, som i sin tur grundar sig på ett kommissionsbeslut.

Bryssel den 12 februari 2015

Europeiska regionkommitténsordförande

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2014) 398 final.

1

(2)  CdR 140/2011 fin.

2

(3)  http://ec.europa.eu/environment/resource_efficiency/re_platform/index_en.htm

3

(4)  CdR 37512013, CdR 16172013, CdR 140/2011 fin.

4

(5)  CdR 140/2011 fin.

5

(6)  CdR 140/2011 fin.

6

(7)  Direktiven 2008/98/EG, 99/31/EG och 94/62/EG.

7

(8)  CdR 1617/2013.

8

(9)  SWD(2014) 208 final.

9

(10)  CdR 3751/2013, CdR 1617/2013.

10

(11)  CdR 3751/2013.

11

(12)  CdR 1617/2013.

12

(13)  CdR 1617/2013.

13

(14)  Se även rapporten om den territoriella konsekvensbedömningen av paketet om ett kretsloppssamhälle, CdR 5609/2014.

14

(15)  CdR 74/2009 fin.

15

(16)  CdR 1617/2013.

16

(17)  CdR 1617/2013, CdR 3751/2013, CdR 140/2011 final.

17

(18)  Europaparlamentets betänkande om ett resurseffektivt Europa (2011/2068(INI)), 8.5.2012.

18

(19)  CdR 3751/2013, CdR 1617/2013.

19

(20)  CdR 3751/2013, CdR 1617/2013.

20

(21)  Samrådsrapporten från nätverket för övervakning av subsidiaritetsprincipen och sakkunniggruppen för subsidiaritet vid Regionkommittén, 2014.

21

---

| 28.4.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 140/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 140/47

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Interoperabilitet för modernisering av den offentliga sektorn

(2015/C 140/09)

| Föredragande | : | Odeta Žerlauskienė (LT–ALDE), ledamot av distriktsfullmäktige i Skuodas |
| --- | --- | --- |
| Referensdokument | : | Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av ett program för interoperabilitetslösningar för europeiska offentliga förvaltningar, företag och medborgare (ISA2): Interoperabilitet för modernisering av den offentliga sektorn
  COM(2014) 367 final |

Föredragande

:

Odeta Žerlauskienė (LT–ALDE), ledamot av distriktsfullmäktige i Skuodas

Referensdokument

:

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av ett program för interoperabilitetslösningar för europeiska offentliga förvaltningar, företag och medborgare (ISA2): Interoperabilitet för modernisering av den offentliga sektorn

COM(2014) 367 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén framhåller de fördelar och möjligheter som en omfattande användning av informations- och kommunikationsteknik (IKT) ger när det gäller att göra den offentliga sektorn effektivare och öppnare. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén framhåller de fördelar och möjligheter som en omfattande användning av informations- och kommunikationsteknik (IKT) ger när det gäller att göra den offentliga sektorn effektivare och öppnare.

| 2. | ReK noterar vikten av att göra offentliga institutioner tillgängliga för privatpersoner och företag på elektronisk väg, oavsett var personen i fråga faktiskt befinner sig, och vi betonar därför att vi stöder utvecklingen av gränsöverskridande offentliga tjänster, särskilt sådana som rör olika aspekter av interoperabilitet och e-identifiering, e-signaturer, elektronisk delgivning av handlingar och andra inslag i e-förvaltningen (1). |
| --- | --- |

2.

ReK noterar vikten av att göra offentliga institutioner tillgängliga för privatpersoner och företag på elektronisk väg, oavsett var personen i fråga faktiskt befinner sig, och vi betonar därför att vi stöder utvecklingen av gränsöverskridande offentliga tjänster, särskilt sådana som rör olika aspekter av interoperabilitet och e-identifiering, e-signaturer, elektronisk delgivning av handlingar och andra inslag i e-förvaltningen (1).

| 3. | Vi understryker vikten av interoperabilitet mellan de offentliga myndigheterna i de olika medlemsstaterna och inom Europeiska unionen som en del av en allmän modernisering såväl av de offentliga förvaltningarna i hela EU som av gemenskapsorganen, i syfte att uppnå målen i Europa 2020-strategin och dess flaggskeppsprogram ”En digital agenda för Europa” (2). |
| --- | --- |

3.

Vi understryker vikten av interoperabilitet mellan de offentliga myndigheterna i de olika medlemsstaterna och inom Europeiska unionen som en del av en allmän modernisering såväl av de offentliga förvaltningarna i hela EU som av gemenskapsorganen, i syfte att uppnå målen i Europa 2020-strategin och dess flaggskeppsprogram ”En digital agenda för Europa” (2).

| 4. | ReK konstaterar att EU har ägnat betydande uppmärksamhet åt interoperabilitetsprogrammen efter det att de infördes 1995 (3), och att olika EU-organ har gjort en positiv bedömning av denna verksamhet (4). Vi menar att detta åtagande bör vidmakthållas och att ytterligare modernisering av offentliga tjänster bör genomföras i syfte att främja god förvaltning och underlätta gränsöverskridande och sektorsövergripande samverkan. |
| --- | --- |

4.

ReK konstaterar att EU har ägnat betydande uppmärksamhet åt interoperabilitetsprogrammen efter det att de infördes 1995 (3), och att olika EU-organ har gjort en positiv bedömning av denna verksamhet (4). Vi menar att detta åtagande bör vidmakthållas och att ytterligare modernisering av offentliga tjänster bör genomföras i syfte att främja god förvaltning och underlätta gränsöverskridande och sektorsövergripande samverkan.

| 5. | Vi välkomnar Europeiska rådets slutsatser av den 24–25 oktober 2013, där det föreslogs att moderniseringen av de offentliga förvaltningarna bör fortsätta, med särskild tonvikt på e-tjänster såsom e-förvaltning, e-hälsa, e-fakturering och e-upphandling, och där man betonade behovet att säkerställa interoperabilitet mellan sådana tjänster, vilket skulle leda till fler och bättre digitala tjänster för medborgarna och företagen i Europa, kostnadsbesparingar samt ökad effektivitet, öppenhet och kvalitet när det gäller den offentliga sektorns tjänster. |
| --- | --- |

5.

Vi välkomnar Europeiska rådets slutsatser av den 24–25 oktober 2013, där det föreslogs att moderniseringen av de offentliga förvaltningarna bör fortsätta, med särskild tonvikt på e-tjänster såsom e-förvaltning, e-hälsa, e-fakturering och e-upphandling, och där man betonade behovet att säkerställa interoperabilitet mellan sådana tjänster, vilket skulle leda till fler och bättre digitala tjänster för medborgarna och företagen i Europa, kostnadsbesparingar samt ökad effektivitet, öppenhet och kvalitet när det gäller den offentliga sektorns tjänster.

| 6. | Vi vill framhålla att resultaten av de årliga tillväxtöversikter som kommissionen offentliggjort för 2011, 2012 och 2013 visar att de europeiska offentliga förvaltningarnas kvalitet har en direkt inverkan på den ekonomiska miljön och därmed är centrala faktorer när det gäller att stimulera produktivitet, konkurrenskraft och tillväxt. Vi vill därför betona vikten av en rättidig och omfattande modernisering av de offentliga förvaltningarna. |
| --- | --- |

6.

Vi vill framhålla att resultaten av de årliga tillväxtöversikter som kommissionen offentliggjort för 2011, 2012 och 2013 visar att de europeiska offentliga förvaltningarnas kvalitet har en direkt inverkan på den ekonomiska miljön och därmed är centrala faktorer när det gäller att stimulera produktivitet, konkurrenskraft och tillväxt. Vi vill därför betona vikten av en rättidig och omfattande modernisering av de offentliga förvaltningarna.

| 7. | ReK betonar att över 1 00  000 lokala och regionala myndigheter i samtliga 28 EU-medlemsstater, liksom i andra länder som direkt påverkas av EU:s lagstiftning, är viktiga leverantörer av tjänster till allmänheten och företagen, och deras synpunkter bör beaktas vid alla initiativ som påverkar tillhandahållandet av offentliga tjänster. |
| --- | --- |

7.

ReK betonar att över 1 00  000 lokala och regionala myndigheter i samtliga 28 EU-medlemsstater, liksom i andra länder som direkt påverkas av EU:s lagstiftning, är viktiga leverantörer av tjänster till allmänheten och företagen, och deras synpunkter bör beaktas vid alla initiativ som påverkar tillhandahållandet av offentliga tjänster.

| 8. | Vi välkomnar förslaget till ett program för interoperabilitetslösningar för europeiska offentliga förvaltningar, företag och medborgare (ISA2), och vi betraktar det även som ett steg i riktning mot fullbordandet av den europeiska digitala marknaden (5). Kommittén betonar dock vikten av att säkerställa att förslaget ligger i linje med andra relevanta politikområden, t.ex. den europeiska planeringsterminen, programmet Horisont 2020, Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE), den andra pelaren om interoperabilitet och standarder i den digitala agendan för Europa, den europeiska strategin för interoperabilitet och den europeiska interoperabilitetsramen och deras framtida uppdateringar, i syfte att maximera enhetlighet och synergieffekter. |
| --- | --- |

8.

Vi välkomnar förslaget till ett program för interoperabilitetslösningar för europeiska offentliga förvaltningar, företag och medborgare (ISA2), och vi betraktar det även som ett steg i riktning mot fullbordandet av den europeiska digitala marknaden (5). Kommittén betonar dock vikten av att säkerställa att förslaget ligger i linje med andra relevanta politikområden, t.ex. den europeiska planeringsterminen, programmet Horisont 2020, Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE), den andra pelaren om interoperabilitet och standarder i den digitala agendan för Europa, den europeiska strategin för interoperabilitet och den europeiska interoperabilitetsramen och deras framtida uppdateringar, i syfte att maximera enhetlighet och synergieffekter.

I riktning mot interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU

| 9. | Europeiska regionkommittén noterar resultaten från undersökningar som visar att medlemsstaternas regeringar fortfarande har en lång väg att gå för att garantera företag och privatpersoner problemfri tillgång till offentliga tjänster på nätet, även inom den egna medlemsstaten (indikatorn ligger för närvarande på 72 % av alla tjänster), medan tillgången till gränsöverskridande offentliga tjänster till medborgare i ett annat EU-land uppgår till mindre än hälften av tjänsterna (42 %) (6). |
| --- | --- |

9.

Europeiska regionkommittén noterar resultaten från undersökningar som visar att medlemsstaternas regeringar fortfarande har en lång väg att gå för att garantera företag och privatpersoner problemfri tillgång till offentliga tjänster på nätet, även inom den egna medlemsstaten (indikatorn ligger för närvarande på 72 % av alla tjänster), medan tillgången till gränsöverskridande offentliga tjänster till medborgare i ett annat EU-land uppgår till mindre än hälften av tjänsterna (42 %) (6).

| 10. | Europeiska regionkommittén betonar EU-nivåns betydelse när det gäller samordning och tillhandahållande av riktlinjer för god praxis på nya områden, t.ex. elektroniska offentliga tjänster och dessa tjänsters interoperabilitet över gränserna. |
| --- | --- |

10.

Europeiska regionkommittén betonar EU-nivåns betydelse när det gäller samordning och tillhandahållande av riktlinjer för god praxis på nya områden, t.ex. elektroniska offentliga tjänster och dessa tjänsters interoperabilitet över gränserna.

| 11. | Vi framhåller de fördelar i form av lägre kostnader, återanvändbarhet och flexibilitet vad gäller slutprodukten som användningen av öppna standarder medför. |
| --- | --- |

11.

Vi framhåller de fördelar i form av lägre kostnader, återanvändbarhet och flexibilitet vad gäller slutprodukten som användningen av öppna standarder medför.

| 12. | Vi efterlyser därför en satsning på att säkerställa allsidig sektorsöverskridande och gränsöverskridande interoperabilitet mellan EU:s och medlemsstaternas e-tjänster på nationell, regional och lokal nivå, med möjlighet för alla berörda länder att ansluta sig till detta system när så är lämpligt. |
| --- | --- |

12.

Vi efterlyser därför en satsning på att säkerställa allsidig sektorsöverskridande och gränsöverskridande interoperabilitet mellan EU:s och medlemsstaternas e-tjänster på nationell, regional och lokal nivå, med möjlighet för alla berörda länder att ansluta sig till detta system när så är lämpligt.

| 13. | Kommittén välkomnar att förslaget till beslut bygger på e-sammanhållningsinitiativet, som syftar till att förenkla och rationalisera genomförandet av sammanhållningspolitiken för perioden 2014–2020 genom elektroniskt informationsutbyte mellan stödmottagarna och relevanta organ. |
| --- | --- |

13.

Kommittén välkomnar att förslaget till beslut bygger på e-sammanhållningsinitiativet, som syftar till att förenkla och rationalisera genomförandet av sammanhållningspolitiken för perioden 2014–2020 genom elektroniskt informationsutbyte mellan stödmottagarna och relevanta organ.

| 14. | Vi ställer oss bakom den försiktiga hållningen i förslaget till beslut när det gäller det faktum att en sektorsspecifik interoperabilitetsstrategi medför en risk för att antagandet av olika eller inkompatibla lösningar på nationell nivå eller branschnivå kommer att skapa nya e-hinder som motverkar en väl fungerande inre marknad, den fria rörligheten och konkurrenskraften på marknaden. |
| --- | --- |

14.

Vi ställer oss bakom den försiktiga hållningen i förslaget till beslut när det gäller det faktum att en sektorsspecifik interoperabilitetsstrategi medför en risk för att antagandet av olika eller inkompatibla lösningar på nationell nivå eller branschnivå kommer att skapa nya e-hinder som motverkar en väl fungerande inre marknad, den fria rörligheten och konkurrenskraften på marknaden.

| 15. | ReK välkomnar åtagandet inom ISA2 att främja och, när så är lämpligt, stödja en partiell eller fullständig standardisering av befintliga interoperabilitetslösningar och att göra detta i samarbete med annan standardiseringsverksamhet på EU-nivå och i europeiska och andra internationella standardiseringsorganisationer. |
| --- | --- |

15.

ReK välkomnar åtagandet inom ISA2 att främja och, när så är lämpligt, stödja en partiell eller fullständig standardisering av befintliga interoperabilitetslösningar och att göra detta i samarbete med annan standardiseringsverksamhet på EU-nivå och i europeiska och andra internationella standardiseringsorganisationer.

| 16. | Vi konstaterar att interoperabilitetslagstiftningen bör utsträckas till privatpersoner och företag (7), och vi menar att ISA2 därför bör vara mer öppet för icke-statliga sektorer. |
| --- | --- |

16.

Vi konstaterar att interoperabilitetslagstiftningen bör utsträckas till privatpersoner och företag (7), och vi menar att ISA2 därför bör vara mer öppet för icke-statliga sektorer.

| 17. | Vi vill rikta uppmärksamheten mot det höga förtroendet för molntjänster (8), men vill ändå påpeka att man på grund av dessa tjänsters fysiska natur bör ge högsta prioritet åt frågorna om en säker och integrerad drift av driftskompatibla system. |
| --- | --- |

17.

Vi vill rikta uppmärksamheten mot det höga förtroendet för molntjänster (8), men vill ändå påpeka att man på grund av dessa tjänsters fysiska natur bör ge högsta prioritet åt frågorna om en säker och integrerad drift av driftskompatibla system.

| 18. | ReK betonar att interoperabilitet inom e-förvaltningen inte bara förutsätter systemkompatibilitet (M2M-lösningar), utan även en kapacitet inom förvaltningarna att skapa ett nära samarbete med informationssystemen, samt en medvetenhet hos allmänheten om de möjligheter som sådana system erbjuder. Kommittén föreslår därför att man lägger till kompetensutveckling, vad avser både it- och språkkunskaper, och informationsinsatser i ISA2-programmet, något som föreslås i annan lagstiftning (9). |
| --- | --- |

18.

ReK betonar att interoperabilitet inom e-förvaltningen inte bara förutsätter systemkompatibilitet (M2M-lösningar), utan även en kapacitet inom förvaltningarna att skapa ett nära samarbete med informationssystemen, samt en medvetenhet hos allmänheten om de möjligheter som sådana system erbjuder. Kommittén föreslår därför att man lägger till kompetensutveckling, vad avser både it- och språkkunskaper, och informationsinsatser i ISA2-programmet, något som föreslås i annan lagstiftning (9).

Tillämpningsområde

| 19. | Europeiska regionkommittén välkomnar det föreslagna ISA2-programmets tillämpningsområde, som kommer att omfatta samtliga förvaltningsnivåer – europeisk, lokal, regional och nationell – och omfattar ett åtagande om att beakta deras olika behov, liksom i förekommande fall medborgarnas och företagens behov (10). |
| --- | --- |

19.

Europeiska regionkommittén välkomnar det föreslagna ISA2-programmets tillämpningsområde, som kommer att omfatta samtliga förvaltningsnivåer – europeisk, lokal, regional och nationell – och omfattar ett åtagande om att beakta deras olika behov, liksom i förekommande fall medborgarnas och företagens behov (10).

| 20. | Vi konstaterar att man i en rad uttalanden på ministernivå (11) har uppmanat kommissionen att underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna genom att införa gränsöverskridande och sektorsöverskridande interoperabilitetslösningar som kan göra det möjligt att uppnå mer effektiva och säkra offentliga tjänster. |
| --- | --- |

20.

Vi konstaterar att man i en rad uttalanden på ministernivå (11) har uppmanat kommissionen att underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna genom att införa gränsöverskridande och sektorsöverskridande interoperabilitetslösningar som kan göra det möjligt att uppnå mer effektiva och säkra offentliga tjänster.

| 21. | Vi välkomnar därför att interoperabilitetslösningar som utformats ska kunna användas utan begränsningar av andra EU-institutioner och EU-organ samt av nationella, regionala och lokala förvaltningar, vilket kommer att främja gränsöverskridande och sektorsöverskridande samverkan dem emellan (12). |
| --- | --- |

21.

Vi välkomnar därför att interoperabilitetslösningar som utformats ska kunna användas utan begränsningar av andra EU-institutioner och EU-organ samt av nationella, regionala och lokala förvaltningar, vilket kommer att främja gränsöverskridande och sektorsöverskridande samverkan dem emellan (12).

| 22. | Vi välkomnar att ISA2 ska vara öppet för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och för kandidatländer som ett verktyg för att främja deras integrering med EU. Med hänsyn till eventuellt intresse från andra partnerländer och möjligheten till incitament för spridning av goda styrelseformer, föreslår vi emellertid att ISA2-finansiering öppnas för andra partnerländer, främst de som är involverade i det östliga partnerskapet eller i Europa–Medelhavspartnerskapet. |
| --- | --- |

22.

Vi välkomnar att ISA2 ska vara öppet för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och för kandidatländer som ett verktyg för att främja deras integrering med EU. Med hänsyn till eventuellt intresse från andra partnerländer och möjligheten till incitament för spridning av goda styrelseformer, föreslår vi emellertid att ISA2-finansiering öppnas för andra partnerländer, främst de som är involverade i det östliga partnerskapet eller i Europa–Medelhavspartnerskapet.

| 23. | Bestämmelsen att de nationella förvaltningarnas ansträngningar kan stödjas genom särskilda instrument inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Esif) anser vi dock vara något begränsad och vag, och därför bör man enligt vår mening utarbeta ett mer detaljerat förslag. |
| --- | --- |

23.

Bestämmelsen att de nationella förvaltningarnas ansträngningar kan stödjas genom särskilda instrument inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Esif) anser vi dock vara något begränsad och vag, och därför bör man enligt vår mening utarbeta ett mer detaljerat förslag.

Samordning av framstegen när det gäller att säkerställa interoperabilitet

| 24. | Europeiska regionkommittén noterar de framsteg som gjorts i fråga om interoperabilitet mellan europeiska offentliga tjänster genom införandet av den europeiska strategin för interoperabilitet (EIS) och den europeiska interoperabilitetsramen (EIF) och föreslår att kommissionen regelbundet rapporterar om nivån av interoperabilitet mellan offentliga tjänster inom olika medlemsstater, EES-länder och kandidatländer. Kommissionen bör också tillhandahålla sektorsövergripande analyser, varigenom exempel på god praxis kan lyftas fram, samt tillämpa den öppna samordningsmetoden på detta område. |
| --- | --- |

24.

Europeiska regionkommittén noterar de framsteg som gjorts i fråga om interoperabilitet mellan europeiska offentliga tjänster genom införandet av den europeiska strategin för interoperabilitet (EIS) och den europeiska interoperabilitetsramen (EIF) och föreslår att kommissionen regelbundet rapporterar om nivån av interoperabilitet mellan offentliga tjänster inom olika medlemsstater, EES-länder och kandidatländer. Kommissionen bör också tillhandahålla sektorsövergripande analyser, varigenom exempel på god praxis kan lyftas fram, samt tillämpa den öppna samordningsmetoden på detta område.

| 25. | Vi menar att de aktuella förändringarna i den sektorsövergripande och gränsöverskridande interoperabiliteten mellan de offentliga förvaltningarnas e-tjänster i EU som helhet – även på lokal och regional nivå – ska inkluderas bland de indikatorer som ska utvecklas i det rullande arbetsprogrammet i syfte att mäta programmets effekter. |
| --- | --- |

25.

Vi menar att de aktuella förändringarna i den sektorsövergripande och gränsöverskridande interoperabiliteten mellan de offentliga förvaltningarnas e-tjänster i EU som helhet – även på lokal och regional nivå – ska inkluderas bland de indikatorer som ska utvecklas i det rullande arbetsprogrammet i syfte att mäta programmets effekter.

| 26. | Med hänsyn till den låga andelen svar från medlemsstaterna under samråden om ISA2-programmet (13), föreslår vi att kommissionen ska sträva efter att i högre grad involvera medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna i översynen av ISA2-programmet. |
| --- | --- |

26.

Med hänsyn till den låga andelen svar från medlemsstaterna under samråden om ISA2-programmet (13), föreslår vi att kommissionen ska sträva efter att i högre grad involvera medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna i översynen av ISA2-programmet.

| 27. | Vi välkomnar omnämnandet av flerspråkighet som en av huvudprinciperna för ISA2-programmet (14) och uppmanar kommissionen att ägna adekvat uppmärksamhet åt utvecklingen av flerspråkiga lösningar, som ger slutanvändarna större möjligheter att använda lösningarna på sitt eget modersmål. |
| --- | --- |

27.

Vi välkomnar omnämnandet av flerspråkighet som en av huvudprinciperna för ISA2-programmet (14) och uppmanar kommissionen att ägna adekvat uppmärksamhet åt utvecklingen av flerspråkiga lösningar, som ger slutanvändarna större möjligheter att använda lösningarna på sitt eget modersmål.

| 28. | Med tanke på möjligheterna till missbruk av lagrade och bearbetade uppgifter, samt de sociala och politiska konsekvenserna, föreslår vi att säker användning uttryckligen anges som en av de allmänna principer som ska gälla alla åtgärder som finansieras via ISA2-programmet. |
| --- | --- |

28.

Med tanke på möjligheterna till missbruk av lagrade och bearbetade uppgifter, samt de sociala och politiska konsekvenserna, föreslår vi att säker användning uttryckligen anges som en av de allmänna principer som ska gälla alla åtgärder som finansieras via ISA2-programmet.

| 29. | Eftersom genomförandet av åtgärderna inom ramen för de program som föregick ISA2-programmet ofta hindrades av omständliga förfaranden för offentlig upphandling, uppmanar vi kommissionen att undersöka potentiella förbättringar på detta område, vilket också skulle göra det möjligt att upprätthålla principerna om sund ekonomisk förvaltning och valuta för pengarna. |
| --- | --- |

29.

Eftersom genomförandet av åtgärderna inom ramen för de program som föregick ISA2-programmet ofta hindrades av omständliga förfaranden för offentlig upphandling, uppmanar vi kommissionen att undersöka potentiella förbättringar på detta område, vilket också skulle göra det möjligt att upprätthålla principerna om sund ekonomisk förvaltning och valuta för pengarna.

| 30. | Vi hänvisar till vårt ofta upprepade stöd till utvecklingen av de nya gemensamma ramarna i förslaget till beslut om ISA2 och efterlyser en mer resurseffektiv strategi, som främst är inriktad på att uppdatera och utöka den nuvarande infrastrukturen snarare än att skapa ny infrastruktur. |
| --- | --- |

30.

Vi hänvisar till vårt ofta upprepade stöd till utvecklingen av de nya gemensamma ramarna i förslaget till beslut om ISA2 och efterlyser en mer resurseffektiv strategi, som främst är inriktad på att uppdatera och utöka den nuvarande infrastrukturen snarare än att skapa ny infrastruktur.

| 31. | Förslaget är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, men aktivt deltagande från medlemsstaterna och deras lokala och regionala myndigheter i ISA2-programmet kommer att vara nödvändigt för att dess mål ska kunna uppnås fullt ut samt för att trygga fortlöpande respekt för subsidiaritetsprincipen under genomförandet av programmet. |
| --- | --- |

31.

Förslaget är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, men aktivt deltagande från medlemsstaterna och deras lokala och regionala myndigheter i ISA2-programmet kommer att vara nödvändigt för att dess mål ska kunna uppnås fullt ut samt för att trygga fortlöpande respekt för subsidiaritetsprincipen under genomförandet av programmet.

| 32. | Vi noterar därför behovet av nära samarbete med alla nivåer inom den offentliga förvaltningen, och särskilt med den förvaltningsnivå som är närmast medborgarna och som tillhandahåller det bredaste utbudet av tjänster – de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

32.

Vi noterar därför behovet av nära samarbete med alla nivåer inom den offentliga förvaltningen, och särskilt med den förvaltningsnivå som är närmast medborgarna och som tillhandahåller det bredaste utbudet av tjänster – de lokala och regionala myndigheterna.

| 33. | Europeiska regionkommittén välkomnar strävan att begränsa ISA2-insatserna till sådant som har ett påtagligt europeiskt mervärde och som på ett väsentligt sätt bidrar till att stärka och genomföra EU:s politik och lagstiftning, och som därigenom gör att avsevärda synergieffekter kan uppnås genom samordning över gränserna och mellan sektorerna. |
| --- | --- |

33.

Europeiska regionkommittén välkomnar strävan att begränsa ISA2-insatserna till sådant som har ett påtagligt europeiskt mervärde och som på ett väsentligt sätt bidrar till att stärka och genomföra EU:s politik och lagstiftning, och som därigenom gör att avsevärda synergieffekter kan uppnås genom samordning över gränserna och mellan sektorerna.

II.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Ingressen, skäl 19

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| | (20) | Säkerhet i samband med användning och data som lagras i moln är ytterligare ett område som måste omfattas av ISA2. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

(20)

Säkerhet i samband med användning och data som lagras i moln är ytterligare ett område som måste omfattas av ISA2.

Ändringsrekommendation 2

Ingressen, skäl 28

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| (28) | Förordning (EU) nr 1303/2013 omfattar det tematiska målet ”Att förbättra den institutionella kapaciteten hos myndigheter och berörda parter och bidra till effektiv offentlig förvaltning”. Därför bör ISA2-programmet kopplas till program och initiativ som bidrar till modernisering av offentliga förvaltningar, som t.ex. den digitala agendan för Europa och berörda nätverk som t.ex. Europeiska nätverket av offentliga förvaltningar (EUPAN), och samordningsvinster ska eftersträvas. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

(28)

Förordning (EU) nr 1303/2013 omfattar det tematiska målet ”Att förbättra den institutionella kapaciteten hos myndigheter och berörda parter och bidra till effektiv offentlig förvaltning”. Därför bör ISA2-programmet kopplas till program och initiativ som bidrar till modernisering av offentliga förvaltningar, som t.ex. den digitala agendan för Europa och berörda nätverk som t.ex. Europeiska nätverket av offentliga förvaltningar (EUPAN), och samordningsvinster ska eftersträvas.

| (28) | Förordning (EU) nr 1303/2013 omfattar det tematiska målet ”Att förbättra den institutionella kapaciteten hos myndigheter och berörda parter och bidra till effektiv offentlig förvaltning”. Därför bör ISA2-programmet kopplas till program och initiativ som bidrar till modernisering av offentliga förvaltningar, som t.ex. den digitala agendan för Europa och berörda nätverk som t.ex. Europeiska nätverket av offentliga förvaltningar (EUPAN),
  och
  eftersträva samordningsvinster med dessa och bidra till kompetensutveckling inom offentlig förvaltning
  ska eftersträvas
  . |
| --- | --- |

(28)

Förordning (EU) nr 1303/2013 omfattar det tematiska målet ”Att förbättra den institutionella kapaciteten hos myndigheter och berörda parter och bidra till effektiv offentlig förvaltning”. Därför bör ISA2-programmet kopplas till program och initiativ som bidrar till modernisering av offentliga förvaltningar, som t.ex. den digitala agendan för Europa och berörda nätverk som t.ex. Europeiska nätverket av offentliga förvaltningar (EUPAN),
  och
  eftersträva samordningsvinster med dessa och bidra till kompetensutveckling inom offentlig förvaltning
  ska eftersträvas
  .

Motivering

Interoperabilitet kan bara uppnås om de offentliga förvaltningar som förväntas genomföra den har kapacitet att göra det, vilket inte alltid är fallet i dag.

Ändringsrekommendation 3

Ingressen, skäl 29

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| (29) | Frågan om interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU berör alla förvaltningsnivåer: europeisk, nationell, regional och lokal nivå. Därför är det viktigt att lösningarna tar hänsyn till behoven på respektive nivå, liksom kostnaderna för medborgare och företag, i förekommande fall. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

(29)

Frågan om interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU berör alla förvaltningsnivåer: europeisk, nationell, regional och lokal nivå. Därför är det viktigt att lösningarna tar hänsyn till behoven på respektive nivå, liksom kostnaderna för medborgare och företag, i förekommande fall.

| (29) | Frågan om interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU berör alla förvaltningsnivåer: europeisk, nationell, regional och lokal nivå. Därför är det viktigt att lösningarna tar hänsyn till behoven på respektive nivå, liksom kostnaderna för medborgare och företag, i förekommande fall.
  De lokala och regionala myndigheterna måste delta aktivt i översynen av ISA2. |
| --- | --- |

(29)

Frågan om interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar i EU berör alla förvaltningsnivåer: europeisk, nationell, regional och lokal nivå. Därför är det viktigt att lösningarna tar hänsyn till behoven på respektive nivå, liksom kostnaderna för medborgare och företag, i förekommande fall.
  De lokala och regionala myndigheterna måste delta aktivt i översynen av ISA2.

Motivering

De lokala och regionala myndigheterna deltar i programmet och dess genomförande, och därför måste de också delta i översynen, eftersom deras erfarenheter kan skilja sig från andra deltagares.

Ändringsrekommendation 4

Ingressen, skäl 30

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| (30) | De nationella förvaltningarnas ansträngningar kan stödjas genom särskilda instrument inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Esif). Det nära samarbetet inom ISA2-programmet bör inriktas på att maximera de fördelar som väntas från sådana instrument, genom att man säkerställer att de finansierade projekten är förenliga med unionens allmänna interoperabilitetsramar och specifikationer som EIF. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

(30)

De nationella förvaltningarnas ansträngningar kan stödjas genom särskilda instrument inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Esif). Det nära samarbetet inom ISA2-programmet bör inriktas på att maximera de fördelar som väntas från sådana instrument, genom att man säkerställer att de finansierade projekten är förenliga med unionens allmänna interoperabilitetsramar och specifikationer som EIF.

| (30) | De nationella, regionala och lokala förvaltningarnas ansträngningar kan stödjas genom särskilda instrument inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Esif). Det nära samarbetet inom ISA2-programmet bör inriktas på att maximera de fördelar som väntas från sådana instrument, genom att man säkerställer att de finansierade projekten är förenliga med unionens allmänna interoperabilitetsramar och specifikationer som EIF. |
| --- | --- |

(30)

De nationella, regionala och lokala förvaltningarnas ansträngningar kan stödjas genom särskilda instrument inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Esif). Det nära samarbetet inom ISA2-programmet bör inriktas på att maximera de fördelar som väntas från sådana instrument, genom att man säkerställer att de finansierade projekten är förenliga med unionens allmänna interoperabilitetsramar och specifikationer som EIF.

Ändringsrekommendation 5

Ingressen, skäl 32

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| (32) | Man bör överväga möjligheten att använda föranslutningsmedel för att underlätta kandidatländers deltagande i ISA2-programmet och dessa länders antagande och fortsatta genomförande av de lösningar som tas fram i programmet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

(32)

Man bör överväga möjligheten att använda föranslutningsmedel för att underlätta kandidatländers deltagande i ISA2-programmet och dessa länders antagande och fortsatta genomförande av de lösningar som tas fram i programmet.

| (32) | Man bör överväga möjligheten att använda föranslutningsmedel för att underlätta kandidatländers deltagande i ISA2-programmet och dessa länders antagande och fortsatta genomförande av de lösningar som tas fram i programmet.
  För att uppmuntra länderna inom det östliga partnerskapet och Europa-Medelhavspartnerskapet att anta EU-standarderna för interoperabilitet bör viss ISA2-finansiering göras tillgänglig för dessa länder om de vill delta. |
| --- | --- |

(32)

Man bör överväga möjligheten att använda föranslutningsmedel för att underlätta kandidatländers deltagande i ISA2-programmet och dessa länders antagande och fortsatta genomförande av de lösningar som tas fram i programmet.
  För att uppmuntra länderna inom det östliga partnerskapet och Europa-Medelhavspartnerskapet att anta EU-standarderna för interoperabilitet bör viss ISA2-finansiering göras tillgänglig för dessa länder om de vill delta.

Ändringsrekommendation 6

Artikel 2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| I detta beslut gäller följande definitioner: | I detta beslut gäller följande definitioner: |
| (1) | interoperabilitet: förmågan hos olika och olikartade organisationer att interagera i riktning mot ömsesidigt fördelaktiga och överenskomna gemensamma mål, inbegripet informations- och kunskapsdelning mellan organisationerna via de verksamhetsprocesser de stöder, genom utbyte av uppgifter mellan deras respektive informations- och kommunikationssystem (IKT-system). |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

I detta beslut gäller följande definitioner:

I detta beslut gäller följande definitioner:

(1)

interoperabilitet: förmågan hos olika och olikartade organisationer att interagera i riktning mot ömsesidigt fördelaktiga och överenskomna gemensamma mål, inbegripet informations- och kunskapsdelning mellan organisationerna via de verksamhetsprocesser de stöder, genom utbyte av uppgifter mellan deras respektive informations- och kommunikationssystem (IKT-system).

| (1) | interoperabilitet: förmågan hos olika och olikartade organisationer att interagera i riktning mot ömsesidigt fördelaktiga och överenskomna gemensamma mål, inbegripet informations- och kunskapsdelning mellan organisationerna via de verksamhetsprocesser de stöder, genom utbyte av uppgifter mellan deras respektive informations- och kommunikationssystem (IKT-system). |
| --- | --- |

(1)

interoperabilitet: förmågan hos olika och olikartade organisationer att interagera i riktning mot ömsesidigt fördelaktiga och överenskomna gemensamma mål, inbegripet informations- och kunskapsdelning mellan organisationerna via de verksamhetsprocesser de stöder, genom utbyte av uppgifter mellan deras respektive informations- och kommunikationssystem (IKT-system).

| (2) | europeiska offentliga förvaltningar

  : offentliga förvaltningar på EU-nivå och på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

(2)

| (2) | interoperabilitetslösningar: gemensamma ramar, gemensamma tjänster och allmänna verktyg som underlättar samarbetet mellan olika och olikartade organisationer, som antingen finansieras självständigt och utvecklas av ISA2-programmet eller som utvecklas i samarbete med andra unionsinitiativ, på grundval av krav som uppställts av europeiska offentliga förvaltningar. |
| --- | --- |

(2)

interoperabilitetslösningar: gemensamma ramar, gemensamma tjänster och allmänna verktyg som underlättar samarbetet mellan olika och olikartade organisationer, som antingen finansieras självständigt och utvecklas av ISA2-programmet eller som utvecklas i samarbete med andra unionsinitiativ, på grundval av krav som uppställts av europeiska offentliga förvaltningar.

| (2

  3
  ) | interoperabilitetslösningar: gemensamma ramar, gemensamma tjänster och allmänna verktyg som underlättar samarbetet mellan olika och olikartade organisationer, som antingen finansieras självständigt och utvecklas av ISA2-programmet eller som utvecklas i samarbete med andra unionsinitiativ, på grundval av krav som uppställts av europeiska offentliga förvaltningar. |
| --- | --- |

(2

  3
  )

interoperabilitetslösningar: gemensamma ramar, gemensamma tjänster och allmänna verktyg som underlättar samarbetet mellan olika och olikartade organisationer, som antingen finansieras självständigt och utvecklas av ISA2-programmet eller som utvecklas i samarbete med andra unionsinitiativ, på grundval av krav som uppställts av europeiska offentliga förvaltningar.

| (3) | fungera som ”interoperabilitetskuvös”: utveckling av eller stöd till interoperabilitetslösningar under pilotfasen, innan de tas i drift inom andra unionsprogram eller unionsinitiativ. |
| --- | --- |

(3)

fungera som ”interoperabilitetskuvös”: utveckling av eller stöd till interoperabilitetslösningar under pilotfasen, innan de tas i drift inom andra unionsprogram eller unionsinitiativ.

| (3

  4
  ) | fungera som ”interoperabilitetskuvös”: utveckling av eller stöd till interoperabilitetslösningar under pilotfasen, innan de tas i drift inom andra unionsprogram eller unionsinitiativ. |
| --- | --- |

(3

  4
  )

fungera som ”interoperabilitetskuvös”: utveckling av eller stöd till interoperabilitetslösningar under pilotfasen, innan de tas i drift inom andra unionsprogram eller unionsinitiativ.

| (4) | fungera som ”interoperabilitetsbrygga”: vidareutveckling av och stöd till helt operativa interoperabilitetslösningar innan de levereras inom andra unionsprogram eller unionsinitiativ. |
| --- | --- |

(4)

fungera som ”interoperabilitetsbrygga”: vidareutveckling av och stöd till helt operativa interoperabilitetslösningar innan de levereras inom andra unionsprogram eller unionsinitiativ.

| (4

  5
  ) | fungera som ”interoperabilitetsbrygga”: vidareutveckling av och stöd till helt operativa interoperabilitetslösningar innan de levereras inom andra unionsprogram eller unionsinitiativ. |
| --- | --- |

(4

  5
  )

fungera som ”interoperabilitetsbrygga”: vidareutveckling av och stöd till helt operativa interoperabilitetslösningar innan de levereras inom andra unionsprogram eller unionsinitiativ.

| (5) | gemensamma ramar: specifikationer, standarder, metoder, riktlinjer, gemensamma semantiska tillgångar och liknande tillvägagångssätt och dokument. |
| --- | --- |

(5)

gemensamma ramar: specifikationer, standarder, metoder, riktlinjer, gemensamma semantiska tillgångar och liknande tillvägagångssätt och dokument.

| (5

  6
  ) | gemensamma ramar: specifikationer, standarder, metoder, riktlinjer, gemensamma semantiska tillgångar och liknande tillvägagångssätt och dokument. |
| --- | --- |

(5

  6
  )

gemensamma ramar: specifikationer, standarder, metoder, riktlinjer, gemensamma semantiska tillgångar och liknande tillvägagångssätt och dokument.

| (6) | gemensamma tjänster: den organisatoriska och tekniska kapaciteten att leverera ett gemensamt resultat till slutanvändare, t.ex. operativsystem, tillämpningar och digitala infrastrukturer av generisk art som uppfyller gemensamma användarkrav inom alla politiska eller geografiska områden, tillsammans med åtföljande operativ styrning. |
| --- | --- |

(6)

gemensamma tjänster: den organisatoriska och tekniska kapaciteten att leverera ett gemensamt resultat till slutanvändare, t.ex. operativsystem, tillämpningar och digitala infrastrukturer av generisk art som uppfyller gemensamma användarkrav inom alla politiska eller geografiska områden, tillsammans med åtföljande operativ styrning.

| (6

  7
  ) | gemensamma tjänster: den organisatoriska och tekniska kapaciteten att leverera ett gemensamt resultat till slutanvändare, t.ex. operativsystem, tillämpningar och digitala infrastrukturer av generisk art som uppfyller gemensamma användarkrav inom alla politiska eller geografiska områden, tillsammans med åtföljande operativ styrning. |
| --- | --- |

(6

  7
  )

gemensamma tjänster: den organisatoriska och tekniska kapaciteten att leverera ett gemensamt resultat till slutanvändare, t.ex. operativsystem, tillämpningar och digitala infrastrukturer av generisk art som uppfyller gemensamma användarkrav inom alla politiska eller geografiska områden, tillsammans med åtföljande operativ styrning.

| (7) | allmänna verktyg: system, referensplattformar, delade plattformar och samarbetsplattformar samt generiska komponenter som uppfyller gemensamma användarkrav inom alla politikområden eller geografiska områden. |
| --- | --- |

(7)

allmänna verktyg: system, referensplattformar, delade plattformar och samarbetsplattformar samt generiska komponenter som uppfyller gemensamma användarkrav inom alla politikområden eller geografiska områden.

| (7

  8
  ) | allmänna verktyg: system, referensplattformar, delade plattformar och samarbetsplattformar samt generiska komponenter som uppfyller gemensamma användarkrav inom alla politikområden eller geografiska områden. |
| --- | --- |

(7

  8
  )

allmänna verktyg: system, referensplattformar, delade plattformar och samarbetsplattformar samt generiska komponenter som uppfyller gemensamma användarkrav inom alla politikområden eller geografiska områden.

| (8) | verksamheter: projekt, lösningar som redan är i sin operativa fas och kompletterande åtgärder. |
| --- | --- |

(8)

verksamheter: projekt, lösningar som redan är i sin operativa fas och kompletterande åtgärder.

| (8

  9
  ) | verksamheter: projekt, lösningar som redan är i sin operativa fas och kompletterande åtgärder. |
| --- | --- |

(8

  9
  )

verksamheter: projekt, lösningar som redan är i sin operativa fas och kompletterande åtgärder.

| (9) | projekt: en tidsbegränsad sekvens av tydligt definierade uppgifter utifrån användarnas identifierade behov som genomförs stegvis. |
| --- | --- |

(9)

projekt: en tidsbegränsad sekvens av tydligt definierade uppgifter utifrån användarnas identifierade behov som genomförs stegvis.

| (9

  10
  ) | projekt: en tidsbegränsad sekvens av tydligt definierade uppgifter utifrån användarnas identifierade behov som genomförs stegvis. |
| --- | --- |

(9

  10
  )

projekt: en tidsbegränsad sekvens av tydligt definierade uppgifter utifrån användarnas identifierade behov som genomförs stegvis.

| (10) | kompletterande åtgärder:






  — | strategiska åtgärder och åtgärder för att öka medvetenheten, |
| --- | --- | --- |

(10)

kompletterande åtgärder:

—

strategiska åtgärder och åtgärder för att öka medvetenheten,

| — | åtgärder till stöd för ISA2-programmets förvaltning, |
| --- | --- |

—

åtgärder till stöd för ISA2-programmets förvaltning,

| — | åtgärder som rör utbyte av erfarenheter samt utbyte och främjande av god praxis, |
| --- | --- |

—

åtgärder som rör utbyte av erfarenheter samt utbyte och främjande av god praxis,

| — | åtgärder för att främja vidareutnyttjande av befintliga interoperabilitetslösningar, |
| --- | --- |

—

åtgärder för att främja vidareutnyttjande av befintliga interoperabilitetslösningar,

| — | åtgärder för gemenskapsbyggande och kompetensökning, och |
| --- | --- |

—

åtgärder för gemenskapsbyggande och kompetensökning, och

| — | åtgärder som syftar till att uppnå samverkansvinster med initiativ som rör interoperabilitet inom andra EU-politikområden. |
| --- | --- |

—

åtgärder som syftar till att uppnå samverkansvinster med initiativ som rör interoperabilitet inom andra EU-politikområden.

| (10

  11
  ) | kompletterande åtgärder:






  — | strategiska åtgärder och åtgärder för att öka medvetenheten, |
| --- | --- | --- |

(10

  11
  )

kompletterande åtgärder:

—

strategiska åtgärder och åtgärder för att öka medvetenheten,

| — | åtgärder till stöd för ISA2-programmets förvaltning, |
| --- | --- |

—

åtgärder till stöd för ISA2-programmets förvaltning,

| — | åtgärder som rör utbyte av erfarenheter samt utbyte och främjande av god praxis, |
| --- | --- |

—

åtgärder som rör utbyte av erfarenheter samt utbyte och främjande av god praxis,

| — | åtgärder för att främja vidareutnyttjande av befintliga interoperabilitetslösningar, |
| --- | --- |

—

åtgärder för att främja vidareutnyttjande av befintliga interoperabilitetslösningar,

| — | åtgärder för gemenskapsbyggande och kompetensökning, och |
| --- | --- |

—

åtgärder för gemenskapsbyggande och kompetensökning, och

| — | åtgärder som syftar till att uppnå samverkansvinster med initiativ som rör interoperabilitet inom andra EU-politikområden. |
| --- | --- |

—

åtgärder som syftar till att uppnå samverkansvinster med initiativ som rör interoperabilitet inom andra EU-politikområden.

| (11) | europeisk interoperabilitetsarkitektur (EIRA): en arkitektur med en allmän struktur bestående av en uppsättning principer och riktlinjer som gäller för införandet av interoperabilitetslösningar inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(11)

europeisk interoperabilitetsarkitektur (EIRA): en arkitektur med en allmän struktur bestående av en uppsättning principer och riktlinjer som gäller för införandet av interoperabilitetslösningar inom Europeiska unionen.

| (11

  12
  ) | europeisk interoperabilitetsarkitektur (EIRA): en arkitektur med en allmän struktur bestående av en uppsättning principer och riktlinjer som gäller för införandet av interoperabilitetslösningar inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(11

  12
  )

europeisk interoperabilitetsarkitektur (EIRA): en arkitektur med en allmän struktur bestående av en uppsättning principer och riktlinjer som gäller för införandet av interoperabilitetslösningar inom Europeiska unionen.

| (12) | europeisk interoperabilitetskartografi (EIC): en samling interoperabilitetslösningar för europeiska offentliga förvaltningar som tillhandahålls av unionens institutioner och medlemsstater, som presenteras i ett gemensamt format och som uppfyller särskilda vidareutnyttjande- och interoperabilitetskriterier som kan återges i EIRA. |
| --- | --- |

(12)

europeisk interoperabilitetskartografi (EIC): en samling interoperabilitetslösningar för europeiska offentliga förvaltningar som tillhandahålls av unionens institutioner och medlemsstater, som presenteras i ett gemensamt format och som uppfyller särskilda vidareutnyttjande- och interoperabilitetskriterier som kan återges i EIRA.

| (12

  13
  ) | europeisk interoperabilitetskartografi (EIC): en samling interoperabilitetslösningar för europeiska offentliga förvaltningar som tillhandahålls av unionens institutioner och medlemsstater, som presenteras i ett gemensamt format och som uppfyller särskilda vidareutnyttjande- och interoperabilitetskriterier som kan återges i EIRA. |
| --- | --- |

(12

  13
  )

europeisk interoperabilitetskartografi (EIC): en samling interoperabilitetslösningar för europeiska offentliga förvaltningar som tillhandahålls av unionens institutioner och medlemsstater, som presenteras i ett gemensamt format och som uppfyller särskilda vidareutnyttjande- och interoperabilitetskriterier som kan återges i EIRA.

Ändringsrekommendation 7

Artikel 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| ISA2-programmet ska stödja och främja | ISA2-programmet ska stödja och främja |
| (a) | bedömning, förbättring, inrättande, industrialisering, drift och vidareutnyttjande av befintliga gränsöverskridande eller sektorsöverskridande interoperabilitetslösningar, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

ISA2-programmet ska stödja och främja

ISA2-programmet ska stödja och främja

(a)

bedömning, förbättring, inrättande, industrialisering, drift och vidareutnyttjande av befintliga gränsöverskridande eller sektorsöverskridande interoperabilitetslösningar,

| (a) | bedömning, förbättring, inrättande, industrialisering, drift och vidareutnyttjande av befintliga gränsöverskridande eller sektorsöverskridande interoperabilitetslösningar, |
| --- | --- |

(a)

bedömning, förbättring, inrättande, industrialisering, drift och vidareutnyttjande av befintliga gränsöverskridande eller sektorsöverskridande interoperabilitetslösningar,

| (b) | utveckling, inrättande, industrialisering, drift och vidareutnyttjande av nya gränsöverskridande eller sektorsöverskridande interoperabilitetslösningar, |
| --- | --- |

(b)

utveckling, inrättande, industrialisering, drift och vidareutnyttjande av nya gränsöverskridande eller sektorsöverskridande interoperabilitetslösningar,

| (b) | utveckling, inrättande, industrialisering, drift och vidareutnyttjande av nya gränsöverskridande eller sektorsöverskridande interoperabilitetslösningar, |
| --- | --- |

(b)

utveckling, inrättande, industrialisering, drift och vidareutnyttjande av nya gränsöverskridande eller sektorsöverskridande interoperabilitetslösningar,

| (c) | bedömning av IKT-konsekvenserna av föreslagen eller antagen EU lagstiftning, |
| --- | --- |

(c)

bedömning av IKT-konsekvenserna av föreslagen eller antagen EU lagstiftning,

| (c) | bedömning av IKT-konsekvenserna av föreslagen eller antagen EU lagstiftning, |
| --- | --- |

(c)

bedömning av IKT-konsekvenserna av föreslagen eller antagen EU lagstiftning,

| (d) | kartläggning av brister i lagstiftningen som hindrar interoperabilitet mellan europeiska offentliga förvaltningar, |
| --- | --- |

(d)

kartläggning av brister i lagstiftningen som hindrar interoperabilitet mellan europeiska offentliga förvaltningar,

| (d) | kartläggning av brister i lagstiftningen som hindrar interoperabilitet mellan europeiska offentliga förvaltningar, |
| --- | --- |

(d)

kartläggning av brister i lagstiftningen som hindrar interoperabilitet mellan europeiska offentliga förvaltningar,

| (e) | inrättande, underhåll och förbättring av Eira, |
| --- | --- |

(e)

inrättande, underhåll och förbättring av Eira,

| (e) | inrättande, underhåll och förbättring av Eira, |
| --- | --- |

(e)

inrättande, underhåll och förbättring av Eira,

| (f) | upprättande och underhåll av EIC som ett instrument för att främja vidareutnyttjande av befintliga interoperabilitetslösningar och för att kartlägga på vilka områden sådana lösningar fortfarande saknas, |
| --- | --- |

(f)

upprättande och underhåll av EIC som ett instrument för att främja vidareutnyttjande av befintliga interoperabilitetslösningar och för att kartlägga på vilka områden sådana lösningar fortfarande saknas,

| (f) | upprättande och underhåll av EIC som ett instrument för att främja vidareutnyttjande av befintliga interoperabilitetslösningar och för att kartlägga på vilka områden sådana lösningar fortfarande saknas, |
| --- | --- |

(f)

upprättande och underhåll av EIC som ett instrument för att främja vidareutnyttjande av befintliga interoperabilitetslösningar och för att kartlägga på vilka områden sådana lösningar fortfarande saknas,

| (g) | bedömning, uppdatering och främjande av befintliga gemensamma specifikationer och standarder, samt utveckling, fastställande och främjande av nya gemensamma specifikationer och standarder genom unionens standardiseringsplattformar och i samarbete med europeiska eller internationella standardiseringsorganisationer, såsom lämpligt, och |
| --- | --- |

(g)

bedömning, uppdatering och främjande av befintliga gemensamma specifikationer och standarder, samt utveckling, fastställande och främjande av nya gemensamma specifikationer och standarder genom unionens standardiseringsplattformar och i samarbete med europeiska eller internationella standardiseringsorganisationer, såsom lämpligt, och

| (g) | bedömning, uppdatering och främjande av befintliga gemensamma specifikationer och standarder, samt utveckling, fastställande och främjande av nya gemensamma specifikationer och standarder genom unionens standardiseringsplattformar och i samarbete med europeiska eller internationella standardiseringsorganisationer, såsom lämpligt,
  bl.a. i fråga om säkerhet vid överföring, behandling och lagring av data,
  och |
| --- | --- |

(g)

bedömning, uppdatering och främjande av befintliga gemensamma specifikationer och standarder, samt utveckling, fastställande och främjande av nya gemensamma specifikationer och standarder genom unionens standardiseringsplattformar och i samarbete med europeiska eller internationella standardiseringsorganisationer, såsom lämpligt,
  bl.a. i fråga om säkerhet vid överföring, behandling och lagring av data,
  och

| (h) | utveckling av mekanismer för att mäta och kvantifiera fördelarna med interoperabilitetslösningar. |
| --- | --- |

(h)

utveckling av mekanismer för att mäta och kvantifiera fördelarna med interoperabilitetslösningar.

| (h) | utveckling av mekanismer för att mäta och kvantifiera fördelarna med interoperabilitetslösningar. |
| --- | --- |

(h)

utveckling av mekanismer för att mäta och kvantifiera fördelarna med interoperabilitetslösningar.

Dessutom kan ISA2-programmet fungera som ”interoperabilitetskuvös” genom att lotsa fram nya interoperabilitetslösningar och som ”interoperabilitetsbrygga” genom att driva befintliga interoperabilitetslösningar.

Dessutom kan ISA2-programmet fungera som ”interoperabilitetskuvös” genom att lotsa fram nya interoperabilitetslösningar och som ”interoperabilitetsbrygga” genom att driva befintliga interoperabilitetslösningar.

Motivering

Säkerhet vid överföring, behandling och lagring av data är en mycket relevant fråga på interoperabilitetsområdet och bör beaktas när nya standarder utvecklas och främjas.

Ändringsrekommendation 8

Artikel 11.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Kommissionen och ISA2-kommittén ska regelbundet övervaka genomförandet och verkningarna av ISA2-programmet och följa upp hur nöjda användarna är med det. De ska också göra en bedömning av samordningsvinster med kompletterande unionsprogram. | Kommissionen och ISA2-kommittén ska regelbundet övervaka genomförandet och verkningarna av ISA2-programmet och följa upp hur nöjda användarna är med det. De
  nationella, regionala och lokala myndigheterna ska uppmanas att lämna synpunkter på resultaten av denna övervakning. Kommissionen och ISA2-kommittén
  ska också göra en bedömning av samordningsvinster med kompletterande unionsprogram. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Kommissionen och ISA2-kommittén ska regelbundet övervaka genomförandet och verkningarna av ISA2-programmet och följa upp hur nöjda användarna är med det. De ska också göra en bedömning av samordningsvinster med kompletterande unionsprogram.

Kommissionen och ISA2-kommittén ska regelbundet övervaka genomförandet och verkningarna av ISA2-programmet och följa upp hur nöjda användarna är med det. De
  nationella, regionala och lokala myndigheterna ska uppmanas att lämna synpunkter på resultaten av denna övervakning. Kommissionen och ISA2-kommittén
  ska också göra en bedömning av samordningsvinster med kompletterande unionsprogram.

Motivering

Det är viktigt att upprätthålla dialogen med de nationella, regionala och lokala myndigheter som deltar i programmet.

Ändringsrekommendation 9

Artikel 11.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Kommissionen ska årligen rapportera till ISA2-kommittén om genomförandet av programmet. | Kommissionen ska årligen rapportera till ISA2-kommittén
  , Europaparlamentet, rådet och Europeiska regionkommittén
  om genomförandet av programmet
  och om nivån av interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar inom de olika medlemsstaterna
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Kommissionen ska årligen rapportera till ISA2-kommittén om genomförandet av programmet.

Kommissionen ska årligen rapportera till ISA2-kommittén
  , Europaparlamentet, rådet och Europeiska regionkommittén
  om genomförandet av programmet
  och om nivån av interoperabilitet mellan offentliga förvaltningar inom de olika medlemsstaterna
  .

Motivering

Informationen om genomförandet av ISA2-programmet bör ges stor spridning. Det är också viktigt att undersöka nivån av interoperabilitet inom de enskilda medlemsstaterna, med hänsyn tagen till interoperabiliteten mellan tjänster som tillhandahålls av regionala eller lokala myndigheter.

Ändringsrekommendation 10

Artikel 12

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| 1.   ISA2-programmet ska vara öppet för deltagande av länderna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och kandidatländerna inom ramen för deras respektive avtal med unionen. | 1.   ISA2-programmet ska vara öppet för deltagande av länderna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och kandidatländerna inom ramen för deras respektive avtal med unionen. |
| 2.   Samarbete med andra tredjeländer och internationella organisationer ska uppmuntras, särskilt inom ramen för Europa-Medelhavspartnerskapet och det östliga partnerskapet och med grannländer, särskilt länderna på västra Balkan och i Svartahavsregionen. Kostnaderna för detta ska inte täckas av ISA2-programmet. | 2.   Samarbete med andra tredjeländer och internationella organisationer ska uppmuntras, särskilt inom ramen för Europa-Medelhavspartnerskapet och det östliga partnerskapet och med grannländer, särskilt länderna på västra Balkan och i Svartahavsregionen. Kostnaderna för detta
  ska inte
  kan delvis
  täckas av ISA2-programmet. |
| 3.   I förekommande fall ska programmet främja vidareutnyttjande av dess lösningar i tredjeländer. | 3.   I förekommande fall ska programmet främja vidareutnyttjande av dess lösningar i tredjeländer. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

1.   ISA2-programmet ska vara öppet för deltagande av länderna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och kandidatländerna inom ramen för deras respektive avtal med unionen.

1.   ISA2-programmet ska vara öppet för deltagande av länderna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och kandidatländerna inom ramen för deras respektive avtal med unionen.

2.   Samarbete med andra tredjeländer och internationella organisationer ska uppmuntras, särskilt inom ramen för Europa-Medelhavspartnerskapet och det östliga partnerskapet och med grannländer, särskilt länderna på västra Balkan och i Svartahavsregionen. Kostnaderna för detta ska inte täckas av ISA2-programmet.

2.   Samarbete med andra tredjeländer och internationella organisationer ska uppmuntras, särskilt inom ramen för Europa-Medelhavspartnerskapet och det östliga partnerskapet och med grannländer, särskilt länderna på västra Balkan och i Svartahavsregionen. Kostnaderna för detta
  ska inte
  kan delvis
  täckas av ISA2-programmet.

3.   I förekommande fall ska programmet främja vidareutnyttjande av dess lösningar i tredjeländer.

3.   I förekommande fall ska programmet främja vidareutnyttjande av dess lösningar i tredjeländer.

Motivering

För att uppmuntra internationellt samarbete på interoperabilitetsområdet är det nödvändigt att ge möjlighet att delvis täcka kostnaderna genom programmet.

Bryssel den 12 februari 2015

Europeiska regionkommitténsordförande

Markku MARKKULA

---

(1)  Se CdR 4165/2014, 5960/2013, 5559/2013, 3597/2013, 1646/2013, 2414/2012, 1673/2013, 626/2012, 402/2012, 65/2011, 104/2010.

1

(2)  En digital agenda för Europa, meddelande från kommissionen, COM(2010) 245 final, 28.8.2010.

2

En digital agenda för Europa

(3)  Den första rättsakten på detta område anses vara rådets beslut 95/468/EG av den 6 november 1995 om gemenskapsbidrag till informationsutbyte med stöd av telematik mellan förvaltningar inom gemenskapen (IDA).

3

(4)  Europaparlamentets resolution om en konkurrenskraftig digital inre marknad – e-förvaltning som en spjutspets (3 april 2012).

4

(5)  Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av ett program för interoperabilitetslösningar för europeiska offentliga förvaltningar, företag och medborgare (ISA2): Interoperabilitet för modernisering av den offentliga sektorn, Bryssel, 26.6.2014, COM(2014) 367 final – 2014/0185 (COD).

5

(6)  eGovernment Benchmark Framework 2012-2015 Method paper July 2012, Final Report: A study prepared for the European Commission, DG Communications Networks, Content & Technology – finns på följande adress: https://ec.europa.eu/digital-agenda/sites/digital-agenda/files/eGovernment%20Benchmarking%20method%20paper%20published%20version_0.pdf

6

(7)  COM(2014) 367 final – 2014/0185 (COD), s. 10.

7

(8)  Se meddelandet ”Att frigöra de molnbaserade datortjänsternas potential i Europa”, COM(2012) 529.

8

(9)  Särskilt förordning (EU) nr 1303/2013.

9

(10)  COM(2014) 367 final, punkt 29.

10

(11)  Se de förklaringar som antogs i Manchester den 24 november 2005, Lissabon den 19 september 2007, Malmö den 18 november 2009 och Granada den 19 april 2010.

11

(12)  COM(2014) 367 final, punkt 2 i förslaget till beslut.

12

(13)  Endast 16 av de 28 medlemsstaterna lämnade svar under de samråd som hölls i november 2013, se COM(2014) 367 final – 2014/0185 (COD), s. 10.

13

(14)  COM(2014) 367 final, punkt 4.

14

---