# Službeni list L 89/2015

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 89 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 58.1. travnja 2015. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 89

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 58.1. travnja 2015.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2015/506 od 20. veljače 2014. o mjerama koje je Njemačka poduzela u pogledu trgovačkog društva Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH i različitih zračnih prijevoznika SA.15376 (C 27/07) (ex NN 29/07)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 868)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2015/507 od 16. rujna 2014. o mjeri SA.23129 – (12/C) (ex 12/NN) (ex CP 141/2007) koju je poduzela Njemačka
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6411)

   (
  1
  ) | 37 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2015/508 od 1. listopada 2014. o navodnoj infrastrukturnoj potpori Njemačke u korist trgovačkog društva Propapier PM2 GmbH – Državna potpora SA.36147 (C 30/10) (ex NN 45/10; ex CP 327/08)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6847)

   (
  1
  ) | 72 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

ODLUKE

*

Odluka Komisije (EU) 2015/506 od 20. veljače 2014. o mjerama koje je Njemačka poduzela u pogledu trgovačkog društva Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH i različitih zračnih prijevoznika SA.15376 (C 27/07) (ex NN 29/07)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 868)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 868)

1

1

*

Odluka Komisije (EU) 2015/507 od 16. rujna 2014. o mjeri SA.23129 – (12/C) (ex 12/NN) (ex CP 141/2007) koju je poduzela Njemačka
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6411)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6411)

1

37

*

Odluka Komisije (EU) 2015/508 od 1. listopada 2014. o navodnoj infrastrukturnoj potpori Njemačke u korist trgovačkog društva Propapier PM2 GmbH – Državna potpora SA.36147 (C 30/10) (ex NN 45/10; ex CP 327/08)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6847)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6847)

1

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

ODLUKE

| 1.4.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 89/1

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/506

od 20. veljače 2014.

o mjerama koje je Njemačka poduzela u pogledu trgovačkog društva Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH i različitih zračnih prijevoznika SA.15376 (C 27/07) (ex NN 29/07)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 868)

(Vjerodostojan je samo tekst na njemačkom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak (1),

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala zainteresirane strane da u skladu s prethodno navedenim odredbama iznesu svoje primjedbe (2) te uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

| (1) | Komisija je od 2003. do 2006. primala pritužbe različitih strana prema kojima postoji mogućnost da su određeni zračni prijevoznici i upravitelj Zračne luke Berlin-Schönefeld (dalje u tekstu: „Schönefeld”) primili nezakonitu državnu potporu za svoje djelatnosti u toj zračnoj luci. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je od 2003. do 2006. primala pritužbe različitih strana prema kojima postoji mogućnost da su određeni zračni prijevoznici i upravitelj Zračne luke Berlin-Schönefeld (dalje u tekstu: „Schönefeld”) primili nezakonitu državnu potporu za svoje djelatnosti u toj zračnoj luci.

| (2) | Komisija je dopisom od 17. kolovoza 2006. od Njemačke zatražila informacije o tome. Njemačka je na tu molbu odgovorila dopisom od 20. prosinca 2006. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je dopisom od 17. kolovoza 2006. od Njemačke zatražila informacije o tome. Njemačka je na tu molbu odgovorila dopisom od 20. prosinca 2006.

| (3) | Dopisom od 10. srpnja 2007. (dalje u tekstu:”odluka o pokretanju postupka”) Komisija je Njemačku obavijestila o odluci o pokretanju postupka u pogledu prethodno navedenih mjera u skladu s člankom 108. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (dalje u tekstu: „UFEU”). Komisija je istodobno izdala nalog za dostavljanje podataka u skladu s člankom 10. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 659/1999 (3) u pogledu svih dokumenata, podataka i informacija na temelju kojih Komisija može ispitati predstavljaju li predmetne mjere državnu potporu. |
| --- | --- |

(3)

Dopisom od 10. srpnja 2007. (dalje u tekstu:”odluka o pokretanju postupka”) Komisija je Njemačku obavijestila o odluci o pokretanju postupka u pogledu prethodno navedenih mjera u skladu s člankom 108. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (dalje u tekstu: „UFEU”). Komisija je istodobno izdala nalog za dostavljanje podataka u skladu s člankom 10. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 659/1999 (3) u pogledu svih dokumenata, podataka i informacija na temelju kojih Komisija može ispitati predstavljaju li predmetne mjere državnu potporu.

| (4) | Njemačka je Komisiji dostavila mišljenje 4. listopada 2007. i dopunila ga 3. ožujka 2008. dodatnim dokumentima. |
| --- | --- |

(4)

Njemačka je Komisiji dostavila mišljenje 4. listopada 2007. i dopunila ga 3. ožujka 2008. dodatnim dokumentima.

| (5) | Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je 30. listopada 2007. u Službenom listu Europske unije
   (4). Komisija je od zainteresiranih strana zatražila da u roku od jednog mjeseca nakon objavljivanja podnesu svoje primjedbe na predmetne mjere. |
| --- | --- |

(5)

Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je 30. listopada 2007. u Službenom listu Europske unije
   (4). Komisija je od zainteresiranih strana zatražila da u roku od jednog mjeseca nakon objavljivanja podnesu svoje primjedbe na predmetne mjere.

| (6) | Komisija je primila primjedbe više zainteresiranih strana. Komisija je Njemačkoj proslijedila te primjedbe 16. siječnja 2008. i 20. veljače 2008. Dopisom od 15. svibnja 2008. Njemačka je izrazila mišljenje o primjedbama zainteresiranih strana. Dopisom od 31. kolovoza 2009. Komisija je zatražila dodatne informacije. Njemačka je odgovorila na taj zahtjev u tri faze (28. rujna 2009., 12. listopada 2009. i 28. listopada 2009.). Komisija je 4. travnja 2011. od Njemačke ponovno zatražila informacije. Na temelju toga Njemačka je 19. svibnja 2011. dostavila novo mišljenje s dodatnim dokumentima. Komisija je 10. listopada 2011. Njemačkoj proslijedila dodatna mišljenja zainteresiranih strana. Njemačka je 7. studenoga 2011. odgovorila na ta mišljenja. Nakon dodatnog zahtjeva Komisije za dostavljanje informacija od 17. siječnja 2012. Njemačka je 14. veljače 2012. ponovno dostavila mišljenje. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je primila primjedbe više zainteresiranih strana. Komisija je Njemačkoj proslijedila te primjedbe 16. siječnja 2008. i 20. veljače 2008. Dopisom od 15. svibnja 2008. Njemačka je izrazila mišljenje o primjedbama zainteresiranih strana. Dopisom od 31. kolovoza 2009. Komisija je zatražila dodatne informacije. Njemačka je odgovorila na taj zahtjev u tri faze (28. rujna 2009., 12. listopada 2009. i 28. listopada 2009.). Komisija je 4. travnja 2011. od Njemačke ponovno zatražila informacije. Na temelju toga Njemačka je 19. svibnja 2011. dostavila novo mišljenje s dodatnim dokumentima. Komisija je 10. listopada 2011. Njemačkoj proslijedila dodatna mišljenja zainteresiranih strana. Njemačka je 7. studenoga 2011. odgovorila na ta mišljenja. Nakon dodatnog zahtjeva Komisije za dostavljanje informacija od 17. siječnja 2012. Njemačka je 14. veljače 2012. ponovno dostavila mišljenje.

2.   OPĆI KONTEKST

| (7) | Nakon ponovnog ujedinjenja Njemačke 1990. Berlin se, kao posljedica desetljećima duge podjele grada na istočni i zapadni dio, našao u specifičnoj situaciji u pogledu zračnog prometa. Zračne luke Berlin-Tegel (dalje u tekstu: „Tegel”) i Berlin-Tempelhof (dalje u tekstu: „Tempelhof”) nalaze se unutar nekadašnjeg zapadnog Berlina. Zračna luka Schönefeld nalazi se na području nekadašnjeg istočnog Berlina, na granici između saveznih pokrajina (Länder) Berlin i Brandenburg. |
| --- | --- |

(7)

Nakon ponovnog ujedinjenja Njemačke 1990. Berlin se, kao posljedica desetljećima duge podjele grada na istočni i zapadni dio, našao u specifičnoj situaciji u pogledu zračnog prometa. Zračne luke Berlin-Tegel (dalje u tekstu: „Tegel”) i Berlin-Tempelhof (dalje u tekstu: „Tempelhof”) nalaze se unutar nekadašnjeg zapadnog Berlina. Zračna luka Schönefeld nalazi se na području nekadašnjeg istočnog Berlina, na granici između saveznih pokrajina (Länder) Berlin i Brandenburg.

| (8) | Tempelhof je otvoren 1923., a zbog njegovih kratkih uzletno-sletnih staza mogli su ga upotrebljavati samo manji zrakoplovi. Jednostavna modernizacija navedene zračne luke zbog njezina se položaja nije mogla provesti jer zbog blizine povijesne lokacije i okolnih stambenih područja proširenje nije bilo moguće. Zračna luka Tempelhof prestala je poslovati 30. listopada 2008. |
| --- | --- |

(8)

Tempelhof je otvoren 1923., a zbog njegovih kratkih uzletno-sletnih staza mogli su ga upotrebljavati samo manji zrakoplovi. Jednostavna modernizacija navedene zračne luke zbog njezina se položaja nije mogla provesti jer zbog blizine povijesne lokacije i okolnih stambenih područja proširenje nije bilo moguće. Zračna luka Tempelhof prestala je poslovati 30. listopada 2008.

| (9) | Tegel je otvoren 1948. kako bi se omogućio zračni most za opskrbu grada tijekom sovjetske blokade zapadnog Berlina. Od 1968. brojni zračni prijevoznici prenijeli su poslovanje s Tempelhofa na Tegel jer Zračna luka Tempelhof nije bila primjerena za mlazne zrakoplove. Od 1975. Tegel se razvio u najvažniju berlinsku zračnu luku za putnički promet. Početkom 1990-ih u razdobljima s vršnim opterećenjem u Tegelu je iscrpljen maksimalni kapacitet. Kako bi se dugoročno izbjegla znatna ograničenja kapaciteta, jedina je mogućnost bila proširiti uzletno-sletne staze i izgraditi veći terminal. Međutim, to nije bilo moguće jer se Zračna luka Tegel, jednako kao i Tempelhof, nalazi u gradu i okružena je stambenim područjima i prilaznim cestama. Osim toga, svako dodatno povećanje zračnog prometa na Tegelu dovelo bi do veće smetnje prouzročene bukom za stanovnike u blizini zračne luke. |
| --- | --- |

(9)

Tegel je otvoren 1948. kako bi se omogućio zračni most za opskrbu grada tijekom sovjetske blokade zapadnog Berlina. Od 1968. brojni zračni prijevoznici prenijeli su poslovanje s Tempelhofa na Tegel jer Zračna luka Tempelhof nije bila primjerena za mlazne zrakoplove. Od 1975. Tegel se razvio u najvažniju berlinsku zračnu luku za putnički promet. Početkom 1990-ih u razdobljima s vršnim opterećenjem u Tegelu je iscrpljen maksimalni kapacitet. Kako bi se dugoročno izbjegla znatna ograničenja kapaciteta, jedina je mogućnost bila proširiti uzletno-sletne staze i izgraditi veći terminal. Međutim, to nije bilo moguće jer se Zračna luka Tegel, jednako kao i Tempelhof, nalazi u gradu i okružena je stambenim područjima i prilaznim cestama. Osim toga, svako dodatno povećanje zračnog prometa na Tegelu dovelo bi do veće smetnje prouzročene bukom za stanovnike u blizini zračne luke.

| (10) | Schönefeld je otvoren 1946. po nalogu sovjetske vojne uprave u Njemačkoj. Zračna luka najprije je primarno služila kao vojna zračna luka koju su upotrebljavali i komercijalni zračni prijevoznici, npr. Aeroflot i kasnije istočnonjemački prijevoznik Interflug. Do političkih promjena u Njemačkoj 1990. Zračna luka Schönefeld više je puta proširena. Zamišljen kao vojna zračna luka, Schönefeld nije ispunio zahtjeve modernog komercijalnog zračnog prometa. Osim toga, nakon promjene političke situacije zračna luka više nije bila u dobrom stanju. Stoga su 1990-ih bila potrebna znatna ulaganja kako bi se zračna luka prilagodila zapadnoeuropskim sigurnosnim standardima. Osim toga, Schönefeld se nalazi dalje od gradskog središta u odnosu na Tempelhof i Tegel. Zbog tog razloga barem određene kategorije putnika i zračnih prijevoznika zračnu su luku smatrale manje privlačnom od spomenute dvije zračne luke. |
| --- | --- |

(10)

Schönefeld je otvoren 1946. po nalogu sovjetske vojne uprave u Njemačkoj. Zračna luka najprije je primarno služila kao vojna zračna luka koju su upotrebljavali i komercijalni zračni prijevoznici, npr. Aeroflot i kasnije istočnonjemački prijevoznik Interflug. Do političkih promjena u Njemačkoj 1990. Zračna luka Schönefeld više je puta proširena. Zamišljen kao vojna zračna luka, Schönefeld nije ispunio zahtjeve modernog komercijalnog zračnog prometa. Osim toga, nakon promjene političke situacije zračna luka više nije bila u dobrom stanju. Stoga su 1990-ih bila potrebna znatna ulaganja kako bi se zračna luka prilagodila zapadnoeuropskim sigurnosnim standardima. Osim toga, Schönefeld se nalazi dalje od gradskog središta u odnosu na Tempelhof i Tegel. Zbog tog razloga barem određene kategorije putnika i zračnih prijevoznika zračnu su luku smatrale manje privlačnom od spomenute dvije zračne luke.

| (11) | Navedenim trima berlinskim zračnim lukama zbog povijesnih su razloga na početku upravljala različita trgovačka društva. Tijekom ponovnog ujedinjenja Njemačke ona su okupljena u jedno holding društvo, Berlin Brandenburg Flughafen Holding GmbH („BBF”), u zajedničkom vlasništvu saveznih pokrajina Berlin i Brandenburg (po 37 %) i njemačke savezne vlade (26 %). Do 2003. to holding društvo imalo je dva društva kćeri: trgovačko društvo Berliner Flughafen-Gesellschaft mbH (dalje u tekstu: „BFG”) koje je upravljalo zračnim lukama Tegel i Tempelhof te trgovačko društvo Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH (dalje u tekstu: „FBS”) koje je upravljalo zračnom lukom Schönefeld. U listopadu 2003. provedeno je spajanje BBF-a i FBS-a, a FBS je postao vlasnik BFG-a. FBS je 1. siječnja 2012. promijenio naziv u Flughafen Berlin Brandenburg GmbH (dalje u tekstu: „FBB”). |
| --- | --- |

(11)

Navedenim trima berlinskim zračnim lukama zbog povijesnih su razloga na početku upravljala različita trgovačka društva. Tijekom ponovnog ujedinjenja Njemačke ona su okupljena u jedno holding društvo, Berlin Brandenburg Flughafen Holding GmbH („BBF”), u zajedničkom vlasništvu saveznih pokrajina Berlin i Brandenburg (po 37 %) i njemačke savezne vlade (26 %). Do 2003. to holding društvo imalo je dva društva kćeri: trgovačko društvo Berliner Flughafen-Gesellschaft mbH (dalje u tekstu: „BFG”) koje je upravljalo zračnim lukama Tegel i Tempelhof te trgovačko društvo Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH (dalje u tekstu: „FBS”) koje je upravljalo zračnom lukom Schönefeld. U listopadu 2003. provedeno je spajanje BBF-a i FBS-a, a FBS je postao vlasnik BFG-a. FBS je 1. siječnja 2012. promijenio naziv u Flughafen Berlin Brandenburg GmbH (dalje u tekstu: „FBB”).

| (12) | Tijekom 1990-ih brzo je postalo jasno da je neophodna učinkovitija upotreba postojećeg kapaciteta zračne luke koji je u tom trenutku, na temelju do tada političke motivirane podjele grada, bio raspodijeljen po aglomeracijskom području Berlina. Razlog tome jest činjenica da se općenito predviđalo povećanje zračnog prometa iz Berlina i prema njemu, djelomično i zato što je Berlin trebao ponovno postati glavni grad Njemačke (usp. tablicu 1.).

  Tablica 1.


  Promet na berlinskim zračnim lukama (u milijunima putnika)









  Godina | Schönefeld | Tegel | Tempelhof |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1991. | 1,1 | 6,7 | n.p. |
| 1992. | 1,4 | 6,6 | n.p. |
| 1993. | 1,6 | 7 | 1,1 |
| 1994. | 1,8 | 7,2 | n.p. |
| 1995. | 1,9 | 8,2 | n.p. |
| 1996. | 1,8 | 8,3 | n.p. |
| 1997. | 1,9 | 8,6 | n.p. |
| 1998. | 1,9 | 8,8 | 0,9 |
| 1999. | 1,9 | 9,5 | n.p. |
| 2000. | 2,1 | 10,3 | n.p. |
| 2001. | 1,9 | 9,9 | n.p. |
| 2002. | 1,6 | 9,1 | n.p. |
| 2003. | 1,7 | 11,1 | 0,5 |
| 2004. | 3,3 | 11 | 0,4 |
| 2005. | 5 | 11,5 | 0,5 |
| 2006. | 6 | 11,8 | 0,6 |
| 2007. | 6,3 | 13,5 | 0,4 |
| 2008. | 6,6 | 14,5 | 0,4 |
| 2009. | 6,8 | 14,2 | zatvoren |
| 2010. | 7,3 | 15,0 | zatvoren |
| 2011. | 7,1 | 16,9 | zatvoren |
| 2012. | 7,1 | 18,2 | zatvoren |
| Izvor: | Podatci iz Odluke Komisije o državnoj potpori br. NN 25/09 (ex N 167/09) – Njemačka – Financiranje Zračne luke Berlin Brandenburg International (SL C 179, 1.8.2009., str. 5.), ažurirani podatcima iz godišnjih financijskih izvještaja FBB-a. |

(12)

Tijekom 1990-ih brzo je postalo jasno da je neophodna učinkovitija upotreba postojećeg kapaciteta zračne luke koji je u tom trenutku, na temelju do tada političke motivirane podjele grada, bio raspodijeljen po aglomeracijskom području Berlina. Razlog tome jest činjenica da se općenito predviđalo povećanje zračnog prometa iz Berlina i prema njemu, djelomično i zato što je Berlin trebao ponovno postati glavni grad Njemačke (usp. tablicu 1.).

Tablica 1.

Promet na berlinskim zračnim lukama (u milijunima putnika)

Godina

Schönefeld

Tegel

Tempelhof

1991.

1,1

6,7

n.p.

1992.

1,4

6,6

n.p.

1993.

1,6

7

1,1

1994.

1,8

7,2

n.p.

1995.

1,9

8,2

n.p.

1996.

1,8

8,3

n.p.

1997.

1,9

8,6

n.p.

1998.

1,9

8,8

0,9

1999.

1,9

9,5

n.p.

2000.

2,1

10,3

n.p.

2001.

1,9

9,9

n.p.

2002.

1,6

9,1

n.p.

2003.

1,7

11,1

0,5

2004.

3,3

11

0,4

2005.

5

11,5

0,5

2006.

6

11,8

0,6

2007.

6,3

13,5

0,4

2008.

6,6

14,5

0,4

2009.

6,8

14,2

zatvoren

2010.

7,3

15,0

zatvoren

2011.

7,1

16,9

zatvoren

2012.

7,1

18,2

zatvoren

Izvor:

Podatci iz Odluke Komisije o državnoj potpori br. NN 25/09 (ex N 167/09) – Njemačka – Financiranje Zračne luke Berlin Brandenburg International (SL C 179, 1.8.2009., str. 5.), ažurirani podatcima iz godišnjih financijskih izvještaja FBB-a.

| (13) | Zbog toga se odmah nakon ponovnog ujedinjenja Njemačke razmatrala mogućnost jedinstvene zračne luke za područje Berlin-Brandenburg. Na temelju prognoza o broju putnika berlinskih zračnih luka smatralo se da bi se povećani zračni promet mogao prihvatiti samo u jedinstvenoj zračnoj luci odgovarajuće veličine i u skladu s najnovijim tehničkim dostignućima. |
| --- | --- |

(13)

Zbog toga se odmah nakon ponovnog ujedinjenja Njemačke razmatrala mogućnost jedinstvene zračne luke za područje Berlin-Brandenburg. Na temelju prognoza o broju putnika berlinskih zračnih luka smatralo se da bi se povećani zračni promet mogao prihvatiti samo u jedinstvenoj zračnoj luci odgovarajuće veličine i u skladu s najnovijim tehničkim dostignućima.

| (14) | Planiranje izgradnje jedinstvene zračne luke za Berlin započelo je u siječnju 1992. U tom pogledu 20. lipnja 1993. objavljeno je da su područje južno od Schönefelda te druga dva područja (uzletišta Sperenberg i Jüterborg) određeni kao moguće lokacije za izgradnju nove zračne luke. Tegel i Tempelhof nisu razmatrani kao moguće lokacije zbog dvaju razloga: prvo, zbog negativnih učinaka tih zračnih luka koje se nalaze unutar grada na stanovnike koji žive u blizini (posebno zbog buke u zračnim lukama) i drugo, jer proširenje u opsegu koji je bio potreban za novu jedinstvenu zračnu luku Berlina općenito nije bilo moguće. Izbor Schönefelda na kraju se temeljio na njegovoj relativnoj blizini gradskom središtu (iako se zračna luka nalazi izvan grada) i dobroj cestovnoj i željezničkoj povezanosti. Naposljetku je donesena odluka o proširenju i modernizaciji postojeće Zračne luke Schönefeld kao glavne berlinske zračne luke pod nazivom Berlin-Brandenburg Willy Brandt (dalje u tekstu: „BER”) te posljedičnom zatvaranju zračnih luka Tegel i Tempelhof. Navedena odluka postala je službena na temelju konsenzusa između njemačke savezne vlade i saveznih pokrajina Berlin i Brandenburg od 28. svibnja 1996. |
| --- | --- |

(14)

Planiranje izgradnje jedinstvene zračne luke za Berlin započelo je u siječnju 1992. U tom pogledu 20. lipnja 1993. objavljeno je da su područje južno od Schönefelda te druga dva područja (uzletišta Sperenberg i Jüterborg) određeni kao moguće lokacije za izgradnju nove zračne luke. Tegel i Tempelhof nisu razmatrani kao moguće lokacije zbog dvaju razloga: prvo, zbog negativnih učinaka tih zračnih luka koje se nalaze unutar grada na stanovnike koji žive u blizini (posebno zbog buke u zračnim lukama) i drugo, jer proširenje u opsegu koji je bio potreban za novu jedinstvenu zračnu luku Berlina općenito nije bilo moguće. Izbor Schönefelda na kraju se temeljio na njegovoj relativnoj blizini gradskom središtu (iako se zračna luka nalazi izvan grada) i dobroj cestovnoj i željezničkoj povezanosti. Naposljetku je donesena odluka o proširenju i modernizaciji postojeće Zračne luke Schönefeld kao glavne berlinske zračne luke pod nazivom Berlin-Brandenburg Willy Brandt (dalje u tekstu: „BER”) te posljedičnom zatvaranju zračnih luka Tegel i Tempelhof. Navedena odluka postala je službena na temelju konsenzusa između njemačke savezne vlade i saveznih pokrajina Berlin i Brandenburg od 28. svibnja 1996.

| (15) | Dioničari BBF-a planirali su provedbu projekta BER s privatnim vlasnikom i upraviteljem zračne luke. U 1997. zaključena je privatizacija u okviru koje su svi udjeli u BBF-u trebali biti prodani privatnom ulagaču te se budućem kupcu trebala osigurati koncesija nad zračnom lukom. |
| --- | --- |

(15)

Dioničari BBF-a planirali su provedbu projekta BER s privatnim vlasnikom i upraviteljem zračne luke. U 1997. zaključena je privatizacija u okviru koje su svi udjeli u BBF-u trebali biti prodani privatnom ulagaču te se budućem kupcu trebala osigurati koncesija nad zračnom lukom.

| (16) | Međutim, postojeći dioničari BBF-a nisu mogli postići sporazum s nijednim ponuditeljem. Stoga su javni vlasnici 2003. proglasili privatizaciju neuspješnom te objavili da će se zračna luka izgraditi s javnim dioničarima. (5) |
| --- | --- |

(16)

Međutim, postojeći dioničari BBF-a nisu mogli postići sporazum s nijednim ponuditeljem. Stoga su javni vlasnici 2003. proglasili privatizaciju neuspješnom te objavili da će se zračna luka izgraditi s javnim dioničarima. (5)

3.   OPIS MJERA I RAZLOGA ZA MJERE

3.1.   Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti

| (17) | BBF i BFG potpisali su 6. kolovoza 1992. Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti. Navedeni je ugovor trebao najprije trajati pet godina, uz automatsko produljenje na razdoblje od dvije godine i otkazni rok od jedne godine. Sličan ugovor sklopili su BBF i FBS. U skladu s njemačkim pravom ugovor o kontroli i prijenosu dobiti između poduzeća i njegova društva kćeri jest ugovor kojim društvo kći svoje upravljanje prenosi na matično društvo. Osim toga, društvo kći obvezno je isplatiti svoju dobit matičnom društvu ili mu je prenijeti radi pokrića gubitka. U praksi, na temelju takvog ugovora dobit i gubitak matičnog društva i društva kćeri zajedno se izračunavaju i na odgovarajući način oporezuju. Na temelju Ugovora o kontroli i prijenosu dobiti koji je sklopljen između BBF-a i njegovih društava kćeri za potrebe poreza na dobit različita poduzeća smatraju se jednim poreznim subjektom. |
| --- | --- |

(17)

BBF i BFG potpisali su 6. kolovoza 1992. Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti. Navedeni je ugovor trebao najprije trajati pet godina, uz automatsko produljenje na razdoblje od dvije godine i otkazni rok od jedne godine. Sličan ugovor sklopili su BBF i FBS. U skladu s njemačkim pravom ugovor o kontroli i prijenosu dobiti između poduzeća i njegova društva kćeri jest ugovor kojim društvo kći svoje upravljanje prenosi na matično društvo. Osim toga, društvo kći obvezno je isplatiti svoju dobit matičnom društvu ili mu je prenijeti radi pokrića gubitka. U praksi, na temelju takvog ugovora dobit i gubitak matičnog društva i društva kćeri zajedno se izračunavaju i na odgovarajući način oporezuju. Na temelju Ugovora o kontroli i prijenosu dobiti koji je sklopljen između BBF-a i njegovih društava kćeri za potrebe poreza na dobit različita poduzeća smatraju se jednim poreznim subjektom.

| (18) | Na temelju spajanja BBF-a i FBS-a 2003. prava i obveze BBF-a, koji su utvrđeni u Ugovoru o kontroli i prijenosu dobiti od 6. kolovoza 1992. sklopljenom s BFG-om, preneseni su na FBS. Osim toga, Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti sklopljen između BBF-a i FBS-a nije više bio važan za spajanje. Stoga se navedeni ugovor u toj Odluci neće dalje razmatrati. |
| --- | --- |

(18)

Na temelju spajanja BBF-a i FBS-a 2003. prava i obveze BBF-a, koji su utvrđeni u Ugovoru o kontroli i prijenosu dobiti od 6. kolovoza 1992. sklopljenom s BFG-om, preneseni su na FBS. Osim toga, Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti sklopljen između BBF-a i FBS-a nije više bio važan za spajanje. Stoga se navedeni ugovor u toj Odluci neće dalje razmatrati.

| (19) | U praksi, Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti od 6. kolovoza 1992. sklopljen između BBF-a i BFG-a („Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti”) doveo je do pokrića gubitaka koji su nastali iz poslovanja Zračne luke Schönefeld s pomoću dobiti koja je ostvarena iz poslovanja Zračne luke Tegel, barem u nekim godinama. |
| --- | --- |

(19)

U praksi, Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti od 6. kolovoza 1992. sklopljen između BBF-a i BFG-a („Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti”) doveo je do pokrića gubitaka koji su nastali iz poslovanja Zračne luke Schönefeld s pomoću dobiti koja je ostvarena iz poslovanja Zračne luke Tegel, barem u nekim godinama.

| (20) | Zračna luka Schönefeld stvarno je barem do 2006. bilježila gubitke iz poslovanja. To je vidljivo iz tablice u nastavku u kojoj su prikazani EBITDA (6) i EBIT (7) navedene zračne luke za razdoblje od 2003. do 2006. na temelju prihoda i rashoda koji su izravno povezani s poslovanjem zračne luke.

  Tablica 2.


  EBITDA i EBIT Zračne luke Schönefeld od 2003. do 2006.










  EBITDA/EBIT
  (u milijunima EUR) | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EBITDA | [...] (8) | [...] | [...] | [...] |
| EBIT | [...] | [...] | [...] | [...] |

(20)

Zračna luka Schönefeld stvarno je barem do 2006. bilježila gubitke iz poslovanja. To je vidljivo iz tablice u nastavku u kojoj su prikazani EBITDA (6) i EBIT (7) navedene zračne luke za razdoblje od 2003. do 2006. na temelju prihoda i rashoda koji su izravno povezani s poslovanjem zračne luke.

Tablica 2.

EBITDA i EBIT Zračne luke Schönefeld od 2003. do 2006.

EBITDA/EBIT

(u milijunima EUR)

2003.

2004.

2005.

2006.

EBITDA

[...] (8)

[...]

[...]

[...]

EBIT

[...]

[...]

[...]

[...]

| (21) | Međutim, unatoč lošim rezultatima Zračne luke Schönefeld, održivost grupe koju čine FBS, BFG i, do 2003., holding BBF („Grupe FBS”) nije dovedena u pitanje. Grupa FBS mogla je u svakom trenutku osigurati dovoljno vlastitih financijskih sredstava, odnosno prikupiti potrebna financijska sredstva na tržištu. Prema saznanjima Komisije Grupa FBS primila je javna financijska sredstva iz vanjskih izvora samo za financiranje projekta BER i to uz odobrenje Komisije. (9) |
| --- | --- |

(21)

Međutim, unatoč lošim rezultatima Zračne luke Schönefeld, održivost grupe koju čine FBS, BFG i, do 2003., holding BBF („Grupe FBS”) nije dovedena u pitanje. Grupa FBS mogla je u svakom trenutku osigurati dovoljno vlastitih financijskih sredstava, odnosno prikupiti potrebna financijska sredstva na tržištu. Prema saznanjima Komisije Grupa FBS primila je javna financijska sredstva iz vanjskih izvora samo za financiranje projekta BER i to uz odobrenje Komisije. (9)

| (22) | To se posebno temeljilo na relativno dobrim gospodarskim rezultatima Tegela zbog kojih su ublaženi negativni učinci gubitaka iz poslovanja Schönefelda na Grupu FBS. Od 1990. do 2005. Tegel je, za razliku od Schönefelda i Tempelhofa, bio moderna zračna luka koju su upotrebljavali svi važni međunarodni zračni prijevoznici sa sveobuhvatnom ponudom usluga (engl. full service carrier) koji su pristajali u Berlin. Osim toga, određene kategorije putnika i zračnih prijevoznika Tegel su smatrale najprivlačnijom zračnom lukom u širem području Berlina. Nadalje, od 1990. do 2005. u putničkom zračnom prometu u Berlinu zabilježen je opći trend rasta koji je ukupno koristio Grupi FBS. |
| --- | --- |

(22)

To se posebno temeljilo na relativno dobrim gospodarskim rezultatima Tegela zbog kojih su ublaženi negativni učinci gubitaka iz poslovanja Schönefelda na Grupu FBS. Od 1990. do 2005. Tegel je, za razliku od Schönefelda i Tempelhofa, bio moderna zračna luka koju su upotrebljavali svi važni međunarodni zračni prijevoznici sa sveobuhvatnom ponudom usluga (engl. full service carrier) koji su pristajali u Berlin. Osim toga, određene kategorije putnika i zračnih prijevoznika Tegel su smatrale najprivlačnijom zračnom lukom u širem području Berlina. Nadalje, od 1990. do 2005. u putničkom zračnom prometu u Berlinu zabilježen je opći trend rasta koji je ukupno koristio Grupi FBS.

| (23) | U tablici 1. prikazano je da je 1990-ih i od 2004. godišnji putnički promet na Tegelu stalno rastao. U prvoj polovini 1990-ih na Schönefeldu se broj putnika godišnje znatno povećao (s 1,1 milijuna na 1,9 milijuna putnika od 1991. do 1995.), stagnirao je u drugoj polovini i smanjio se od 2000. do 2003. (s 2,1 milijuna na 1,7 milijuna putnika godišnje). U apsolutnom smislu od 1991. do 2003. veći dio povećanja prometa u Berlinu odnosio se na Tegel, a ne na Schönefeld. Dok se broj putnika godišnje na Schönefeldu u navedenom razdoblju povećao za 600 000, na Tegelu se povećao čak za 4,4 milijuna. Kao što se može vidjeti u tablici 1., u objema zračnim lukama promet se od 2003. do 2012. stalno povećavao: za 417 % na Schönefeldu (s 1,7 milijuna na 7,1 milijun putnika godišnje) i za 63 % na Tegelu (s 11,1 milijuna na 18,2 milijuna putnika godišnje). Za razliku od razdoblja 1991. –2003., porast prometa u apsolutnom smislu gotovo je bio izjednačen u objema zračnim lukama, što znači da je porast prometa u postotcima na Schönefeldu bio znatno veći nego na Tegelu. |
| --- | --- |

(23)

U tablici 1. prikazano je da je 1990-ih i od 2004. godišnji putnički promet na Tegelu stalno rastao. U prvoj polovini 1990-ih na Schönefeldu se broj putnika godišnje znatno povećao (s 1,1 milijuna na 1,9 milijuna putnika od 1991. do 1995.), stagnirao je u drugoj polovini i smanjio se od 2000. do 2003. (s 2,1 milijuna na 1,7 milijuna putnika godišnje). U apsolutnom smislu od 1991. do 2003. veći dio povećanja prometa u Berlinu odnosio se na Tegel, a ne na Schönefeld. Dok se broj putnika godišnje na Schönefeldu u navedenom razdoblju povećao za 600 000, na Tegelu se povećao čak za 4,4 milijuna. Kao što se može vidjeti u tablici 1., u objema zračnim lukama promet se od 2003. do 2012. stalno povećavao: za 417 % na Schönefeldu (s 1,7 milijuna na 7,1 milijun putnika godišnje) i za 63 % na Tegelu (s 11,1 milijuna na 18,2 milijuna putnika godišnje). Za razliku od razdoblja 1991. –2003., porast prometa u apsolutnom smislu gotovo je bio izjednačen u objema zračnim lukama, što znači da je porast prometa u postotcima na Schönefeldu bio znatno veći nego na Tegelu.

3.2.   Pravilnici o naknadama Zračne luke Berlin-Schönefeld

| (24) | Grupa FBS pokušala je 1990-ih potaknuti zračne prijevoznike da promet premjeste iz gotovo potpuno opterećene Zračne luke Tegel u Zračnu luku Schönefeld, čiji su kapaciteti bili daleko od iscrpljenih (10). Cilj tih napora bio je riješiti problem ograničenja kapaciteta na Tegelu i istodobno na najbolji mogući način iskoristiti kapacitet Schönefelda. U tu svrhu uspostavljen je kontakt ne samo sa zračnim prijevoznicima koji su Tegel i Tempelhof već ubrajali u svoje lokacije nego i sa zračnim prijevoznicima koji još nisu održavali zračni promet ni iz jedne berlinske zračne luke ili prema njoj. Nekoliko zračnih prijevoznika iskazalo je interes, no zbog marketinških razloga nitko od njih naposljetku nije premjestio poslovanje na Schönefeld. Uzrok tomu posebno je bio nedostatak takozvanoga „glavnog korisnika” (11) na Schönefeldu i činjenica da infrastruktura na Schönefeldu nije bila moderna kao na Tegelu. Nadalje, taj nedostatak nije nadoknađen povoljnim naknadama zračne luke ili drugim financijskim poticajima. Pokušaj da se dio zračnog prometa premjesti s Tegela na Schönefeld te da se na Schönefeld dovede zračne prijevoznike koji dosad nisu nudili linije prema Berlinu ili iz njega u tom je trenutku, dakle, većim dijelom bio neuspješan. To je dodatno objašnjeno spomenutom činjenicom da se broj putnika na Schönefeldu od 1991. do 2003. povećao za samo 600 000, dok se u istom razdoblju na Tegelu povećao za 4,4 milijuna putnika. |
| --- | --- |

(24)

Grupa FBS pokušala je 1990-ih potaknuti zračne prijevoznike da promet premjeste iz gotovo potpuno opterećene Zračne luke Tegel u Zračnu luku Schönefeld, čiji su kapaciteti bili daleko od iscrpljenih (10). Cilj tih napora bio je riješiti problem ograničenja kapaciteta na Tegelu i istodobno na najbolji mogući način iskoristiti kapacitet Schönefelda. U tu svrhu uspostavljen je kontakt ne samo sa zračnim prijevoznicima koji su Tegel i Tempelhof već ubrajali u svoje lokacije nego i sa zračnim prijevoznicima koji još nisu održavali zračni promet ni iz jedne berlinske zračne luke ili prema njoj. Nekoliko zračnih prijevoznika iskazalo je interes, no zbog marketinških razloga nitko od njih naposljetku nije premjestio poslovanje na Schönefeld. Uzrok tomu posebno je bio nedostatak takozvanoga „glavnog korisnika” (11) na Schönefeldu i činjenica da infrastruktura na Schönefeldu nije bila moderna kao na Tegelu. Nadalje, taj nedostatak nije nadoknađen povoljnim naknadama zračne luke ili drugim financijskim poticajima. Pokušaj da se dio zračnog prometa premjesti s Tegela na Schönefeld te da se na Schönefeld dovede zračne prijevoznike koji dosad nisu nudili linije prema Berlinu ili iz njega u tom je trenutku, dakle, većim dijelom bio neuspješan. To je dodatno objašnjeno spomenutom činjenicom da se broj putnika na Schönefeldu od 1991. do 2003. povećao za samo 600 000, dok se u istom razdoblju na Tegelu povećao za 4,4 milijuna putnika.

| (25) | Zbog tog razloga počelo se razmišljati o tome kako se ekonomska situacija Schönefelda može strateški poboljšati prije otvorenja Zračne luke BER. Nije razmatrana mogućnost privremenog zatvaranja zračne luke. Međutim, predmet strateških promišljanja bili su, među ostalim, visina naknada zračne luke i njihovo određivanje kako bi se povećao promet. |
| --- | --- |

(25)

Zbog tog razloga počelo se razmišljati o tome kako se ekonomska situacija Schönefelda može strateški poboljšati prije otvorenja Zračne luke BER. Nije razmatrana mogućnost privremenog zatvaranja zračne luke. Međutim, predmet strateških promišljanja bili su, među ostalim, visina naknada zračne luke i njihovo određivanje kako bi se povećao promet.

| (26) | U Njemačkoj se naknade koje zračne luke zahtijevaju od zračnih prijevoznika za raspoložive usluge infrastrukture zračnih luka računaju na temelju pravilnika o naknadama pojedine zračne luke. Pravilnici o naknadama objavljuju se u listu Nachrichten für Luftfahrer, njemačkom službenom listu za zračni promet. Svaka zračna luka sastavlja vlastiti pravilnik o naknadama i o tome mora obavijestiti nadležna tijela za civilno zrakoplovstvo pojedine savezne pokrajine. |
| --- | --- |

(26)

U Njemačkoj se naknade koje zračne luke zahtijevaju od zračnih prijevoznika za raspoložive usluge infrastrukture zračnih luka računaju na temelju pravilnika o naknadama pojedine zračne luke. Pravilnici o naknadama objavljuju se u listu Nachrichten für Luftfahrer, njemačkom službenom listu za zračni promet. Svaka zračna luka sastavlja vlastiti pravilnik o naknadama i o tome mora obavijestiti nadležna tijela za civilno zrakoplovstvo pojedine savezne pokrajine.

| (27) | Od 2003. na Schönefeldu su vrijedili različiti pravilnici o naknadama. Od 1. kolovoza 2003. do 30. travnja 2004. postojao je zajednički pravilnik o naknadama za Tegel, Tempelhof i Schönefeld („Pravilnik o naknadama iz 2003.”). Taj pravilnik o naknadama nije bio dovoljno privlačan jer zračnim prijevoznicima nije dao poticaj za uspostavu novih linija iz Zračne luke Schönefeld i prema njoj ili za uvođenje češćih letova. |
| --- | --- |

(27)

Od 2003. na Schönefeldu su vrijedili različiti pravilnici o naknadama. Od 1. kolovoza 2003. do 30. travnja 2004. postojao je zajednički pravilnik o naknadama za Tegel, Tempelhof i Schönefeld („Pravilnik o naknadama iz 2003.”). Taj pravilnik o naknadama nije bio dovoljno privlačan jer zračnim prijevoznicima nije dao poticaj za uspostavu novih linija iz Zračne luke Schönefeld i prema njoj ili za uvođenje češćih letova.

| (28) | S obzirom na to, dioničari FBS-a angažirali su 2003. društvo za poslovno savjetovanje ([...] – „društvo za poslovno savjetovanje”) za izradu strategije za poboljšanje financijskog položaja zračne luke Schönefeld do otvorenja BER-a, koja bi se mogla brzo provesti. |
| --- | --- |

(28)

S obzirom na to, dioničari FBS-a angažirali su 2003. društvo za poslovno savjetovanje ([...] – „društvo za poslovno savjetovanje”) za izradu strategije za poboljšanje financijskog položaja zračne luke Schönefeld do otvorenja BER-a, koja bi se mogla brzo provesti.

| (29) | Iz analize društva za poslovno savjetovanje proizišlo je da je postojao potencijal za znatno proširenje zračnog prometa u Berlinu koji je utemeljen na brojnim razlozima. Prema procjenama društva za poslovno savjetovanje prihvatno područje Berlin obuhvaćalo je do deset milijuna mogućih putnika godišnje. Društvo za poslovno savjetovanje istražilo je nekoliko strukturnih čimbenika kojima je olakšano proširenje zračnog prometa. Središnjim se čimbenicima pribraja uspostava brojnih sjedišta velikih multinacionalnih poduzeća, činjenica da je Berlin najveći njemački sveučilišni grad i centar „etničkog prometa” (12) te činjenica da je Berlin početkom 2000-ih smatran glavnim gradom koji se razvija i koji je privlačan za turizam (13). Društvo za poslovno savjetovanje navelo je da je Berlin, u usporedbi s drugim zračnim lukama u glavnim gradovima, 2003. još imao velik potencijal za uspostavu i rast prometa niskotarifnih prijevoznika. |
| --- | --- |

(29)

Iz analize društva za poslovno savjetovanje proizišlo je da je postojao potencijal za znatno proširenje zračnog prometa u Berlinu koji je utemeljen na brojnim razlozima. Prema procjenama društva za poslovno savjetovanje prihvatno područje Berlin obuhvaćalo je do deset milijuna mogućih putnika godišnje. Društvo za poslovno savjetovanje istražilo je nekoliko strukturnih čimbenika kojima je olakšano proširenje zračnog prometa. Središnjim se čimbenicima pribraja uspostava brojnih sjedišta velikih multinacionalnih poduzeća, činjenica da je Berlin najveći njemački sveučilišni grad i centar „etničkog prometa” (12) te činjenica da je Berlin početkom 2000-ih smatran glavnim gradom koji se razvija i koji je privlačan za turizam (13). Društvo za poslovno savjetovanje navelo je da je Berlin, u usporedbi s drugim zračnim lukama u glavnim gradovima, 2003. još imao velik potencijal za uspostavu i rast prometa niskotarifnih prijevoznika.

| (30) | Istodobno, promet niskotarifnih prijevoznika u cijeloj Europi zabilježio je znatan rast (14). Iz različitih analiza proizlazi da se promet niskotarifnih prijevoznika pretežno odnosio na nove putnike, zbog čega se uz redovan promet moglo računati i na odgovarajući broj dodatnih putnika. Prema prognozama društva za poslovno savjetovanje, potencijal za dodatni promet niskotarifnih prijevoznika kratkoročno, tj. od 2003. do 2005., značio je povećanje od oko 600 000 do 900 000 dodatnih putnika godišnje, a srednjoročno, odnosno od 2005. do 2010., oko 300 000 dodatnih putnika godišnje. |
| --- | --- |

(30)

Istodobno, promet niskotarifnih prijevoznika u cijeloj Europi zabilježio je znatan rast (14). Iz različitih analiza proizlazi da se promet niskotarifnih prijevoznika pretežno odnosio na nove putnike, zbog čega se uz redovan promet moglo računati i na odgovarajući broj dodatnih putnika. Prema prognozama društva za poslovno savjetovanje, potencijal za dodatni promet niskotarifnih prijevoznika kratkoročno, tj. od 2003. do 2005., značio je povećanje od oko 600 000 do 900 000 dodatnih putnika godišnje, a srednjoročno, odnosno od 2005. do 2010., oko 300 000 dodatnih putnika godišnje.

| (31) | Nadalje, društvo za poslovno savjetovanje zaključilo je da bi za provedbu strategije za dolazak niskotarifnih prijevoznika na Schönefeld bile potrebne samo ograničene prilagodbe, no ne i opsežna ulaganja u infrastrukturu ili bitne izmjene postojeće infrastrukture. |
| --- | --- |

(31)

Nadalje, društvo za poslovno savjetovanje zaključilo je da bi za provedbu strategije za dolazak niskotarifnih prijevoznika na Schönefeld bile potrebne samo ograničene prilagodbe, no ne i opsežna ulaganja u infrastrukturu ili bitne izmjene postojeće infrastrukture.

| (32) | Društvo za poslovno savjetovanje stoga je predložilo takvu strategiju (dalje u tekstu: „strategija za niskotarifne prijevoznike”). Za njezinu provedbu predložena je kombinacija popusta na količinu na naknade zračnih luka i financijskih poticaja. (15) |
| --- | --- |

(32)

Društvo za poslovno savjetovanje stoga je predložilo takvu strategiju (dalje u tekstu: „strategija za niskotarifne prijevoznike”). Za njezinu provedbu predložena je kombinacija popusta na količinu na naknade zračnih luka i financijskih poticaja. (15)

| (33) | FBS se odlučio za provedbu strategije za niskotarifne prijevoznike i u tu je svrhu donio novi pravilnik o naknadama (dalje u tekstu: „Pravilnik o naknadama iz 2004.”). Taj je pravilnik o naknadama, za razliku od Pravilnika o naknadama iz 2003., bio posebno prilagođen Schönefeldu. Novi pravilnik o naknadama donesen je 30. travnja 2004. i stupio je na snagu 1. svibnja 2004. Njime su predviđene sljedeće vrste naknada:






  (a) | naknade za uzlijetanje i slijetanje posebno s obzirom na maksimalnu masu zrakoplova pri uzlijetanju, |
| --- | --- | --- |

(33)

FBS se odlučio za provedbu strategije za niskotarifne prijevoznike i u tu je svrhu donio novi pravilnik o naknadama (dalje u tekstu: „Pravilnik o naknadama iz 2004.”). Taj je pravilnik o naknadama, za razliku od Pravilnika o naknadama iz 2003., bio posebno prilagođen Schönefeldu. Novi pravilnik o naknadama donesen je 30. travnja 2004. i stupio je na snagu 1. svibnja 2004. Njime su predviđene sljedeće vrste naknada:

(a)

naknade za uzlijetanje i slijetanje posebno s obzirom na maksimalnu masu zrakoplova pri uzlijetanju,

| (b) | naknade za putnike temeljene na broju putnika u odlasku i odredištu, |
| --- | --- |

(b)

naknade za putnike temeljene na broju putnika u odlasku i odredištu,

| (c) | naknade za parkiranje zrakoplova temeljene na maksimalnoj masi zrakoplova pri uzlijetanju i na trajanju upotrebe stajanke. |
| --- | --- |

(c)

naknade za parkiranje zrakoplova temeljene na maksimalnoj masi zrakoplova pri uzlijetanju i na trajanju upotrebe stajanke.

| (34) | Pravilnik o naknadama sadržavao je različite financijske mehanizme poticaja:






  (a) | „popust na broj putnika” u okviru kojeg su se odobravali popusti na naknade za putnike na temelju broja prevezenih putnika kako slijedi:

  Tablica 3.


  Popust na broj putnika prema Pravilniku o naknadama iz 2004.







  Broj putnika godišnje | Visina popusta
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| više od 50 000 | 5 |
| više od 100 000 | 10 |
| više od 150 000 | 15 |
| više od 250 000 | 20 |

(34)

Pravilnik o naknadama sadržavao je različite financijske mehanizme poticaja:

(a)

„popust na broj putnika” u okviru kojeg su se odobravali popusti na naknade za putnike na temelju broja prevezenih putnika kako slijedi:

Tablica 3.

Popust na broj putnika prema Pravilniku o naknadama iz 2004.

Broj putnika godišnje

Visina popusta

(%)

više od 50 000

5

više od 100 000

10

više od 150 000

15

više od 250 000

20

| (b) | „poticaj za rast u obliku poticaja za odredišta i učestalost letova” koji su se odobravali za uvođenje novih linija iz Schönefelda i povećanje učestalosti letova na postojećim linijama iz Schönefelda. Poticaj za odredište u prvoj godini iznosio je u prvoj godini 80 % naknade Landegrundtarif (određene kao zbroj važećih naknada za uzlijetanje i slijetanje te naknada za putnike za relevantno kretanje zrakoplova), u drugoj godini 60 %, u trećoj godini 40 % i u četvrtoj godini 20 %. Poticaj za učestalost letova u prvoj godini iznosio je 60 %, a u drugoj godini 40 % naknade Landegrundtarif. Za određivanje točnih uvjeta bilo je potrebno sklopiti poseban bilateralni sporazum između FBS-a i zračnog prijevoznika. |
| --- | --- |

(b)

„poticaj za rast u obliku poticaja za odredišta i učestalost letova” koji su se odobravali za uvođenje novih linija iz Schönefelda i povećanje učestalosti letova na postojećim linijama iz Schönefelda. Poticaj za odredište u prvoj godini iznosio je u prvoj godini 80 % naknade Landegrundtarif (određene kao zbroj važećih naknada za uzlijetanje i slijetanje te naknada za putnike za relevantno kretanje zrakoplova), u drugoj godini 60 %, u trećoj godini 40 % i u četvrtoj godini 20 %. Poticaj za učestalost letova u prvoj godini iznosio je 60 %, a u drugoj godini 40 % naknade Landegrundtarif. Za određivanje točnih uvjeta bilo je potrebno sklopiti poseban bilateralni sporazum između FBS-a i zračnog prijevoznika.

| (35) | Pravilnik o naknadama iz 2004. ponovno je izmijenjen u srpnju 2005. Prema toj izmjeni zračni prijevoznici mogli su dobiti poticaj za odredište ako bi uspostavili nove linije iz berlinskog sustava zračnih luka, odnosno linije prema odredištima prema kojima dotad nisu postojali izravni letovi iz Berlina. Prije izmjene poticaj za odredište vrijedio je za nove linije iz Schönefelda, čak i ako bi prema tom odredištu postojali izravni letovi iz drugih berlinskih zračnih luka. |
| --- | --- |

(35)

Pravilnik o naknadama iz 2004. ponovno je izmijenjen u srpnju 2005. Prema toj izmjeni zračni prijevoznici mogli su dobiti poticaj za odredište ako bi uspostavili nove linije iz berlinskog sustava zračnih luka, odnosno linije prema odredištima prema kojima dotad nisu postojali izravni letovi iz Berlina. Prije izmjene poticaj za odredište vrijedio je za nove linije iz Schönefelda, čak i ako bi prema tom odredištu postojali izravni letovi iz drugih berlinskih zračnih luka.

| (36) | Dana 19. siječnja 2006. ponovno je donesen pravilnik o naknadama (dalje u tekstu: „Pravilnik o naknadama iz 2006.”), koji je retroaktivno stupio na snagu 1. siječnja 2006. S obzirom na Pravilnik o naknadama iz 2004. ukinut je poticaj za učestalost letova. Pravilnikom o naknadama iz 2006. ponajprije su predviđena tri različita financijska poticaja: „iznos za poticanje rasta” (16), odnosno poticaj povezan s povećanjem tonaže ili broja putnika po letu, „poticaj za odredište” za uvođenje nove izravne linije iz Berlina u drugo odredište te „popust na broj putnika”. |
| --- | --- |

(36)

Dana 19. siječnja 2006. ponovno je donesen pravilnik o naknadama (dalje u tekstu: „Pravilnik o naknadama iz 2006.”), koji je retroaktivno stupio na snagu 1. siječnja 2006. S obzirom na Pravilnik o naknadama iz 2004. ukinut je poticaj za učestalost letova. Pravilnikom o naknadama iz 2006. ponajprije su predviđena tri različita financijska poticaja: „iznos za poticanje rasta” (16), odnosno poticaj povezan s povećanjem tonaže ili broja putnika po letu, „poticaj za odredište” za uvođenje nove izravne linije iz Berlina u drugo odredište te „popust na broj putnika”.

| (37) | Prema Pravilniku o naknadama iz 2006. zračni prijevoznik pri uspostavi nove linije iz Berlina morao je birati između iznosa poticaja za odredište i iznosa za poticanje rasta. To pravo na izbor bilo je potrebno iskoristiti prije uspostave nove linije i ta je jednokratna odluka bila obvezujuća. |
| --- | --- |

(37)

Prema Pravilniku o naknadama iz 2006. zračni prijevoznik pri uspostavi nove linije iz Berlina morao je birati između iznosa poticaja za odredište i iznosa za poticanje rasta. To pravo na izbor bilo je potrebno iskoristiti prije uspostave nove linije i ta je jednokratna odluka bila obvezujuća.

| (38) | Poticaj za odredište u prvoj sezoni nakon uspostave nove linije iznosio je 80 %, u drugoj sezoni 60 %, u trećoj sezoni 40 %, u četvrtoj sezoni 20 % i u petoj sezoni 10 % naknade Landegrundtarif. Nadalje, zračni prijevoznici obvezali su se na povrat poticaja za odredište u slučaju da odustanu od nove linije prije isteka pete sezone: u prvoj sezoni 60 % naknade Landegrundtarif, u drugoj sezoni 40 %, u trećoj sezoni 20 %, u četvrtoj sezoni 10 % i u petoj sezoni 0 %. |
| --- | --- |

(38)

Poticaj za odredište u prvoj sezoni nakon uspostave nove linije iznosio je 80 %, u drugoj sezoni 60 %, u trećoj sezoni 40 %, u četvrtoj sezoni 20 % i u petoj sezoni 10 % naknade Landegrundtarif. Nadalje, zračni prijevoznici obvezali su se na povrat poticaja za odredište u slučaju da odustanu od nove linije prije isteka pete sezone: u prvoj sezoni 60 % naknade Landegrundtarif, u drugoj sezoni 40 %, u trećoj sezoni 20 %, u četvrtoj sezoni 10 % i u petoj sezoni 0 %.

| (39) | Iznos za poticanje rasta zračni prijevoznici mogli su zatražiti u slučaju da su u odnosu na prethodnu godinu ostvarili višu tonažu ili broj putnika po letu. Iznos za poticanje rasta računao se na temelju ljestvice navedene u pravilniku o naknadama prema visini ostvarenog rasta; iz toga su proizišli popusti na naknade zračnih luka koji se postupno smanjuju. Iznos za poticanje rasta bio je ograničen na najviše pet godina. |
| --- | --- |

(39)

Iznos za poticanje rasta zračni prijevoznici mogli su zatražiti u slučaju da su u odnosu na prethodnu godinu ostvarili višu tonažu ili broj putnika po letu. Iznos za poticanje rasta računao se na temelju ljestvice navedene u pravilniku o naknadama prema visini ostvarenog rasta; iz toga su proizišli popusti na naknade zračnih luka koji se postupno smanjuju. Iznos za poticanje rasta bio je ograničen na najviše pet godina.

| (40) | „Popust na broj putnika” u odnosu na Pravilnik o naknadama iz 2004. samo je u maloj mjeri promijenjen i proširen. Prema Pravilniku o naknadama iz 2006. popust na broj putnika, koji se sada naziva „poticaj za broj putnika”, označava povrat naknada za uzlijetanje i slijetanje te naknada za putnike ovisno o broju prevezenih putnika. Stope povrata određene su kako slijedi:

  Tablica 4.


  Poticaj za broj putnika: popusti prema Pravilniku o naknadama iz 2006.







  Broj putnika godišnje | Visina povrata
  (%) |
| --- | --- | --- |
| više od 50 000 | 5 |
| više od 100 000 | 10 |
| više od 250 000 | 15 |
| više od 500 000 | 20 |
| više od 1 milijun | 30 |
| više od 2 milijuna | 40 |

(40)

„Popust na broj putnika” u odnosu na Pravilnik o naknadama iz 2004. samo je u maloj mjeri promijenjen i proširen. Prema Pravilniku o naknadama iz 2006. popust na broj putnika, koji se sada naziva „poticaj za broj putnika”, označava povrat naknada za uzlijetanje i slijetanje te naknada za putnike ovisno o broju prevezenih putnika. Stope povrata određene su kako slijedi:

Tablica 4.

Poticaj za broj putnika: popusti prema Pravilniku o naknadama iz 2006.

Broj putnika godišnje

Visina povrata

(%)

više od 50 000

5

više od 100 000

10

više od 250 000

15

više od 500 000

20

više od 1 milijun

30

više od 2 milijuna

40

3.3.   Pojedinačni ugovori koje je FBS sklopio s određenim zračnim prijevoznicima

3.3.1.   Dolazak prijevoznika easyJet kao glavnog korisnika zračne luke Schönefeld

| (41) | U okviru provedbe strategije za niskotarifne prijevoznike na Schönefeldu FBS je 2003. započeo pregovore s društvom easyJet Airline Company Ltd. („easyJet”) jer je taj prijevoznik bio u potrazi za novom bazom u kontinentalnoj Europi. U zamjenu za povoljne naknade zračne luke i druge financijske poticaje easyJet je ponudio smještaj četiriju zrakoplova u toj zračnoj luci u prvoj godini poslovanja (2004.), nakon toga šest zrakoplova u drugoj godini te po jedan zrakoplov godišnje od 2006. do 2009. Prema navodima Njemačke FBS je to smatrao prilikom da niskotarifnog prijevoznika koji je već etabliran na tržištu uspostavi kao glavnog korisnika na Schönefeldu. |
| --- | --- |

(41)

U okviru provedbe strategije za niskotarifne prijevoznike na Schönefeldu FBS je 2003. započeo pregovore s društvom easyJet Airline Company Ltd. („easyJet”) jer je taj prijevoznik bio u potrazi za novom bazom u kontinentalnoj Europi. U zamjenu za povoljne naknade zračne luke i druge financijske poticaje easyJet je ponudio smještaj četiriju zrakoplova u toj zračnoj luci u prvoj godini poslovanja (2004.), nakon toga šest zrakoplova u drugoj godini te po jedan zrakoplov godišnje od 2006. do 2009. Prema navodima Njemačke FBS je to smatrao prilikom da niskotarifnog prijevoznika koji je već etabliran na tržištu uspostavi kao glavnog korisnika na Schönefeldu.

| (42) | FBS i easyJet sklopili su 19. prosinca 2003. ugovor („Ugovor s prijevoznikom easyJet iz 2003.”) s navedenim uvjetima. Ugovorom je određena posebna struktura naknada za easyJet koja je odstupala od važećeg pravilnika o naknadama. U njemu su određene samo naknade na temelju broja putnika u odlasku. Neovisno o tome ugovorom je uveden sustav popusta temeljen na broju dodatnih putnika koje je easyJet u pojedinoj godini prevezao u odnosu na prethodnu godinu. Taj poseban sustav popusta kasnije je prihvaćen u Pravilnik o naknadama iz 2006. pod nazivom „iznos za poticanje rasta” (vidjeti uvodne izjave od 36. do 39.) Osim toga, FBS i easyJet dogovorili su iznos poticaja za odredišta u obliku jednokratnog plaćanja u iznosu od [...] EUR za svaku novu dnevnu rotaciju (učestalost) koju easyJet uspostavi. Međutim, plaćanja temeljena na tom sustavu obustavljena su 2004. U okviru sustava potpora je dodijeljena za ukupno 19 novih dnevnih rotacija koje je easyJet uspostavio. |
| --- | --- |

(42)

FBS i easyJet sklopili su 19. prosinca 2003. ugovor („Ugovor s prijevoznikom easyJet iz 2003.”) s navedenim uvjetima. Ugovorom je određena posebna struktura naknada za easyJet koja je odstupala od važećeg pravilnika o naknadama. U njemu su određene samo naknade na temelju broja putnika u odlasku. Neovisno o tome ugovorom je uveden sustav popusta temeljen na broju dodatnih putnika koje je easyJet u pojedinoj godini prevezao u odnosu na prethodnu godinu. Taj poseban sustav popusta kasnije je prihvaćen u Pravilnik o naknadama iz 2006. pod nazivom „iznos za poticanje rasta” (vidjeti uvodne izjave od 36. do 39.) Osim toga, FBS i easyJet dogovorili su iznos poticaja za odredišta u obliku jednokratnog plaćanja u iznosu od [...] EUR za svaku novu dnevnu rotaciju (učestalost) koju easyJet uspostavi. Međutim, plaćanja temeljena na tom sustavu obustavljena su 2004. U okviru sustava potpora je dodijeljena za ukupno 19 novih dnevnih rotacija koje je easyJet uspostavio.

| (43) | Ugovor koji su sklopili FBS i easyJet u početku je trajao deset godina, s mogućnošću da easyJet produlji ugovor za još deset godina. FBS i easyJet sklopili su 11. rujna 2007. ugovor o izmjenama (dalje u tekstu: „Ugovor o izmjenama s prijevoznikom easyJet iz 2007.”) kojim su izmijenjeni trajanje i drugi uvjeti izvornog ugovora. Tim ugovorom o izmjenama trajanje izmijenjenog Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003. ograničeno je do otvorenja zračne luke BER (koje je tada bilo predviđeno za 2011.). U pogledu naknada zračne luke Ugovor o izmjenama s prijevoznikom easyJet iz 2007. sadržavao je „dinamično upućivanje” na opći pravilnik o naknadama zračne luke. (17) Prema tome, pravilnik o naknadama koji vrijedi na Schönefeldu u svakom je trenutku vrijedio i za easyJet, čak i u slučaju da FBS nakon sklapanja ugovora izmijeni pravilnik o naknadama. |
| --- | --- |

(43)

Ugovor koji su sklopili FBS i easyJet u početku je trajao deset godina, s mogućnošću da easyJet produlji ugovor za još deset godina. FBS i easyJet sklopili su 11. rujna 2007. ugovor o izmjenama (dalje u tekstu: „Ugovor o izmjenama s prijevoznikom easyJet iz 2007.”) kojim su izmijenjeni trajanje i drugi uvjeti izvornog ugovora. Tim ugovorom o izmjenama trajanje izmijenjenog Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003. ograničeno je do otvorenja zračne luke BER (koje je tada bilo predviđeno za 2011.). U pogledu naknada zračne luke Ugovor o izmjenama s prijevoznikom easyJet iz 2007. sadržavao je „dinamično upućivanje” na opći pravilnik o naknadama zračne luke. (17) Prema tome, pravilnik o naknadama koji vrijedi na Schönefeldu u svakom je trenutku vrijedio i za easyJet, čak i u slučaju da FBS nakon sklapanja ugovora izmijeni pravilnik o naknadama.

| (44) | Od 2003. do 2006. promet prijevoznika easyJet na Schönefeldu znatno se povećao. Prijevoznik easyJet čak je uspio povećati broj zrakoplova smještenih na Schönefeldu brže nego što je ugovoreno s FBS-om. Posljedično, Schönefeld je 2006. postao najveća baza prijevoznika easyJet izvan Ujedinjene Kraljevine. |
| --- | --- |

(44)

Od 2003. do 2006. promet prijevoznika easyJet na Schönefeldu znatno se povećao. Prijevoznik easyJet čak je uspio povećati broj zrakoplova smještenih na Schönefeldu brže nego što je ugovoreno s FBS-om. Posljedično, Schönefeld je 2006. postao najveća baza prijevoznika easyJet izvan Ujedinjene Kraljevine.

| (45) | U tablici 5. prikazan je razvoj prometa prijevoznika easyJet na Schönefeldu (u apsolutnim brojevima i kao udio u postotcima ukupnog broja putnika na Schönefeldu od 2004. do 2010.).

  Tablica 5.


  Razvoj prometa prijevoznika easyJet na Schönefeldu od 2004. do 2010.













  Razvoj broja putnika prijevoznika easyJet |
| --- | --- |
| | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. |
| easyJet | 1 003 387 | 2 355 251 | 2 811 568 | 2 921 241 | 3 218 851 | 2 887 114 | 2 971 263 |
| Udio putnika prijevoznika easyJet u ukupnom broju putnika na Schönefeldu | 30 % | 46 % | 46 % | 46 % | 48 % | 42 % | 41 % |

(45)

U tablici 5. prikazan je razvoj prometa prijevoznika easyJet na Schönefeldu (u apsolutnim brojevima i kao udio u postotcima ukupnog broja putnika na Schönefeldu od 2004. do 2010.).

Tablica 5.

Razvoj prometa prijevoznika easyJet na Schönefeldu od 2004. do 2010.

Razvoj broja putnika prijevoznika easyJet

2004.

2005.

2006.

2007.

2008.

2009.

2010.

easyJet

1 003 387

2 355 251

2 811 568

2 921 241

3 218 851

2 887 114

2 971 263

Udio putnika prijevoznika easyJet u ukupnom broju putnika na Schönefeldu

30 %

46 %

46 %

46 %

48 %

42 %

41 %

3.3.2.   Dolazak drugih zračnih prijevoznika na Schönefeld

| (46) | Osim dolaska prijevoznika easyJet kao glavnog korisnika, FBS je nastojao privući druge niskotarifne prijevoznike. U tom pogledu sklopljeni su posebni ugovori sa sljedećim niskotarifnim prijevoznicima ma: Germanwings GmbH („Germanwings”), Ryanair Limited („Ryanair”), Volare Airlines S.p.A. („Volare”), V-Bird Airlines B.V. („V-Bird”), Norwegian Air Shuttle AS („Norwegian Air Shuttle”), Icelandair Reykjavik Airport („Icelandair”) te zračnim prijevoznikom Air Lingus Limited („Aer Lingus”) koji se za potrebe ove Odluke smatra niskotarifnim prijevoznikom (18). |
| --- | --- |

(46)

Osim dolaska prijevoznika easyJet kao glavnog korisnika, FBS je nastojao privući druge niskotarifne prijevoznike. U tom pogledu sklopljeni su posebni ugovori sa sljedećim niskotarifnim prijevoznicima ma: Germanwings GmbH („Germanwings”), Ryanair Limited („Ryanair”), Volare Airlines S.p.A. („Volare”), V-Bird Airlines B.V. („V-Bird”), Norwegian Air Shuttle AS („Norwegian Air Shuttle”), Icelandair Reykjavik Airport („Icelandair”) te zračnim prijevoznikom Air Lingus Limited („Aer Lingus”) koji se za potrebe ove Odluke smatra niskotarifnim prijevoznikom (18).

| (47) | U slučaju prijevoznika Ryanair i Germanwings sklopljena su dva prateća ugovora, jedan 2003. i jedan 2004. |
| --- | --- |

(47)

U slučaju prijevoznika Ryanair i Germanwings sklopljena su dva prateća ugovora, jedan 2003. i jedan 2004.

| (48) | Ugovori s prijevoznicima Ryanair, Volare i V-Bird te prvi ugovor s prijevoznikom Germanwings sklopljeni su prije donošenja i datuma stupanja na snagu Pravilnika o naknadama iz 2004. (vidjeti uvodnu izjavu 33.). U tim ugovorima opisane su linije i učestalost letova sa Schönefelda. Ugovorima su predviđeni financijski poticaji u obliku plaćanja za pojedine zračne prijevoznike koji su dogovoreni kako bi se te zračne prijevoznike uvjerilo u pokretanje ili proširenje poslovanja na Schönefeldu, a da pritom ne moraju najprije čekati donošenje novog pravilnika o naknadama s financijskim poticajima. Ta su plaćanja bila povezana s uvjetom da zračni prijevoznik provede barem jedan određeni udio letova planiranih u okviru poslovanja predviđenog ugovorom (19). U prvom ugovoru s prijevoznikom Ryanair predviđeno je plaćanje u visini od [...] mil. EUR za jednu godinu (trajanje ugovora). Ugovori s prijevoznicima V-Bird i Volare sadržavali su plaćanja u visini od po [...] mil. EUR za tri godine, po stopama koje se umanjuju prema godišnjim tranšama. U prvom ugovoru s prijevoznikom Germanwings određeno je plaćanje u obliku popusta na primjenjive naknade zračne luke za razdoblje od tri godine koji se postupno smanjuje. Osim toga, dogovoreno je da FBS preuzme troškove marketinških aktivnosti u iznosu od [...] EUR godišnje. |
| --- | --- |

(48)

Ugovori s prijevoznicima Ryanair, Volare i V-Bird te prvi ugovor s prijevoznikom Germanwings sklopljeni su prije donošenja i datuma stupanja na snagu Pravilnika o naknadama iz 2004. (vidjeti uvodnu izjavu 33.). U tim ugovorima opisane su linije i učestalost letova sa Schönefelda. Ugovorima su predviđeni financijski poticaji u obliku plaćanja za pojedine zračne prijevoznike koji su dogovoreni kako bi se te zračne prijevoznike uvjerilo u pokretanje ili proširenje poslovanja na Schönefeldu, a da pritom ne moraju najprije čekati donošenje novog pravilnika o naknadama s financijskim poticajima. Ta su plaćanja bila povezana s uvjetom da zračni prijevoznik provede barem jedan određeni udio letova planiranih u okviru poslovanja predviđenog ugovorom (19). U prvom ugovoru s prijevoznikom Ryanair predviđeno je plaćanje u visini od [...] mil. EUR za jednu godinu (trajanje ugovora). Ugovori s prijevoznicima V-Bird i Volare sadržavali su plaćanja u visini od po [...] mil. EUR za tri godine, po stopama koje se umanjuju prema godišnjim tranšama. U prvom ugovoru s prijevoznikom Germanwings određeno je plaćanje u obliku popusta na primjenjive naknade zračne luke za razdoblje od tri godine koji se postupno smanjuje. Osim toga, dogovoreno je da FBS preuzme troškove marketinških aktivnosti u iznosu od [...] EUR godišnje.

| (49) | Ostali ugovori sklopljeni na dan ili nakon stupanja na snagu Pravilnika o naknadama iz 2004. većinom su se temeljili na jednakim načelima. U tim su ugovorima jednako tako opisane linije i učestalost letova sa Schönefelda. Na taj način predmetni zračni prijevoznici mogli su ostvariti pravo na različite financijske poticaje. Međutim, ugovori su sadržavali „dinamično upućivanje” na opći pravilnik o naknadama zračne luke. Prema tome, pravilnik o naknadama koji vrijedi na Schönefeldu u svakom je trenutku vrijedio i za određenog zračnog prijevoznika, čak i u slučaju da FBS nakon sklapanja ugovora izmijeni pravilnik o naknadama. (20) Ugovori su sadržavali klauzule prema kojima je odobrenje određenih poticaja predviđenih pravilnikom o naknadama bilo povezano s uvjetom da zračni prijevoznik ostvari najmanje jedan određeni dio letova planiranih u okviru poslovanja predviđenog ugovorom. Nadalje, u jednom od tih ugovora bilo je određeno da FBS plaća dodatke za financiranje dijela marketinških troškova predmetnih zračnih prijevoznika. U ugovoru s prijevoznikom Norwegian Air Shuttle, primjerice, predviđen je jednokratni dodatak FBS-a u iznosu od [...] EUR za pokrivanje dokazanih marketinških troškova zračnog prijevoznika. Prijevoznicima Aer Lingus i Icelandair jednako su tako ponuđena jednokratna plaćanja u iznosu od [...] EUR odnosno [...] EUR za financiranje dijela marketinških troškova. |
| --- | --- |

(49)

Ostali ugovori sklopljeni na dan ili nakon stupanja na snagu Pravilnika o naknadama iz 2004. većinom su se temeljili na jednakim načelima. U tim su ugovorima jednako tako opisane linije i učestalost letova sa Schönefelda. Na taj način predmetni zračni prijevoznici mogli su ostvariti pravo na različite financijske poticaje. Međutim, ugovori su sadržavali „dinamično upućivanje” na opći pravilnik o naknadama zračne luke. Prema tome, pravilnik o naknadama koji vrijedi na Schönefeldu u svakom je trenutku vrijedio i za određenog zračnog prijevoznika, čak i u slučaju da FBS nakon sklapanja ugovora izmijeni pravilnik o naknadama. (20) Ugovori su sadržavali klauzule prema kojima je odobrenje određenih poticaja predviđenih pravilnikom o naknadama bilo povezano s uvjetom da zračni prijevoznik ostvari najmanje jedan određeni dio letova planiranih u okviru poslovanja predviđenog ugovorom. Nadalje, u jednom od tih ugovora bilo je određeno da FBS plaća dodatke za financiranje dijela marketinških troškova predmetnih zračnih prijevoznika. U ugovoru s prijevoznikom Norwegian Air Shuttle, primjerice, predviđen je jednokratni dodatak FBS-a u iznosu od [...] EUR za pokrivanje dokazanih marketinških troškova zračnog prijevoznika. Prijevoznicima Aer Lingus i Icelandair jednako su tako ponuđena jednokratna plaćanja u iznosu od [...] EUR odnosno [...] EUR za financiranje dijela marketinških troškova.

| (50) | U sljedećoj tablici nalazi se pregled trajanja različitih ugovora.

  Tablica 6.


  Trajanja ugovora između FBS-a i različitih niskotarifnih prijevoznika








  Zračni prijevoznik/ugovor | Datum sklapanja ugovora | Predviđeno trajanje ugovora (21) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ryanair (prvi ugovor) | 31. ožujka 2003. | od 1. svibnja 2003. do 30. travnja 2004. |
| Ryanair (drugi ugovor) | 28. travnja 2004. | od 1. svibnja 2003. do 30. travnja 2008. |
| Germanwings (prvi ugovor) | 14. listopada 2003. (22) | od 26. listopada 2003. do 31. listopada 2006. |
| Germanwings (drugi ugovor) | 23. prosinca 2004. | 1. svibnja 2004. do 30. travnja 2008. |
| Volare | 22. listopada 2003. (23) | od 26. listopada 2003. do 31. ožujka 2007. (24) |
| V-Bird | 3. studenoga 2003. (25) | od 3. studenoga 2003. do 3. studenoga 2007. (26) |
| Icelandair | 6. lipnja 2004. | od 6. lipnja 2004. do 31. ožujka 2009. |
| Norwegian Air Shuttle | 17. svibnja 2004. | od 29. ožujka 2004. do 31. ožujka 2009. |
| Aer Lingus | 13. svibnja 2004. | od 30. ožujka 2004. do 31. ožujka 2009. |

(50)

U sljedećoj tablici nalazi se pregled trajanja različitih ugovora.

Tablica 6.

Trajanja ugovora između FBS-a i različitih niskotarifnih prijevoznika

Zračni prijevoznik/ugovor

Datum sklapanja ugovora

Predviđeno trajanje ugovora (21)

Ryanair (prvi ugovor)

31. ožujka 2003.

od 1. svibnja 2003. do 30. travnja 2004.

Ryanair (drugi ugovor)

28. travnja 2004.

od 1. svibnja 2003. do 30. travnja 2008.

Germanwings (prvi ugovor)

14. listopada 2003. (22)

od 26. listopada 2003. do 31. listopada 2006.

Germanwings (drugi ugovor)

23. prosinca 2004.

1. svibnja 2004. do 30. travnja 2008.

Volare

22. listopada 2003. (23)

od 26. listopada 2003. do 31. ožujka 2007. (24)

V-Bird

3. studenoga 2003. (25)

od 3. studenoga 2003. do 3. studenoga 2007. (26)

Icelandair

6. lipnja 2004.

od 6. lipnja 2004. do 31. ožujka 2009.

Norwegian Air Shuttle

17. svibnja 2004.

od 29. ožujka 2004. do 31. ožujka 2009.

Aer Lingus

13. svibnja 2004.

od 30. ožujka 2004. do 31. ožujka 2009.

| (51) | U tablici 7. prikazan je razvoj prometa predmetnih zračnih prijevoznika na Schönefeldu od 2003. do 2010.

  Tablica 7.


  Razvoj broja putnika niskotarifnih prijevoznika koji su bili predmet istraživanja od 2003. do 2010.














  Razvoj broja putnika zračnih prijevoznika s pojedinačnim ugovorima od 2003. do 2010. |
| --- | --- |
| | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. |
| Germanwings | 71 925 | 341 980 | 826 842 | 1 249 903 | 1 393 362 | 1 284 424 | 1 255 248 | 1 197 054 |
| Ryanair | 190 635 | 239 025 | 227 168 | 358 340 | 444 956 | 756 731 | 1 193 959 | 1 386 332 |
| Norwegian Airshuttle | — | 35 381 | 59 035 | 102 682 | 169 376 | 191 742 | 204 508 | 221 237 |
| Aer Lingus | — | 31 992 | 96 991 | 119 750 | 133 014 | 142 728 | 133 670 | 123 269 |
| Icelandair | — | 7 000. | 12 937 | 15 395 | 20 027 | 21 582 | 9 655 | 8 609 |
| Volare | 19 240 | 138 828 | — | — | — | — | — | — |
| V-Bird | 10 978 | 95 925 | — | — | — | — | — | — |
| Ukupni udio tih zračnih prijevoznika u prometu na Schönefeldu | 17 % | 26 % | 24 % | 30 % | 34 % | 36 % | 41 % | 40 % |

(51)

U tablici 7. prikazan je razvoj prometa predmetnih zračnih prijevoznika na Schönefeldu od 2003. do 2010.

Tablica 7.

Razvoj broja putnika niskotarifnih prijevoznika koji su bili predmet istraživanja od 2003. do 2010.

Razvoj broja putnika zračnih prijevoznika s pojedinačnim ugovorima od 2003. do 2010.

2003.

2004.

2005.

2006.

2007.

2008.

2009.

2010.

Germanwings

71 925

341 980

826 842

1 249 903

1 393 362

1 284 424

1 255 248

1 197 054

Ryanair

190 635

239 025

227 168

358 340

444 956

756 731

1 193 959

1 386 332

Norwegian Airshuttle

—

35 381

59 035

102 682

169 376

191 742

204 508

221 237

Aer Lingus

—

31 992

96 991

119 750

133 014

142 728

133 670

123 269

Icelandair

—

7 000.

12 937

15 395

20 027

21 582

9 655

8 609

Volare

19 240

138 828

—

—

—

—

—

—

V-Bird

10 978

95 925

—

—

—

—

—

—

Ukupni udio tih zračnih prijevoznika u prometu na Schönefeldu

17 %

26 %

24 %

30 %

34 %

36 %

41 %

40 %

| (52) | Ukupno, provedba strategije za niskotarifne prijevoznike dovela je do naglog povećanja prometa na Schönefeldu. Iz tablice 1. proizlazi da se broj putnika od 2003. do 2004. gotovo udvostručio (porast s 1,7 milijuna na 3,3 milijuna). Broj putnika i dalje se znatno povećavao te je 2005. dosegnuo pet milijuna, a 2006. šest milijuna putnika. Od 2003. do 2009. broj se putnika učetverostručio. |
| --- | --- |

(52)

Ukupno, provedba strategije za niskotarifne prijevoznike dovela je do naglog povećanja prometa na Schönefeldu. Iz tablice 1. proizlazi da se broj putnika od 2003. do 2004. gotovo udvostručio (porast s 1,7 milijuna na 3,3 milijuna). Broj putnika i dalje se znatno povećavao te je 2005. dosegnuo pet milijuna, a 2006. šest milijuna putnika. Od 2003. do 2009. broj se putnika učetverostručio.

3.4.   Terminal B i davanje u zakup prostorija na tom terminalu prijevozniku easyJet

| (53) | U zračnoj luci Schönefeld terminali B i A izgrađeni su tako da su povezani i zajedno čine sjeverni terminal. S obzirom na kapacitet, terminal B jedan je od najmanjih terminala na Schönefeldu. Većina putnika i zračnih prijevoznika služi se znatno većim terminalom A. Na terminalu B provode se samo registracija putnika i prtljage te sigurnosne kontrole putnika. Svi ostali dijelovi postupka otpreme putnika provode se na susjednom terminalu A. To obuhvaća čekanje na uzlijetanje, pripreme za ukrcavanje u zrakoplov i samo ukrcavanje. Nadalje, sav prihvat putnika i njihove prtljage odvija se na terminalu A. |
| --- | --- |

(53)

U zračnoj luci Schönefeld terminali B i A izgrađeni su tako da su povezani i zajedno čine sjeverni terminal. S obzirom na kapacitet, terminal B jedan je od najmanjih terminala na Schönefeldu. Većina putnika i zračnih prijevoznika služi se znatno većim terminalom A. Na terminalu B provode se samo registracija putnika i prtljage te sigurnosne kontrole putnika. Svi ostali dijelovi postupka otpreme putnika provode se na susjednom terminalu A. To obuhvaća čekanje na uzlijetanje, pripreme za ukrcavanje u zrakoplov i samo ukrcavanje. Nadalje, sav prihvat putnika i njihove prtljage odvija se na terminalu A.

| (54) | Radi pripreme na znatan dodatni promet koji se mogao očekivati na Schönefeldu nakon Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003., u ožujku 2004. FBS je sklopio još jedan ugovor s tim prijevoznikom. Tim dodatnim ugovorom („Ugovor o zakupu s prijevoznikom easyJet iz 2004.”) FBS je prijevozniku easyJet odobrio izričito pravo upotrebe šaltera za registraciju i prostorija za posadu na terminalu B zračne luke Schönefeld. Dogovorena zakupnina trebala se plaćati odvojeno od naknada zračne luke. Osim toga, ugovorom je easyJet ovlašten za takozvani brending, to jest uređenje određenih površina u skladu s markom zračnog prijevoznika. |
| --- | --- |

(54)

Radi pripreme na znatan dodatni promet koji se mogao očekivati na Schönefeldu nakon Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003., u ožujku 2004. FBS je sklopio još jedan ugovor s tim prijevoznikom. Tim dodatnim ugovorom („Ugovor o zakupu s prijevoznikom easyJet iz 2004.”) FBS je prijevozniku easyJet odobrio izričito pravo upotrebe šaltera za registraciju i prostorija za posadu na terminalu B zračne luke Schönefeld. Dogovorena zakupnina trebala se plaćati odvojeno od naknada zračne luke. Osim toga, ugovorom je easyJet ovlašten za takozvani brending, to jest uređenje određenih površina u skladu s markom zračnog prijevoznika.

| (55) | Od 2004. do 2007. easyJet je u zakup uzimao površinu od oko [...] m2 u obliku uredskih prostora i šaltera za registraciju, što odgovara [...] % ukupne površine terminala B. U veljači 2008. easyJet se preselio u odvojene uredske prostore, čime se iskorištena uredska površina na terminalu B smanjila na [...] m2. |
| --- | --- |

(55)

Od 2004. do 2007. easyJet je u zakup uzimao površinu od oko [...] m2 u obliku uredskih prostora i šaltera za registraciju, što odgovara [...] % ukupne površine terminala B. U veljači 2008. easyJet se preselio u odvojene uredske prostore, čime se iskorištena uredska površina na terminalu B smanjila na [...] m2.

| (56) | Slobodne površine terminala B, uključujući prostorije i prolaze te kafić koji se ondje nalazi mogli su upotrebljavati i putnici drugih zračnih prijevoznika jer prostori terminala A i terminala B nisu odvojeni. |
| --- | --- |

(56)

Slobodne površine terminala B, uključujući prostorije i prolaze te kafić koji se ondje nalazi mogli su upotrebljavati i putnici drugih zračnih prijevoznika jer prostori terminala A i terminala B nisu odvojeni.

| (57) | Otprema putnika na terminalu B razlikuje se od otpreme na drugim terminalima u tehničkom aspektu sigurnosne opreme sustava za otpremu prtljage. Sustav uspostavljen na terminalu B sadržava ugrađen rendgenski uređaj radi kontrole prtljage. Na terminalu A rendgenska kontrola slijedi odmah nakon što putnici uđu u prostor za registraciju. Njemačka smatra da sustav na terminalu B u pogledu tehničke učinkovitosti otpreme prtljage odgovara sustavu na terminalu A. |
| --- | --- |

(57)

Otprema putnika na terminalu B razlikuje se od otpreme na drugim terminalima u tehničkom aspektu sigurnosne opreme sustava za otpremu prtljage. Sustav uspostavljen na terminalu B sadržava ugrađen rendgenski uređaj radi kontrole prtljage. Na terminalu A rendgenska kontrola slijedi odmah nakon što putnici uđu u prostor za registraciju. Njemačka smatra da sustav na terminalu B u pogledu tehničke učinkovitosti otpreme prtljage odgovara sustavu na terminalu A.

3.5.   Mjere koje podliježu službenom istražnom postupku

| (58) | Sljedeće mjere predmet su službenog istražnog postupka:






  — | Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti („Prva mjera”) čiji je potencijalni korisnik prema odluci o pokretanju postupka FBS; |
| --- | --- | --- |

(58)

Sljedeće mjere predmet su službenog istražnog postupka:

—

Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti („Prva mjera”) čiji je potencijalni korisnik prema odluci o pokretanju postupka FBS;

| — | odredbe o naknadama određene u Ugovoru s prijevoznikom easyJet iz 2003. („Druga mjera”), čiji je potencijalni korisnik easyJet; |
| --- | --- |

—

odredbe o naknadama određene u Ugovoru s prijevoznikom easyJet iz 2003. („Druga mjera”), čiji je potencijalni korisnik easyJet;

| — | uvjeti, uključujući popuste na naknade zračnih luka i različite financijske poticaje, koji su ponuđeni većem broju drugih niskotarifnih prijevoznika u okviru ugovora navedenih u tablici 6. (dalje u tekstu zajedno kao „Treća mjera”), čiji su potencijalni korisnici Ryanair, Volare, Germanwings, V-Bird, Norwegian Air Shuttle, Aer Lingus i Icelandair; |
| --- | --- |

—

uvjeti, uključujući popuste na naknade zračnih luka i različite financijske poticaje, koji su ponuđeni većem broju drugih niskotarifnih prijevoznika u okviru ugovora navedenih u tablici 6. (dalje u tekstu zajedno kao „Treća mjera”), čiji su potencijalni korisnici Ryanair, Volare, Germanwings, V-Bird, Norwegian Air Shuttle, Aer Lingus i Icelandair;

| — | Ugovor o zakupu s prijevoznikom easyJet iz 2004. („Četvrta mjera”), čiji je potencijalni korisnik prijevoznik easyJet. |
| --- | --- |

—

Ugovor o zakupu s prijevoznikom easyJet iz 2004. („Četvrta mjera”), čiji je potencijalni korisnik prijevoznik easyJet.

4.   RAZLOZI POKRETANJA SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

4.1.   Prva mjera: Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti

| (59) | U odluci o pokretanju postupka Komisija je navela da je Schönefeld u određenom razdoblju zabilježio gubitke i da još uvijek posluje s gubitcima. Osim toga, ustanovila je da se jedan od najvažnijih instrumenata za opstanak FBS-a sastoji od nadoknađivanja tih gubitaka s pomoću dobiti koju ostvari BFG. Komisija je došla do privremenog zaključka da je za FBS tim unakrsnim financiranjem na temelju Ugovora o kontroli i prijenosu dobiti nastala ekonomska prednost koju FBS u uobičajenim tržišnim uvjetima vjerojatno ne bi ostvario. Komisija je tu ekonomsku prednost smatrala selektivnom jer ju je ostvarilo samo jedno poduzeće. Osim toga, smatrala je da se time narušilo tržišno natjecanje te da se utjecalo na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(59)

U odluci o pokretanju postupka Komisija je navela da je Schönefeld u određenom razdoblju zabilježio gubitke i da još uvijek posluje s gubitcima. Osim toga, ustanovila je da se jedan od najvažnijih instrumenata za opstanak FBS-a sastoji od nadoknađivanja tih gubitaka s pomoću dobiti koju ostvari BFG. Komisija je došla do privremenog zaključka da je za FBS tim unakrsnim financiranjem na temelju Ugovora o kontroli i prijenosu dobiti nastala ekonomska prednost koju FBS u uobičajenim tržišnim uvjetima vjerojatno ne bi ostvario. Komisija je tu ekonomsku prednost smatrala selektivnom jer ju je ostvarilo samo jedno poduzeće. Osim toga, smatrala je da se time narušilo tržišno natjecanje te da se utjecalo na trgovinu među državama članicama.

| (60) | Nadalje, Komisija je došla do privremenog zaključka da je ta ekonomska prednost financirana iz državnih sredstava i da se stoga može pripisati državi. U pogledu državnih sredstava Komisija je naglasila da je FBS javno društvo čiji su članovi njemačka savezna vlada i dvije njemačke savezne pokrajine. Osim toga, osam od dvanaest članova nadzornog odbora predstavljaju njemačka javna tijela. Komisija je stoga zauzela stav da su se sredstva FBS-a trebala smatrati državnim sredstvima. U pogledu pripisivanja Prve mjere državi Komisija je posebno naglasila vrstu djelatnosti FBS-a i obrazložila da zračne luke imaju veliku važnost u različitim političkim područjima i da javna tijela obično „nisu odsutna” kad upravitelj zračne luke donosi odluke u pogledu dugoročnog razvoja odgovarajuće infrastrukture. |
| --- | --- |

(60)

Nadalje, Komisija je došla do privremenog zaključka da je ta ekonomska prednost financirana iz državnih sredstava i da se stoga može pripisati državi. U pogledu državnih sredstava Komisija je naglasila da je FBS javno društvo čiji su članovi njemačka savezna vlada i dvije njemačke savezne pokrajine. Osim toga, osam od dvanaest članova nadzornog odbora predstavljaju njemačka javna tijela. Komisija je stoga zauzela stav da su se sredstva FBS-a trebala smatrati državnim sredstvima. U pogledu pripisivanja Prve mjere državi Komisija je posebno naglasila vrstu djelatnosti FBS-a i obrazložila da zračne luke imaju veliku važnost u različitim političkim područjima i da javna tijela obično „nisu odsutna” kad upravitelj zračne luke donosi odluke u pogledu dugoročnog razvoja odgovarajuće infrastrukture.

| (61) | Komisija je stoga smatrala da bi predmetna mjera mogla predstavljati državnu potporu. Izrazila je dvojbe u pogledu spojivosti te potencijalne potpore s unutarnjim tržištem, posebno na temelju izuzeća u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a. U tom pogledu Komisija je utvrdila da je predmetna mjera potpora poslovanju u slučaju da se može svrstati u državnu potporu, da nije nužna i primjerena za postizanje cilja od javnog interesa te da nije u skladu s postupkom restrukturiranja. Osim toga, Komisija je izrazila dvojbe u pogledu spojivosti mjere s odredbama iz članka 106. stavka 2. UFEU-a i obrazložila da njemačka tijela nisu dokazala da su FBS-u povjerene usluge od općega gospodarskog interesa. Komisija je nadalje uputila na točke 34. i 35. Smjernica Zajednice za financiranje zračnih luka i potpora za započinjanje poslovanja zračnih prijevoznika koji lete iz regionalnih zračnih luka (dalje u tekstu: „Smjernice za zračni promet”) (27), prema kojima se poslovanje zračne luke općenito samo u iznimnim slučajevima može smatrati uslugom od općeg gospodarskog interesa. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je stoga smatrala da bi predmetna mjera mogla predstavljati državnu potporu. Izrazila je dvojbe u pogledu spojivosti te potencijalne potpore s unutarnjim tržištem, posebno na temelju izuzeća u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a. U tom pogledu Komisija je utvrdila da je predmetna mjera potpora poslovanju u slučaju da se može svrstati u državnu potporu, da nije nužna i primjerena za postizanje cilja od javnog interesa te da nije u skladu s postupkom restrukturiranja. Osim toga, Komisija je izrazila dvojbe u pogledu spojivosti mjere s odredbama iz članka 106. stavka 2. UFEU-a i obrazložila da njemačka tijela nisu dokazala da su FBS-u povjerene usluge od općega gospodarskog interesa. Komisija je nadalje uputila na točke 34. i 35. Smjernica Zajednice za financiranje zračnih luka i potpora za započinjanje poslovanja zračnih prijevoznika koji lete iz regionalnih zračnih luka (dalje u tekstu: „Smjernice za zračni promet”) (27), prema kojima se poslovanje zračne luke općenito samo u iznimnim slučajevima može smatrati uslugom od općeg gospodarskog interesa.

4.2.   Druga mjera: Ugovor s prijevoznikom easyJet iz 2003.

| (62) | U Odluci o pokretanju postupka Komisija je navela da su naknade zračne luke koje je plaćao easyJet bile znatno niže od naknada predviđenih važećim pravilnikom o naknadama. Osim toga, Komisija je naglasila da su popusti odobreni ostalim niskotarifnim prijevoznicima na Schönefeldu temeljeni na pravilniku o naknadama koji je vrijedio u određenom trenutku, ali da Ugovorom s prijevoznikom easyJet iz 2003. to „dinamično” upućivanje na pravilnik o naknadama nije bilo predviđeno. Komisija je stoga izrazila preliminarni stav da Ugovor s prijevoznikom easyJet iz 2003. predstavlja selektivnu prednost za easyJet zbog koje je očigledno narušilo tržišno natjecanje i utjecalo na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(62)

U Odluci o pokretanju postupka Komisija je navela da su naknade zračne luke koje je plaćao easyJet bile znatno niže od naknada predviđenih važećim pravilnikom o naknadama. Osim toga, Komisija je naglasila da su popusti odobreni ostalim niskotarifnim prijevoznicima na Schönefeldu temeljeni na pravilniku o naknadama koji je vrijedio u određenom trenutku, ali da Ugovorom s prijevoznikom easyJet iz 2003. to „dinamično” upućivanje na pravilnik o naknadama nije bilo predviđeno. Komisija je stoga izrazila preliminarni stav da Ugovor s prijevoznikom easyJet iz 2003. predstavlja selektivnu prednost za easyJet zbog koje je očigledno narušilo tržišno natjecanje i utjecalo na trgovinu među državama članicama.

| (63) | Komisija je došla i do privremenog zaključka da se ta mjera financira iz državnih sredstava i da se može pripisati državi, među ostalim, na temelju argumenata navedenih u vezi s Prvom mjerom koji su primjenjivi i za Drugu mjeru. Nadalje, Komisija je navela da je sklapanje ugovora poput onih sklopljenih s prijevoznikom easyJet i ostalim niskotarifnim prijevoznicima najvjerojatnije ovisilo o odobrenju nadzornog odbora, čiji su članovi većinom predstavnici javnih nadležnih tijela. Osim toga, Komisija je primijetila da je pravilnik o naknadama FBS-a trebalo odobriti Ministarstvo za urbani razvoj, stanovanje i promet pokrajine Brandenburg. Ti su aspekti smatrani dodatnom naznakom da je Drugu mjeru (i Treću mjeru) potrebno u jednakoj mjeri pripisati državi. Nadalje, Komisija je uputila na činjenicu da je predsjednik vlade pokrajine Brandenburg bio član nadzornog odbora FBS-a i da je bio na čelu Ministarstva za urbani razvoj, stanovanje i promet. |
| --- | --- |

(63)

Komisija je došla i do privremenog zaključka da se ta mjera financira iz državnih sredstava i da se može pripisati državi, među ostalim, na temelju argumenata navedenih u vezi s Prvom mjerom koji su primjenjivi i za Drugu mjeru. Nadalje, Komisija je navela da je sklapanje ugovora poput onih sklopljenih s prijevoznikom easyJet i ostalim niskotarifnim prijevoznicima najvjerojatnije ovisilo o odobrenju nadzornog odbora, čiji su članovi većinom predstavnici javnih nadležnih tijela. Osim toga, Komisija je primijetila da je pravilnik o naknadama FBS-a trebalo odobriti Ministarstvo za urbani razvoj, stanovanje i promet pokrajine Brandenburg. Ti su aspekti smatrani dodatnom naznakom da je Drugu mjeru (i Treću mjeru) potrebno u jednakoj mjeri pripisati državi. Nadalje, Komisija je uputila na činjenicu da je predsjednik vlade pokrajine Brandenburg bio član nadzornog odbora FBS-a i da je bio na čelu Ministarstva za urbani razvoj, stanovanje i promet.

| (64) | Nadalje, Komisija je izrazila dvojbe u pogledu spojivosti mjere s unutarnjim tržištem u slučaju da se može svrstati u državnu potporu, posebno u pogledu odredaba iz Smjernica za zračni promet. |
| --- | --- |

(64)

Nadalje, Komisija je izrazila dvojbe u pogledu spojivosti mjere s unutarnjim tržištem u slučaju da se može svrstati u državnu potporu, posebno u pogledu odredaba iz Smjernica za zračni promet.

4.3.   Treća mjera: ugovori s raznim drugim niskotarifnim prijevoznicima

| (65) | U odluci o pokretanju postupka Komisija je objasnila da su odredbe o popustima za povećanje prometa uspostavljene na Schönefeldu bile od koristi samo određenim zračnim prijevoznicima i naglasila je nedovoljnu transparentnost tog sustava popusta. Komisija je uputila na činjenicu da su neke od istraženih odredaba o naknadama dogovorene u vrijeme kad važeći pravilnik o naknadama nije sadržavao odredbe u pogledu sniženja i da je Pravilnik o naknadama iz 2004. sastavljen samo kako bi se stvorila retroaktivna pravna osnova za te odredbe. Prema mišljenju Komisije odredbe o popustima predviđene Pravilnikom o naknadama iz 2004. nisu mogle zakonito stupiti na snagu jer je nadležno tijelo odobrilo Pravilnik o naknadama iz 2004. samo pod uvjetom da se Komisiju obavijesti o odgovarajućim odredbama o popustima, pri čemu takva obavijest nije uslijedila. (28) U svjetlu tih saznanja Komisija je došla do preliminarnog zaključka da je predmetnim odredbama navedenim zračnim prijevoznicima omogućena posebna korist. Osim toga, Komisija je smatrala da je ta ekonomska prednost očigledno narušila tržišno natjecanje i utjecala na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(65)

U odluci o pokretanju postupka Komisija je objasnila da su odredbe o popustima za povećanje prometa uspostavljene na Schönefeldu bile od koristi samo određenim zračnim prijevoznicima i naglasila je nedovoljnu transparentnost tog sustava popusta. Komisija je uputila na činjenicu da su neke od istraženih odredaba o naknadama dogovorene u vrijeme kad važeći pravilnik o naknadama nije sadržavao odredbe u pogledu sniženja i da je Pravilnik o naknadama iz 2004. sastavljen samo kako bi se stvorila retroaktivna pravna osnova za te odredbe. Prema mišljenju Komisije odredbe o popustima predviđene Pravilnikom o naknadama iz 2004. nisu mogle zakonito stupiti na snagu jer je nadležno tijelo odobrilo Pravilnik o naknadama iz 2004. samo pod uvjetom da se Komisiju obavijesti o odgovarajućim odredbama o popustima, pri čemu takva obavijest nije uslijedila. (28) U svjetlu tih saznanja Komisija je došla do preliminarnog zaključka da je predmetnim odredbama navedenim zračnim prijevoznicima omogućena posebna korist. Osim toga, Komisija je smatrala da je ta ekonomska prednost očigledno narušila tržišno natjecanje i utjecala na trgovinu među državama članicama.

| (66) | U pogledu primjene državnih sredstava u Trećoj mjeri i pripisivanja te mjere državi Komisija je navela iste dokumente kao za Ugovor s prijevoznikom easyJet iz 2003. |
| --- | --- |

(66)

U pogledu primjene državnih sredstava u Trećoj mjeri i pripisivanja te mjere državi Komisija je navela iste dokumente kao za Ugovor s prijevoznikom easyJet iz 2003.

| (67) | Naposljetku, Komisija je izrazila dvojbe u pogledu spojivosti predmetnih odredaba s unutarnjim tržištem u slučaju da ih se može svrstati u državnu potporu, posebno u odnosu na odredbe iz Smjernica za zračni promet. |
| --- | --- |

(67)

Naposljetku, Komisija je izrazila dvojbe u pogledu spojivosti predmetnih odredaba s unutarnjim tržištem u slučaju da ih se može svrstati u državnu potporu, posebno u odnosu na odredbe iz Smjernica za zračni promet.

4.4.   Četvrta mjera: Ugovor o zakupu s prijevoznikom easyJet iz 2004.

| (68) | U pogledu sporazuma između društava FBS i easyJet o upotrebi terminala B zračne luke Schönefeld Komisija je u odluci o pokretanju postupka uputila na presudu Pokrajinskog suda u Potsdamu (Landgericht Potsdam) (29). Pokrajinski sud zaključio je da je easyJet imao pravo na isključivu upotrebu cijelog terminala zračne luke (terminal B) i da su svi ostali zračni prijevoznici koji su se prije služili tim terminalom morali napustiti terminal. Terminal pruža različite prednosti koje ne postoje na ostalim terminalima Zračne luke Berlin-Schönefeld. Terminal, primjerice, raspolaže sustavom za prijevoz prtljage s više razina, kojim se omogućuje znatno brža otprema od sustava za prijevoz prtljage s jednom razinom, koji se nalaze na ostalim terminalima. |
| --- | --- |

(68)

U pogledu sporazuma između društava FBS i easyJet o upotrebi terminala B zračne luke Schönefeld Komisija je u odluci o pokretanju postupka uputila na presudu Pokrajinskog suda u Potsdamu (Landgericht Potsdam) (29). Pokrajinski sud zaključio je da je easyJet imao pravo na isključivu upotrebu cijelog terminala zračne luke (terminal B) i da su svi ostali zračni prijevoznici koji su se prije služili tim terminalom morali napustiti terminal. Terminal pruža različite prednosti koje ne postoje na ostalim terminalima Zračne luke Berlin-Schönefeld. Terminal, primjerice, raspolaže sustavom za prijevoz prtljage s više razina, kojim se omogućuje znatno brža otprema od sustava za prijevoz prtljage s jednom razinom, koji se nalaze na ostalim terminalima.

| (69) | Prema navodima Komisije Pokrajinski sud ustanovio je da ne postoji razlog za davanje isključivog prava na upotrebu terminala B prijevozniku easyJet. Drugi zračni prijevoznici koji su jednako tako poslovali sa Zračnom lukom Berlin-Schönefeld na Schönefeldu su otpremili jednak broj putnika i ponudili približan broj linija kao easyJet. Osim toga, Komisija je smatrala da je zakup u iznosu od [...] EUR mjesečno koji je FBS odredio za easyJet niži od zakupa u uobičajenim tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(69)

Prema navodima Komisije Pokrajinski sud ustanovio je da ne postoji razlog za davanje isključivog prava na upotrebu terminala B prijevozniku easyJet. Drugi zračni prijevoznici koji su jednako tako poslovali sa Zračnom lukom Berlin-Schönefeld na Schönefeldu su otpremili jednak broj putnika i ponudili približan broj linija kao easyJet. Osim toga, Komisija je smatrala da je zakup u iznosu od [...] EUR mjesečno koji je FBS odredio za easyJet niži od zakupa u uobičajenim tržišnim uvjetima.

| (70) | Komisija je stoga zauzela preliminarni stav da je Ugovor o zakupu s prijevoznikom easyJet iz 2004. predstavljao posebnu korist za easyJet. Osim toga, Komisija je smatrala da je ta ekonomska prednost očigledno narušila tržišno natjecanje i utjecala na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(70)

Komisija je stoga zauzela preliminarni stav da je Ugovor o zakupu s prijevoznikom easyJet iz 2004. predstavljao posebnu korist za easyJet. Osim toga, Komisija je smatrala da je ta ekonomska prednost očigledno narušila tržišno natjecanje i utjecala na trgovinu među državama članicama.

| (71) | U pogledu primjene državnih sredstava u Četvrtoj mjeri i pripisivanja te mjere državi Komisija je navela iste dokumente kao za Ugovor s prijevoznikom easyJet iz 2003. |
| --- | --- |

(71)

U pogledu primjene državnih sredstava u Četvrtoj mjeri i pripisivanja te mjere državi Komisija je navela iste dokumente kao za Ugovor s prijevoznikom easyJet iz 2003.

| (72) | Naposljetku, Komisija je izrazila dvojbe u pogledu spojivosti mjere s unutarnjim tržištem u slučaju da je se može svrstati u državnu potporu, posebno u odnosu na odredbe iz Smjernica za zračni promet. |
| --- | --- |

(72)

Naposljetku, Komisija je izrazila dvojbe u pogledu spojivosti mjere s unutarnjim tržištem u slučaju da je se može svrstati u državnu potporu, posebno u odnosu na odredbe iz Smjernica za zračni promet.

5.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

5.1.   Air France

| (73) | Prema navodima prijevoznika Air France snižene naknade koje je FBS naplaćivao na Schönefeldu nisu se odnosile na opću mjeru jer u tom slučaju nije izdana potrebna javna obavijest. Osim toga, trajanje Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003. (20 godina) u suprotnosti je s praksom odlučivanja Komisije. Za dugoročnu financijsku potporu nema objektivnog opravdanja i ne može se dokazati poticajni učinak. |
| --- | --- |

(73)

Prema navodima prijevoznika Air France snižene naknade koje je FBS naplaćivao na Schönefeldu nisu se odnosile na opću mjeru jer u tom slučaju nije izdana potrebna javna obavijest. Osim toga, trajanje Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003. (20 godina) u suprotnosti je s praksom odlučivanja Komisije. Za dugoročnu financijsku potporu nema objektivnog opravdanja i ne može se dokazati poticajni učinak.

| (74) | Što se tiče upotrebe terminala B prijevoznika easyJet, AirFrance je smatrao da je to bio jedini terminal predviđen za isključivu upotrebu jednog zračnog prijevoznika. Ugovor o zakupu s prijevoznikom easyJet iz 2004. nije bio predmet poziva na podnošenje ponuda. Društvo easyJet jedini je zračni prijevoznik koji na Schönefeldu može ponuditi udobnu i pouzdanu dostavu prtljage. |
| --- | --- |

(74)

Što se tiče upotrebe terminala B prijevoznika easyJet, AirFrance je smatrao da je to bio jedini terminal predviđen za isključivu upotrebu jednog zračnog prijevoznika. Ugovor o zakupu s prijevoznikom easyJet iz 2004. nije bio predmet poziva na podnošenje ponuda. Društvo easyJet jedini je zračni prijevoznik koji na Schönefeldu može ponuditi udobnu i pouzdanu dostavu prtljage.

5.2.   Lufthansa

| (75) | Društvo Deutsche Lufthansa AG („Lufthansa”) u svojim je primjedbama istaknulo da se poslovanje triju berlinskih zračnih luka (Tegel, Schönefeld i Tempelhof) razvijalo izrazito pozitivno, a prinos od prodaje u posljednje je tri godine iznosio otprilike [...] %. Prema mišljenju prijevoznika Lufthansa Schönefeld su subvencionirali zračni prijevoznici koji su letjeli s Tegela. |
| --- | --- |

(75)

Društvo Deutsche Lufthansa AG („Lufthansa”) u svojim je primjedbama istaknulo da se poslovanje triju berlinskih zračnih luka (Tegel, Schönefeld i Tempelhof) razvijalo izrazito pozitivno, a prinos od prodaje u posljednje je tri godine iznosio otprilike [...] %. Prema mišljenju prijevoznika Lufthansa Schönefeld su subvencionirali zračni prijevoznici koji su letjeli s Tegela.

5.3.   Germania

| (76) | Trgovačko društvo Germania Fluggesellschaft mbH („Germania”) smatralo je da su koristi koje je nudio Schönefeld financirane na temelju broja putnika zračne luke Tegel u skladu s Ugovorom o kontroli i prijenosu dobiti sklopljenim između FBS-a i BFG-a. Prema mišljenju trgovačkog društva Germania došlo je do unakrsnog financiranja proizišlog iz načina izračuna naknada i iz veza između upravitelja zračnih luka Schönefeld i Tegel, koje Germania smatra tajnim dogovorom. Prema mišljenju prijevoznika Germania u pogledu pokrića gubitaka FBS nije postupio kao ulagač u tržišnom gospodarstvu. Germania smatra da nije vjerojatno da su se troškovi FBS-a na Schönefeldu mogli pokriti iz poslovanja. |
| --- | --- |

(76)

Trgovačko društvo Germania Fluggesellschaft mbH („Germania”) smatralo je da su koristi koje je nudio Schönefeld financirane na temelju broja putnika zračne luke Tegel u skladu s Ugovorom o kontroli i prijenosu dobiti sklopljenim između FBS-a i BFG-a. Prema mišljenju trgovačkog društva Germania došlo je do unakrsnog financiranja proizišlog iz načina izračuna naknada i iz veza između upravitelja zračnih luka Schönefeld i Tegel, koje Germania smatra tajnim dogovorom. Prema mišljenju prijevoznika Germania u pogledu pokrića gubitaka FBS nije postupio kao ulagač u tržišnom gospodarstvu. Germania smatra da nije vjerojatno da su se troškovi FBS-a na Schönefeldu mogli pokriti iz poslovanja.

| (77) | Trgovačko društvo Germania pozvalo se na činjenicu da su zračni prijevoznici na Schönefeldu na temelju posebnih ugovora o naknadama zračnih luka dobivali potpore za poslovanje. Osim toga, prema mišljenju trgovačkog društva Germania, Pravilnik o naknadama iz 2004. nije bio ni odobren ni objavljen. |
| --- | --- |

(77)

Trgovačko društvo Germania pozvalo se na činjenicu da su zračni prijevoznici na Schönefeldu na temelju posebnih ugovora o naknadama zračnih luka dobivali potpore za poslovanje. Osim toga, prema mišljenju trgovačkog društva Germania, Pravilnik o naknadama iz 2004. nije bio ni odobren ni objavljen.

| (78) | Trgovačko društvo Germania smatralo je da iznos zakupa za upotrebu terminala B koji je naplaćen prijevozniku easyJet nije odgovarao cijeni u uobičajenim tržišnim uvjetima. To odgovara povlaštenom položaju i državnoj potpori. Isključivim pravom na upotrebu cijelog terminala prijevozniku easyJet omogućeno je da nudi učinkovitiju uslugu, dok ostali zračni prijevoznici nisu imali tu mogućnost. |
| --- | --- |

(78)

Trgovačko društvo Germania smatralo je da iznos zakupa za upotrebu terminala B koji je naplaćen prijevozniku easyJet nije odgovarao cijeni u uobičajenim tržišnim uvjetima. To odgovara povlaštenom položaju i državnoj potpori. Isključivim pravom na upotrebu cijelog terminala prijevozniku easyJet omogućeno je da nudi učinkovitiju uslugu, dok ostali zračni prijevoznici nisu imali tu mogućnost.

5.4.   DBA

| (79) | Prema navodima trgovačkog društva DBA Luftfahrtgesellschaft („DBA”) koje nudi povoljne letove i koje je bilo pod kontrolom trgovačkog društva Air Berlin (poslovanje prekinuto 2008.), konkurencija u pogledu cijena na berlinskom tržištu zračnog prometa bila je izuzetno jaka. Provedbom strategije za niskotarifne prijevoznike na Schönefeldu zaoštreni su uvjeti tržišnog natjecanja, posebno dolaskom društava Germanwings i easyJet. Na taj način izvršen je pritisak na zračne prijevoznike koji su imali odlazne letove s Tegela, među njima ponajprije na ostale niskotarifne prijevoznike kao što je Air Berlin/DBA. |
| --- | --- |

(79)

Prema navodima trgovačkog društva DBA Luftfahrtgesellschaft („DBA”) koje nudi povoljne letove i koje je bilo pod kontrolom trgovačkog društva Air Berlin (poslovanje prekinuto 2008.), konkurencija u pogledu cijena na berlinskom tržištu zračnog prometa bila je izuzetno jaka. Provedbom strategije za niskotarifne prijevoznike na Schönefeldu zaoštreni su uvjeti tržišnog natjecanja, posebno dolaskom društava Germanwings i easyJet. Na taj način izvršen je pritisak na zračne prijevoznike koji su imali odlazne letove s Tegela, među njima ponajprije na ostale niskotarifne prijevoznike kao što je Air Berlin/DBA.

| (80) | DBA smatra da iznos zakupa za upotrebu terminala B naplaćen prijevozniku easyJet nije odgovarao cijeni u uobičajenim tržišnim uvjetima. Osim toga, isključiva upotreba sustava za prijevoz prtljage na terminalu B predstavljala je povlašten položaj, što je relevantno za pravila o državnoj potpori. |
| --- | --- |

(80)

DBA smatra da iznos zakupa za upotrebu terminala B naplaćen prijevozniku easyJet nije odgovarao cijeni u uobičajenim tržišnim uvjetima. Osim toga, isključiva upotreba sustava za prijevoz prtljage na terminalu B predstavljala je povlašten položaj, što je relevantno za pravila o državnoj potpori.

5.5.   Udruga europskih zračnih prijevoznika

| (81) | Udruga europskih zračnih prijevoznika (engl. Association of European Airlines – AEA), koja zastupa interese europskih zračnih prijevoznika, smatra da je unakrsno financiranje između zračnih luka Tegel i Schönefeld te između članova AEA-a koji su ponajprije poslovali iz Tegela te subvencioniranih konkurentnih zračnih prijevoznika sa sjedištem na Schönefeldu diskriminirajuće. Prema AEA-u zračni prijevoznici koji posluju na Schönefeldu bez tog unakrsnog financiranja, koje je u suprotnosti s tržišnim natjecanjem u gospodarskom smislu, ne bi opstali, a naknade na Tegelu mogle su biti znatno niže. Zbog zemljopisne blizine Tegela Schönefeldu nije bilo javne potrebe za subvencijama. |
| --- | --- |

(81)

Udruga europskih zračnih prijevoznika (engl. Association of European Airlines – AEA), koja zastupa interese europskih zračnih prijevoznika, smatra da je unakrsno financiranje između zračnih luka Tegel i Schönefeld te između članova AEA-a koji su ponajprije poslovali iz Tegela te subvencioniranih konkurentnih zračnih prijevoznika sa sjedištem na Schönefeldu diskriminirajuće. Prema AEA-u zračni prijevoznici koji posluju na Schönefeldu bez tog unakrsnog financiranja, koje je u suprotnosti s tržišnim natjecanjem u gospodarskom smislu, ne bi opstali, a naknade na Tegelu mogle su biti znatno niže. Zbog zemljopisne blizine Tegela Schönefeldu nije bilo javne potrebe za subvencijama.

| (82) | Osim toga, prema mišljenju AEA-a mjere navedene u odluci u pokretanju postupka objektivno nisu bile opravdane, popusti i poticaji bili su proizvoljni i diskriminirajući te stoga nisu bili u skladu sa Smjernicama za zračni promet. |
| --- | --- |

(82)

Osim toga, prema mišljenju AEA-a mjere navedene u odluci u pokretanju postupka objektivno nisu bile opravdane, popusti i poticaji bili su proizvoljni i diskriminirajući te stoga nisu bili u skladu sa Smjernicama za zračni promet.

5.6.   Germanwings

| (83) | Prema navodima trgovačkog društva Germanwings FBS se prema tom poduzeću redovito ponašao kao privatni ulagač. Unatoč postupnom smanjenju odobrenih popusta, Germanwings je izgradio mrežu linija koje polaze sa Schönefelda. Poduzeće je vjerovalo da su financijski sporazumi sklopljeni s FBS-om u skladu sa zakonom, posebno uzevši u obzir činjenicu da su tri berlinske zračne luke činile jedinstven sustav zračnih luka. |
| --- | --- |

(83)

Prema navodima trgovačkog društva Germanwings FBS se prema tom poduzeću redovito ponašao kao privatni ulagač. Unatoč postupnom smanjenju odobrenih popusta, Germanwings je izgradio mrežu linija koje polaze sa Schönefelda. Poduzeće je vjerovalo da su financijski sporazumi sklopljeni s FBS-om u skladu sa zakonom, posebno uzevši u obzir činjenicu da su tri berlinske zračne luke činile jedinstven sustav zračnih luka.

| (84) | Trgovačko društvo Germanwings navelo je da se zračne luke Hamburg, Dresden, Leipzig ili Lübeck (30) nisu razmatrale kao primjerene konkurentne alternative Schönefeldu s obzirom na to da taj zračni prijevoznik u prvom redu posluje na linijama unutar Njemačke. S obzirom na kratko trajanje letova na linijama unutar zemlje, navedene su zračne luke previše udaljene od Berlina da bi se mogle smatrati primjerenim alternativama Schönefeldu. |
| --- | --- |

(84)

Trgovačko društvo Germanwings navelo je da se zračne luke Hamburg, Dresden, Leipzig ili Lübeck (30) nisu razmatrale kao primjerene konkurentne alternative Schönefeldu s obzirom na to da taj zračni prijevoznik u prvom redu posluje na linijama unutar Njemačke. S obzirom na kratko trajanje letova na linijama unutar zemlje, navedene su zračne luke previše udaljene od Berlina da bi se mogle smatrati primjerenim alternativama Schönefeldu.

| (85) | Trgovačko društvo Germanwings nadalje je navelo da se davanjem terminala B u zakup prijevozniku easyJet krše pravila tržišnog natjecanja i propisi u pogledu državnih potpora s obzirom na to da easyJet ni na koji način nije sudjelovao u financiranju terminala B i da je do zakupa došlo bez odgovarajućeg poziva na podnošenje ponuda. Osim toga, iznos je zakupa prenizak ako se uzme u obzir činjenica da terminal B, za razliku od terminala A i C, raspolaže modernim sustavom za prihvat i otpremu prtljage. |
| --- | --- |

(85)

Trgovačko društvo Germanwings nadalje je navelo da se davanjem terminala B u zakup prijevozniku easyJet krše pravila tržišnog natjecanja i propisi u pogledu državnih potpora s obzirom na to da easyJet ni na koji način nije sudjelovao u financiranju terminala B i da je do zakupa došlo bez odgovarajućeg poziva na podnošenje ponuda. Osim toga, iznos je zakupa prenizak ako se uzme u obzir činjenica da terminal B, za razliku od terminala A i C, raspolaže modernim sustavom za prihvat i otpremu prtljage.

5.7.   Zračna luka Lübeck

| (86) | Zračna luka Lübeck navodi da na tržištu nisu zabilježene negativne posljedice poslovne strategije FBS-a. |
| --- | --- |

(86)

Zračna luka Lübeck navodi da na tržištu nisu zabilježene negativne posljedice poslovne strategije FBS-a.

5.8.   Ryanair

| (87) | Trgovačko društvo Ryanair smatra da, s obzirom na letove na kratke i srednje udaljenosti, nije bilo konkurencije između zračnih luka Dresden, Hamburg i Lübeck s jedne strane i Zračne luke Schönefeld s druge strane. Udaljenost između Schönefelda i Dresdena, Hamburga odnosno Lübecka prevelika je da bi nastala takva konkurencija. Stoga ugovor sa Zračnom lukom Schönefeld ne bi imao posljedice za ostale navedene zračne luke. |
| --- | --- |

(87)

Trgovačko društvo Ryanair smatra da, s obzirom na letove na kratke i srednje udaljenosti, nije bilo konkurencije između zračnih luka Dresden, Hamburg i Lübeck s jedne strane i Zračne luke Schönefeld s druge strane. Udaljenost između Schönefelda i Dresdena, Hamburga odnosno Lübecka prevelika je da bi nastala takva konkurencija. Stoga ugovor sa Zračnom lukom Schönefeld ne bi imao posljedice za ostale navedene zračne luke.

| (88) | Ryanair je naveo da naknade koje je plaćao Schönefeldu odgovaraju podatcima iz pravilnika o naknadama koji su u skladu sa standardnom praksom u tom sektoru. Ugovor s FBS-om sličan je ugovorima sklopljenima s nizom privatnih zračnih luka i na isti bi ga način sklopio ulagač koji djeluje u skladu s tržišnim gospodarstvom. Ryanair je priložio studiju društva za poslovno savjetovanje [...] u okviru koje su istraženi sporazumi između društava Ryanair i FBS. Na temelju komparativne analize Zračne luke Schönefeld sa Zračnim lukama Liverpool i Luton društvo za poslovno savjetovanje zaključilo je da ponašanje FBS-a prema prijevozniku Ryanair odgovara ponašanju koje se očekuje od privatnog ulagača u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(88)

Ryanair je naveo da naknade koje je plaćao Schönefeldu odgovaraju podatcima iz pravilnika o naknadama koji su u skladu sa standardnom praksom u tom sektoru. Ugovor s FBS-om sličan je ugovorima sklopljenima s nizom privatnih zračnih luka i na isti bi ga način sklopio ulagač koji djeluje u skladu s tržišnim gospodarstvom. Ryanair je priložio studiju društva za poslovno savjetovanje [...] u okviru koje su istraženi sporazumi između društava Ryanair i FBS. Na temelju komparativne analize Zračne luke Schönefeld sa Zračnim lukama Liverpool i Luton društvo za poslovno savjetovanje zaključilo je da ponašanje FBS-a prema prijevozniku Ryanair odgovara ponašanju koje se očekuje od privatnog ulagača u tržišnom gospodarstvu.

| (89) | Prema mišljenju prijevoznika Ryanair Berlin je značajno europsko ekonomsko i upravno središte kao London ili Milano, a time i važno europsko odredište u zračnom prometu. Zračni prijevoznici sa sjedištem u Berlinu stoga mogu biti sigurni u postojanje dovoljnog broja putnika koji bi onamo htjeli otputovati. |
| --- | --- |

(89)

Prema mišljenju prijevoznika Ryanair Berlin je značajno europsko ekonomsko i upravno središte kao London ili Milano, a time i važno europsko odredište u zračnom prometu. Zračni prijevoznici sa sjedištem u Berlinu stoga mogu biti sigurni u postojanje dovoljnog broja putnika koji bi onamo htjeli otputovati.

5.9.   easyJet

| (90) | U pogledu Ugovora s trgovačkim društvom easyJet iz 2003. easyJet je tvrdio da bi ulagač u tržišnom gospodarstvu, a koji djeluje umjesto FBS-a, jednako tako primijenio takvu strategiju. Činjenica jest da je FBS na temelju te mjere uspio zabilježiti znatan rast broja putnika i poboljšane rezultate na godišnjoj razini. |
| --- | --- |

(90)

U pogledu Ugovora s trgovačkim društvom easyJet iz 2003. easyJet je tvrdio da bi ulagač u tržišnom gospodarstvu, a koji djeluje umjesto FBS-a, jednako tako primijenio takvu strategiju. Činjenica jest da je FBS na temelju te mjere uspio zabilježiti znatan rast broja putnika i poboljšane rezultate na godišnjoj razini.

| (91) | Prijevoznik easyJet dalje je naveo da postojanje posebnog sporazuma u pogledu naknada između društava FBS i easyJet ne znači nužno da su odobreni diskriminirajući popusti. Prijevoznik easyJet smatrao je da su drugim zračnim prijevoznicima sa sličnim ciljevima u pogledu rasta pruženi jednaki uvjeti kao prijevozniku easyJet. U svakom slučaju popusti su bili opravdani s obzirom na ekonomiju razmjera koju je nudio easyJet. Većina putnika u zračnoj luci Schönefeld bili su klijenti prijevoznika easyJet, čime je easyJet iznimno pridonio poboljšanju rezultata FBS-a. |
| --- | --- |

(91)

Prijevoznik easyJet dalje je naveo da postojanje posebnog sporazuma u pogledu naknada između društava FBS i easyJet ne znači nužno da su odobreni diskriminirajući popusti. Prijevoznik easyJet smatrao je da su drugim zračnim prijevoznicima sa sličnim ciljevima u pogledu rasta pruženi jednaki uvjeti kao prijevozniku easyJet. U svakom slučaju popusti su bili opravdani s obzirom na ekonomiju razmjera koju je nudio easyJet. Većina putnika u zračnoj luci Schönefeld bili su klijenti prijevoznika easyJet, čime je easyJet iznimno pridonio poboljšanju rezultata FBS-a.

| (92) | U pogledu upotrebe terminala B easyJet je naveo da nije bila riječ o terminalu zračne luke zatvorenog tipa. Činjenica jest da je easyJet uzeo u zakup odvojen prostor za registraciju i pripadajuće uredske prostore na sjevernom terminalu Zračne luke Schönefeld. Površina je većim dijelom bila javno dostupna i njome su se služili i putnici drugih zračnih prijevoznika. U trenutku potpisivanja ugovora s prijevoznikom easyJet na terminalu B bilo je dovoljno slobodnih kapaciteta. Drugi zračni prijevoznici, prema tome, nisu došli u nepovoljan položaj. Prijevoznik easyJet naglasio je da je od početka poslovanja na Schönefeldu 2004. bilo zračni prijevoznik s daleko najvećim brojem putnika. Isključiva upotreba određenih dijelova terminala B stoga je objektivno opravdana. |
| --- | --- |

(92)

U pogledu upotrebe terminala B easyJet je naveo da nije bila riječ o terminalu zračne luke zatvorenog tipa. Činjenica jest da je easyJet uzeo u zakup odvojen prostor za registraciju i pripadajuće uredske prostore na sjevernom terminalu Zračne luke Schönefeld. Površina je većim dijelom bila javno dostupna i njome su se služili i putnici drugih zračnih prijevoznika. U trenutku potpisivanja ugovora s prijevoznikom easyJet na terminalu B bilo je dovoljno slobodnih kapaciteta. Drugi zračni prijevoznici, prema tome, nisu došli u nepovoljan položaj. Prijevoznik easyJet naglasio je da je od početka poslovanja na Schönefeldu 2004. bilo zračni prijevoznik s daleko najvećim brojem putnika. Isključiva upotreba određenih dijelova terminala B stoga je objektivno opravdana.

| (93) | Nadalje, sustav za prihvat i otpremu prtljage na terminalu B prema navodima prijevoznika easyJet samo je odgovarao uobičajenim tehničkim standardima i za easyJet time nije nastala nikakva prednost pred ostalim zračnim prijevoznicima. |
| --- | --- |

(93)

Nadalje, sustav za prihvat i otpremu prtljage na terminalu B prema navodima prijevoznika easyJet samo je odgovarao uobičajenim tehničkim standardima i za easyJet time nije nastala nikakva prednost pred ostalim zračnim prijevoznicima.

| (94) | U pogledu tržišne vrijednosti terminala B easyJet je naveo da je plaćeni zakup iznosio više od tržišne vrijednosti terminala B s obzirom na to da terminal nije ispunjavao zahtjeve prijevoznika easyJet u pogledu kapaciteta. Usporedba zakupa stoga je moguća samo sa sličnim površinama u zračnoj luci Schönefeld ili, u pogledu ureda, s uredskim prostorima u neposrednoj blizini zračne luke. |
| --- | --- |

(94)

U pogledu tržišne vrijednosti terminala B easyJet je naveo da je plaćeni zakup iznosio više od tržišne vrijednosti terminala B s obzirom na to da terminal nije ispunjavao zahtjeve prijevoznika easyJet u pogledu kapaciteta. Usporedba zakupa stoga je moguća samo sa sličnim površinama u zračnoj luci Schönefeld ili, u pogledu ureda, s uredskim prostorima u neposrednoj blizini zračne luke.

5.10.   FBS

| (95) | FBS je uputio na posebnu situaciju u Berlinu, to jest na sustav zračnih luka (koji se izvorno sastojao od triju zračnih luka) i na planove izgradnje središnje zračne luke Berlin-Brandenburg (BER). U 2003. samo je otprilike polovina prometnog kapaciteta Schönefelda bila iskorištena, a iz poslovanja zračne luke nisu se pokrivali troškovi. Prema podatcima FBS-a zatvaranje Schönefelda dovelo bi, među ostalim, do gubitka operativne licencije za Schönefeld, koja je bila neophodna za rad zračne luke BER. |
| --- | --- |

(95)

FBS je uputio na posebnu situaciju u Berlinu, to jest na sustav zračnih luka (koji se izvorno sastojao od triju zračnih luka) i na planove izgradnje središnje zračne luke Berlin-Brandenburg (BER). U 2003. samo je otprilike polovina prometnog kapaciteta Schönefelda bila iskorištena, a iz poslovanja zračne luke nisu se pokrivali troškovi. Prema podatcima FBS-a zatvaranje Schönefelda dovelo bi, među ostalim, do gubitka operativne licencije za Schönefeld, koja je bila neophodna za rad zračne luke BER.

| (96) | FBS je naglasio da zračne luke koje Komisija u Odluci o pokretanju postupka navodi kao konkurentne zapravo nisu bile konkurentne berlinskim zračnim lukama jer je zemljopisna udaljenost između pojedinih zračnih luka bila prevelika. |
| --- | --- |

(96)

FBS je naglasio da zračne luke koje Komisija u Odluci o pokretanju postupka navodi kao konkurentne zapravo nisu bile konkurentne berlinskim zračnim lukama jer je zemljopisna udaljenost između pojedinih zračnih luka bila prevelika.

| (97) | U pogledu Ugovora o kontroli i prijenosu dobiti FBS je obrazložio da su takvi ugovori između poduzeća jedne grupe uobičajeni u poslovnom svijetu. FBS je smatrao da je prijenos dobiti između triju berlinskih zračnih luka unutarnje pitanje poduzeća. Prema mišljenju FBS-a sustav zračnih luka činio je jedinstveno poduzeće koje je imalo zajedničke interese i koje je međusobno povezano u skladu s pravom trgovačkih društava. Sustav zračnih luka predstavlja jedinstveno zemljopisno i proizvodno tržište. Prema tome, riječ je o uobičajenoj tržišnoj praksi, a u prethodno navedenom slučaju bilo je i opravdano s gospodarskog stajališta. |
| --- | --- |

(97)

U pogledu Ugovora o kontroli i prijenosu dobiti FBS je obrazložio da su takvi ugovori između poduzeća jedne grupe uobičajeni u poslovnom svijetu. FBS je smatrao da je prijenos dobiti između triju berlinskih zračnih luka unutarnje pitanje poduzeća. Prema mišljenju FBS-a sustav zračnih luka činio je jedinstveno poduzeće koje je imalo zajedničke interese i koje je međusobno povezano u skladu s pravom trgovačkih društava. Sustav zračnih luka predstavlja jedinstveno zemljopisno i proizvodno tržište. Prema tome, riječ je o uobičajenoj tržišnoj praksi, a u prethodno navedenom slučaju bilo je i opravdano s gospodarskog stajališta.

| (98) | FBS je osporio neke od privremenih zaključaka iz Odluke o pokretanju postupka u pogledu upotrebe državnih sredstava. Prema mišljenju tog poduzeća činjenicom da pravilnik o naknadama trebaju odobriti javna tijela ne opravdava se zaključak da je sredstva FBS-a kontrolirala država. FBS navodi da je sustav pravilnika o naknadama jednako vrijedio za javne i privatne članove društva zračnih luka i njime se javni interes u obavljanju zračnog prometa uzeo u obzir u skladu s pravnim standardima. Prema navodima FBS-a predsjednik vlade pokrajine Brandenburg, koji je bio i član nadzornog odbora FBS-a, nije bio ovlašten za izdavanje uputa nadležnom ministarstvu u pogledu odobravanja pravilnika o naknadama. Nadalje, pri utvrđivanju naknada pravni odnos između zračne luke i zračnih prijevoznika podliježe isključivo privatnom pravu i obvezujući je prema građanskom pravu neovisno o odobrenju nadležnog tijela. |
| --- | --- |

(98)

FBS je osporio neke od privremenih zaključaka iz Odluke o pokretanju postupka u pogledu upotrebe državnih sredstava. Prema mišljenju tog poduzeća činjenicom da pravilnik o naknadama trebaju odobriti javna tijela ne opravdava se zaključak da je sredstva FBS-a kontrolirala država. FBS navodi da je sustav pravilnika o naknadama jednako vrijedio za javne i privatne članove društva zračnih luka i njime se javni interes u obavljanju zračnog prometa uzeo u obzir u skladu s pravnim standardima. Prema navodima FBS-a predsjednik vlade pokrajine Brandenburg, koji je bio i član nadzornog odbora FBS-a, nije bio ovlašten za izdavanje uputa nadležnom ministarstvu u pogledu odobravanja pravilnika o naknadama. Nadalje, pri utvrđivanju naknada pravni odnos između zračne luke i zračnih prijevoznika podliježe isključivo privatnom pravu i obvezujući je prema građanskom pravu neovisno o odobrenju nadležnog tijela.

| (99) | Osim toga, FBS je obrazložio da pravilnik o naknadama ima jednak učinak kao i opći uvjeti poslovanja i, neovisno o bilo kakvom službenom odobrenju, čini središnji sastavni dio ugovora između zračne luke i zračnog prijevoznika. Isti pravilnik o naknadama, uključujući sustave popusta koje sadržava, od 1. svibnja 2004. nudio se svim zračnim prijevoznicima. Odredbe za pojedine ugovore služile su samo za ugovaranje bilateralnih uvjeta transakcije i detaljno utvrđivanje ciljeva. Na temelju tih ugovora nisu ostvarene nikakve posebne koristi. |
| --- | --- |

(99)

Osim toga, FBS je obrazložio da pravilnik o naknadama ima jednak učinak kao i opći uvjeti poslovanja i, neovisno o bilo kakvom službenom odobrenju, čini središnji sastavni dio ugovora između zračne luke i zračnog prijevoznika. Isti pravilnik o naknadama, uključujući sustave popusta koje sadržava, od 1. svibnja 2004. nudio se svim zračnim prijevoznicima. Odredbe za pojedine ugovore služile su samo za ugovaranje bilateralnih uvjeta transakcije i detaljno utvrđivanje ciljeva. Na temelju tih ugovora nisu ostvarene nikakve posebne koristi.

| (100) | FBS je obrazložio da je 2003. nakon neuspjele privatizacije zbog različite iskorištenosti kapaciteta na dvjema najvažnijim berlinskim zračnim lukama – gotovo potpuno iskorišten kapacitet na Tegelu bez znatnih mogućnosti proširenja, za razliku od znatnih slobodnih kapaciteta na Schönefeldu, budućoj lokaciji BER-a – morao poduzeti mjere za održivo i gospodarski učinkovito obavljanje zračnog prometa u aglomeracijskom području Berlina. |
| --- | --- |

(100)

FBS je obrazložio da je 2003. nakon neuspjele privatizacije zbog različite iskorištenosti kapaciteta na dvjema najvažnijim berlinskim zračnim lukama – gotovo potpuno iskorišten kapacitet na Tegelu bez znatnih mogućnosti proširenja, za razliku od znatnih slobodnih kapaciteta na Schönefeldu, budućoj lokaciji BER-a – morao poduzeti mjere za održivo i gospodarski učinkovito obavljanje zračnog prometa u aglomeracijskom području Berlina.

| (101) | Osim toga, FBS je obrazložio da je u interesu Grupe FBS bilo održati poslovanje na Schönefeldu s obzirom na buduće poslovanje zračne luke BER. Prema FBS-u čak i privremenim zatvaranjem Schönefelda, de facto bi se onemogućilo postizanje dugoročnog strateškog cilja – poslovanja središnje zračne luke u Berlinu na lokaciji Schönefeld. |
| --- | --- |

(101)

Osim toga, FBS je obrazložio da je u interesu Grupe FBS bilo održati poslovanje na Schönefeldu s obzirom na buduće poslovanje zračne luke BER. Prema FBS-u čak i privremenim zatvaranjem Schönefelda, de facto bi se onemogućilo postizanje dugoročnog strateškog cilja – poslovanja središnje zračne luke u Berlinu na lokaciji Schönefeld.

| (102) | Prema navodima FBS-a poslovanje na Schönefeldu od 2003. do otvorenja zračne luke BER trebalo je stoga premostiti na gospodarski najučinkovitiji mogući način. FBS je dodao da je na prijedlog uglednog društva za poslovno savjetovanje donesena odluka o provedbi strategije za niskotarifne prijevoznike radi boljeg iskorištavanja raspoloživih kapaciteta Schönefelda. Tu se strategiju za niskotarifne prijevoznike smatralo gospodarski najpovoljnijim rješenjem za FBS jer je ocijenjeno vjerojatnim da će se predloženim pravilnikom o naknadama sa sustavom ciljanih financijskih poticaja koji se postupno smanjuju kratkoročno dovesti do povećanja prometa na Schönefeldu. |
| --- | --- |

(102)

Prema navodima FBS-a poslovanje na Schönefeldu od 2003. do otvorenja zračne luke BER trebalo je stoga premostiti na gospodarski najučinkovitiji mogući način. FBS je dodao da je na prijedlog uglednog društva za poslovno savjetovanje donesena odluka o provedbi strategije za niskotarifne prijevoznike radi boljeg iskorištavanja raspoloživih kapaciteta Schönefelda. Tu se strategiju za niskotarifne prijevoznike smatralo gospodarski najpovoljnijim rješenjem za FBS jer je ocijenjeno vjerojatnim da će se predloženim pravilnikom o naknadama sa sustavom ciljanih financijskih poticaja koji se postupno smanjuju kratkoročno dovesti do povećanja prometa na Schönefeldu.

| (103) | Prema FBS-u strategija za niskotarifne prijevoznike bila je izrazito uspješna. Broj putnika na Schönefeldu naglo se povećao, a broj putnika na ostalim berlinskim zračnim lukama nije se smanjio. FBS je naglasio da je povećani promet doveo do rasta prihoda i da su se gospodarske poteškoće brzo mogle prevladati. Već 2006. rezultati poslovanja (EBIT) FBS-a prvi su put bili pozitivni. Prema FBS-u moglo se očekivati da će se ta pozitivna kretanja nastaviti, što je bilo posebno važno za sposobnost financiranja nove zračne luke. |
| --- | --- |

(103)

Prema FBS-u strategija za niskotarifne prijevoznike bila je izrazito uspješna. Broj putnika na Schönefeldu naglo se povećao, a broj putnika na ostalim berlinskim zračnim lukama nije se smanjio. FBS je naglasio da je povećani promet doveo do rasta prihoda i da su se gospodarske poteškoće brzo mogle prevladati. Već 2006. rezultati poslovanja (EBIT) FBS-a prvi su put bili pozitivni. Prema FBS-u moglo se očekivati da će se ta pozitivna kretanja nastaviti, što je bilo posebno važno za sposobnost financiranja nove zračne luke.

| (104) | FBS je naveo da je strateška promjena pokrenuta 2003. zbog gospodarskih razloga bila neophodna te je tako FBS postupao kao razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu. Na temelju poslovnog plana na kojem se temeljila strategija za niskotarifne prijevoznike FBS je mogao izraditi prognozu kojom se pokazalo da poslovanje zračne luke neće ostati neodrživo. FBS je uputio na studiju za čiju je provedbu angažirano revizorsko društvo [...] („Studija prvog stručnjaka”). Tom studijom dovršenom 2007. potvrđeno je da su provedba strategije za niskotarifne prijevoznike i uvođenje odgovarajućeg pravilnika o naknadama opravdani sa stajališta ulagača u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(104)

FBS je naveo da je strateška promjena pokrenuta 2003. zbog gospodarskih razloga bila neophodna te je tako FBS postupao kao razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu. Na temelju poslovnog plana na kojem se temeljila strategija za niskotarifne prijevoznike FBS je mogao izraditi prognozu kojom se pokazalo da poslovanje zračne luke neće ostati neodrživo. FBS je uputio na studiju za čiju je provedbu angažirano revizorsko društvo [...] („Studija prvog stručnjaka”). Tom studijom dovršenom 2007. potvrđeno je da su provedba strategije za niskotarifne prijevoznike i uvođenje odgovarajućeg pravilnika o naknadama opravdani sa stajališta ulagača u tržišnom gospodarstvu.

| (105) | FBS je objasnio da su posebni ugovori sklopljeni s određenim niskotarifnim prijevoznicima prije stupanja na snagu Pravilnika o naknadama iz 2004. bili nužni kako bi se zračne prijevoznike potaknulo na dolazak na Schönefeld. FBS je uputio na drugu studiju za koju je angažirano revizorsko društvo [...], a koja je jednako tako dovršena 2007. U okviru te studije društvo [...] analiziralo je održivost različitih ugovora iz Treće mjere i ustanovilo da je FBS pri sklapanju tih ugovora postupao kao razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu. Svi pojedini ugovori s različitim zračnim prijevoznicima sklopljeni su na temelju isključivo gospodarskih promišljanja u cilju kratkoročnog poboljšanja gospodarske situacije FBS-a. |
| --- | --- |

(105)

FBS je objasnio da su posebni ugovori sklopljeni s određenim niskotarifnim prijevoznicima prije stupanja na snagu Pravilnika o naknadama iz 2004. bili nužni kako bi se zračne prijevoznike potaknulo na dolazak na Schönefeld. FBS je uputio na drugu studiju za koju je angažirano revizorsko društvo [...], a koja je jednako tako dovršena 2007. U okviru te studije društvo [...] analiziralo je održivost različitih ugovora iz Treće mjere i ustanovilo da je FBS pri sklapanju tih ugovora postupao kao razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu. Svi pojedini ugovori s različitim zračnim prijevoznicima sklopljeni su na temelju isključivo gospodarskih promišljanja u cilju kratkoročnog poboljšanja gospodarske situacije FBS-a.

| (106) | U pogledu Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003. FBS smatra da je pritom bila riječ o bitnom sastavnom dijelu provedbe strategije za niskotarifne prijevoznike i da on time ne predstavlja državnu potporu. Na temelju strategije za niskotarifne prijevoznike easyJet, jedan od vodećih niskotarifnih prijevoznika u Europi, dobio je poticaj za dolazak na Schönefeld. |
| --- | --- |

(106)

U pogledu Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003. FBS smatra da je pritom bila riječ o bitnom sastavnom dijelu provedbe strategije za niskotarifne prijevoznike i da on time ne predstavlja državnu potporu. Na temelju strategije za niskotarifne prijevoznike easyJet, jedan od vodećih niskotarifnih prijevoznika u Europi, dobio je poticaj za dolazak na Schönefeld.

| (107) | Na temelju uspješnog sklapanja ugovora s prijevoznikom easyJet (koji se smatrao „glavnim korisnikom”) FBS je mogao i druge zračne prijevoznike uvjeriti u dolazak na Schönefeld. Ugovornim odnosom s prijevoznikom easyJet (uključujući obvezu zračnog prijevoznika da na Schönefeldu smjesti određeni najmanji broj zrakoplova) obje su strane dobile veliku sigurnost u pogledu planiranja te je to znatno pridonijelo rastu održivosti Schönefelda. |
| --- | --- |

(107)

Na temelju uspješnog sklapanja ugovora s prijevoznikom easyJet (koji se smatrao „glavnim korisnikom”) FBS je mogao i druge zračne prijevoznike uvjeriti u dolazak na Schönefeld. Ugovornim odnosom s prijevoznikom easyJet (uključujući obvezu zračnog prijevoznika da na Schönefeldu smjesti određeni najmanji broj zrakoplova) obje su strane dobile veliku sigurnost u pogledu planiranja te je to znatno pridonijelo rastu održivosti Schönefelda.

| (108) | FBS je obrazložio da se Ugovorom s prijevoznikom easyJet iz 2003. ne odstupa uvelike od Pravilnika o naknadama iz 2004. i ne povlači nedopušteno odobravanje koristi. FBS je uputio i na činjenicu da se u Ugovoru o izmjenama s prijevoznikom easyJet iz 2007. upućuje isključivo na Pravilnik o naknadama iz 2006., koji je bio na snazi u tom trenutku. |
| --- | --- |

(108)

FBS je obrazložio da se Ugovorom s prijevoznikom easyJet iz 2003. ne odstupa uvelike od Pravilnika o naknadama iz 2004. i ne povlači nedopušteno odobravanje koristi. FBS je uputio i na činjenicu da se u Ugovoru o izmjenama s prijevoznikom easyJet iz 2007. upućuje isključivo na Pravilnik o naknadama iz 2006., koji je bio na snazi u tom trenutku.

| (109) | FBS je nadalje naglasio da su pojedinačni ugovori s niskotarifnim prijevoznicima sklopljeni prije donošenja Smjernica za zračni promet iz 2005. Potpisivanje nekih ugovora dogodilo se još i prije prihvaćanja Odluke Komisije o Charleroiu (31). |
| --- | --- |

(109)

FBS je nadalje naglasio da su pojedinačni ugovori s niskotarifnim prijevoznicima sklopljeni prije donošenja Smjernica za zračni promet iz 2005. Potpisivanje nekih ugovora dogodilo se još i prije prihvaćanja Odluke Komisije o Charleroiu (31).

| (110) | Osim toga, prema mišljenju FBS-a uzimanjem u zakup prostorija na terminalu B easyJet nije ostvario posebnu korist. Do dodjele cjelokupnog terminala prijevozniku easyJet došlo je zbog gospodarskih i praktičnih razloga, tj. zbog velikog broja putnika tog zračnog prijevoznika na Schönefeldu. Prijevoznik easyJet plaćao je uobičajenu tržišnu cijenu dogovorenu na temelju iznosa zakupa koji su već naplaćeni na Schönefeldu. Dodjela prostora terminala uobičajena je praksa na njemačkim i međunarodnim zračnim lukama. Osim toga, prijevozniku easyJet nisu odobrena nikakva prava na oglašavanje zbog kojih bi on imao prednost pred ostalim zračnim prijevoznicima jer je easyJet – baš kao svi ostali zračni prijevoznici – dobio prava na isticanje svojeg znaka samo u vlastitom prostoru za registraciju putnika. |
| --- | --- |

(110)

Osim toga, prema mišljenju FBS-a uzimanjem u zakup prostorija na terminalu B easyJet nije ostvario posebnu korist. Do dodjele cjelokupnog terminala prijevozniku easyJet došlo je zbog gospodarskih i praktičnih razloga, tj. zbog velikog broja putnika tog zračnog prijevoznika na Schönefeldu. Prijevoznik easyJet plaćao je uobičajenu tržišnu cijenu dogovorenu na temelju iznosa zakupa koji su već naplaćeni na Schönefeldu. Dodjela prostora terminala uobičajena je praksa na njemačkim i međunarodnim zračnim lukama. Osim toga, prijevozniku easyJet nisu odobrena nikakva prava na oglašavanje zbog kojih bi on imao prednost pred ostalim zračnim prijevoznicima jer je easyJet – baš kao svi ostali zračni prijevoznici – dobio prava na isticanje svojeg znaka samo u vlastitom prostoru za registraciju putnika.

6.   PRIMJEDBE NJEMAČKE

6.1.   Uplitanje države

| (111) | Njemačka je navela da država nije kontrolirala sredstva FBS-a i da se njihova upotreba ne može pripisati državi. Njemačka tvrdi da predmetni poticaji i popusti nisu bili financirani iz javnih sredstava, nego su rezultat poslovanja poduzeća koje posluje u skladu s privatnim pravom. |
| --- | --- |

(111)

Njemačka je navela da država nije kontrolirala sredstva FBS-a i da se njihova upotreba ne može pripisati državi. Njemačka tvrdi da predmetni poticaji i popusti nisu bili financirani iz javnih sredstava, nego su rezultat poslovanja poduzeća koje posluje u skladu s privatnim pravom.

| (112) | Njemačka je u tom pogledu objasnila da FBS i njegova društva kćeri, unatoč vlasnicima udjela koji su u državnom vlasništvu, nisu bili pod javnom upravom, nego su svjesno podvrgnuti načelima tržišnog natjecanja i slobodnog tržišta. Njemačka je dodala da su vlasnici udjela u državnom vlasništvu od FBS-a očekivali da će ostvariti dobit. |
| --- | --- |

(112)

Njemačka je u tom pogledu objasnila da FBS i njegova društva kćeri, unatoč vlasnicima udjela koji su u državnom vlasništvu, nisu bili pod javnom upravom, nego su svjesno podvrgnuti načelima tržišnog natjecanja i slobodnog tržišta. Njemačka je dodala da su vlasnici udjela u državnom vlasništvu od FBS-a očekivali da će ostvariti dobit.

6.2.   Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti (Prva mjera)

| (113) | Njemačka je smatrala da Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti ne sadržava unakrsno financiranje koje bi moglo predstavljati državnu potporu. |
| --- | --- |

(113)

Njemačka je smatrala da Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti ne sadržava unakrsno financiranje koje bi moglo predstavljati državnu potporu.

| (114) | Njemačka je naglasila da su u pogledu javnog prava i prema pravnoj stečevini Europske unije (32) berlinske zračne luke bile povezane tako da su činile jedinstven „sustav zračnih luka”. Svrha je takvog sustava zračnih luka da se različite zračne luke promatraju kao jedna jedina zračna luka s većim brojem uzletno-sletnih staza. FBS i BFG stoga je potrebno smatrati jednim poduzećem. Njemačka je stoga uputila na činjenicu da je sama Komisija navela Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti, zajedničku IT strukturu, centralizirane ključne funkcije i jedinstvene poslovne planove kao kriterije prema kojima se pojedina poduzeća unutar grupe mogu svrstati u neautonomna. (33) |
| --- | --- |

(114)

Njemačka je naglasila da su u pogledu javnog prava i prema pravnoj stečevini Europske unije (32) berlinske zračne luke bile povezane tako da su činile jedinstven „sustav zračnih luka”. Svrha je takvog sustava zračnih luka da se različite zračne luke promatraju kao jedna jedina zračna luka s većim brojem uzletno-sletnih staza. FBS i BFG stoga je potrebno smatrati jednim poduzećem. Njemačka je stoga uputila na činjenicu da je sama Komisija navela Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti, zajedničku IT strukturu, centralizirane ključne funkcije i jedinstvene poslovne planove kao kriterije prema kojima se pojedina poduzeća unutar grupe mogu svrstati u neautonomna. (33)

| (115) | Prema stajalištu Njemačke prijenos dobiti nije predstavljao prijenos troškova sa Schönefelda na Tegel i Tempelhof. To nije utjecalo na naknade zračne luke na Tegelu. Naknade naplaćene na svim trima zračnim lukama temeljile su se na troškovima koji se odnose na svaku pojedinu zračnu luku. |
| --- | --- |

(115)

Prema stajalištu Njemačke prijenos dobiti nije predstavljao prijenos troškova sa Schönefelda na Tegel i Tempelhof. To nije utjecalo na naknade zračne luke na Tegelu. Naknade naplaćene na svim trima zračnim lukama temeljile su se na troškovima koji se odnose na svaku pojedinu zračnu luku.

| (116) | Osim toga, Njemačka je navela da je FBS, kao svako drugo privatno poduzeće, primjenjivao strateški plan za dugoročno ostvarivanje dobiti. Glavna je značajka tog plana uspostava jedinstvene zračne luke za Berlin na lokaciji Schönefeld. |
| --- | --- |

(116)

Osim toga, Njemačka je navela da je FBS, kao svako drugo privatno poduzeće, primjenjivao strateški plan za dugoročno ostvarivanje dobiti. Glavna je značajka tog plana uspostava jedinstvene zračne luke za Berlin na lokaciji Schönefeld.

6.3.   Valjanost Pravilnika o naknadama iz 2004.

| (117) | Prema navodima Njemačke u privremenom zaključku Komisije u Odluci o pokretanju postupka prema kojem pravilnici o naknadama koje nadležno pokrajinsko tijelo nije odobrilo bez rezerve nisu valjani (34) ne odražava se pravilno pravna situacija koja vlada u Njemačkoj. Odobrenje nadležnog pokrajinskog tijela (35) prema članku 43.a njemačkog Zakona o dozvolama u zračnom prometu (Luftverkehrszulassungsordnung) nije preduvjet za valjanost pravilnika o naknadama. Prema ustaljenoj sudskoj praksi Saveznog vrhovnog suda Njemačke (Bundesgerichtshof – BGH) i nižih sudova u Njemačkoj, kod objavljenih pravilnika o naknadama zračnih luka riječ je o „općim uvjetima poslovanja” (Allgemeine Geschäftsbedingungen) u smislu njemačkoga građanskog prava (36).To bi značilo da bi pravilnici o naknadama, bez obzira na to je li ih odobrilo nadležno tijelo ili nije, funkcionirali kao ugovorni uvjeti koji se standardno nude zračnim prijevoznicima koji se služe zračnom lukom (37). |
| --- | --- |

(117)

Prema navodima Njemačke u privremenom zaključku Komisije u Odluci o pokretanju postupka prema kojem pravilnici o naknadama koje nadležno pokrajinsko tijelo nije odobrilo bez rezerve nisu valjani (34) ne odražava se pravilno pravna situacija koja vlada u Njemačkoj. Odobrenje nadležnog pokrajinskog tijela (35) prema članku 43.a njemačkog Zakona o dozvolama u zračnom prometu (Luftverkehrszulassungsordnung) nije preduvjet za valjanost pravilnika o naknadama. Prema ustaljenoj sudskoj praksi Saveznog vrhovnog suda Njemačke (Bundesgerichtshof – BGH) i nižih sudova u Njemačkoj, kod objavljenih pravilnika o naknadama zračnih luka riječ je o „općim uvjetima poslovanja” (Allgemeine Geschäftsbedingungen) u smislu njemačkoga građanskog prava (36).To bi značilo da bi pravilnici o naknadama, bez obzira na to je li ih odobrilo nadležno tijelo ili nije, funkcionirali kao ugovorni uvjeti koji se standardno nude zračnim prijevoznicima koji se služe zračnom lukom (37).

| (118) | Njemačka smatra da su u presudi Pokrajinskog suda u Potsdamu od 20. listopada 2004., na koju se Komisija pozvala u uvodnoj izjavi 22. Odluke o pokretanju postupka (38), poveznice pogrešno prepoznate. Osim toga, protiv te presude uložena je žalba. U tom pogledu Vrhovni sud pokrajine Brandenburg izdao je naputak da presuda Pokrajinskog suda u Potsdamu nije održiva. Njemačka je objasnila da je nakon toga tužba u okviru nagodbe u glavnom postupku između strana koje su sudjelovale u pravnom sporu povučena. Presuda Pokrajinskog suda u Potsdamu time nikad nije bila valjana te zbog povlačenja tužbe nema učinka, čak i ako nije izričito ukinuta. Njemačka je uputila na činjenicu da je Pokrajinski sud u Potsdamu u međuvremenu izmijenio mišljenje i u gotovo jednakom predmetu koji je uslijedio odbio tužbu u pogledu pravilnika o naknadama Zračne luke Schönefeld. |
| --- | --- |

(118)

Njemačka smatra da su u presudi Pokrajinskog suda u Potsdamu od 20. listopada 2004., na koju se Komisija pozvala u uvodnoj izjavi 22. Odluke o pokretanju postupka (38), poveznice pogrešno prepoznate. Osim toga, protiv te presude uložena je žalba. U tom pogledu Vrhovni sud pokrajine Brandenburg izdao je naputak da presuda Pokrajinskog suda u Potsdamu nije održiva. Njemačka je objasnila da je nakon toga tužba u okviru nagodbe u glavnom postupku između strana koje su sudjelovale u pravnom sporu povučena. Presuda Pokrajinskog suda u Potsdamu time nikad nije bila valjana te zbog povlačenja tužbe nema učinka, čak i ako nije izričito ukinuta. Njemačka je uputila na činjenicu da je Pokrajinski sud u Potsdamu u međuvremenu izmijenio mišljenje i u gotovo jednakom predmetu koji je uslijedio odbio tužbu u pogledu pravilnika o naknadama Zračne luke Schönefeld.

6.4.   Pojedinačni ugovori koje je FBS sklopio s određenim zračnim prijevoznicima (Druga i Treća mjera)

| (119) | Njemačka je objasnila da je sustav naknada i pojedine sporazume s različitim zračnim prijevoznicima u zračnoj luci Schönefeld potrebno promatrati u kontekstu provedbe strategije za niskotarifne prijevoznike. |
| --- | --- |

(119)

Njemačka je objasnila da je sustav naknada i pojedine sporazume s različitim zračnim prijevoznicima u zračnoj luci Schönefeld potrebno promatrati u kontekstu provedbe strategije za niskotarifne prijevoznike.

| (120) | Njemačka je navela da u tom kontekstu berlinske zračne luke kao jedinstven „sustav zračnih luka” nisu bile u međusobnoj konkurenciji. Schönefeld je imao dopunsku funkciju radi rasterećenja Zračne luke Tegel, koja je došla do ruba iskorištenosti kapaciteta. strategija za niskotarifne prijevoznike legitimna je metoda neizravne kontrole prometnog opterećenja. Ta strategija nije dovela do smanjenja broja putnika na Tegelu. Štoviše, obje su zračne luke u godinama prije pokretanja službenog istražnog postupka uspjele znatno povećati broj putnika. Osim toga, berlinske zračne luke na temelju zemljopisne udaljenosti, posebno u pogledu štedljivih putnika niskotarifnih prijevoznika, nisu konkurenti zračnim lukama Leipzig, Dresden, Hamburg ili Lübeck. |
| --- | --- |

(120)

Njemačka je navela da u tom kontekstu berlinske zračne luke kao jedinstven „sustav zračnih luka” nisu bile u međusobnoj konkurenciji. Schönefeld je imao dopunsku funkciju radi rasterećenja Zračne luke Tegel, koja je došla do ruba iskorištenosti kapaciteta. strategija za niskotarifne prijevoznike legitimna je metoda neizravne kontrole prometnog opterećenja. Ta strategija nije dovela do smanjenja broja putnika na Tegelu. Štoviše, obje su zračne luke u godinama prije pokretanja službenog istražnog postupka uspjele znatno povećati broj putnika. Osim toga, berlinske zračne luke na temelju zemljopisne udaljenosti, posebno u pogledu štedljivih putnika niskotarifnih prijevoznika, nisu konkurenti zračnim lukama Leipzig, Dresden, Hamburg ili Lübeck.

| (121) | Njemačka navodi kako je za provedbu strategije za niskotarifne prijevoznike bilo važno imati zračnog prijevoznika kao glavnog korisnika koji bi Schönefeldu služio kao temelj za daljnji razvoj poslovanja. To je prvi korak u ostvarivanju velikog prometa u toj zračnoj luci, što bi Schönefeld učinilo privlačnijim za druge zračne prijevoznike. Da su za Schönefeld vrijedili isti uvjeti kao za Tegel, bilo bi nemoguće dobiti takvog glavnog korisnika, što pokazuju neuspjeli pokušaji iz 1990-ih godina da se zračne prijevoznike potakne na premještaj s Tegela na Schönefeld. Za preusmjeravanje prometa i učinkovitu upotrebu kapaciteta Schönefelda bilo je nužno stvoriti poticaje za zračni promet u zračnoj luci Schönefeld. Provedbom strategije za niskotarifne prijevoznike zračni prijevoznici dobili su odgovarajuće poticaje, među koje je spadao i pravilnik o naknadama koji je sadržavao popuste na količinu i druge financijske poticaje. |
| --- | --- |

(121)

Njemačka navodi kako je za provedbu strategije za niskotarifne prijevoznike bilo važno imati zračnog prijevoznika kao glavnog korisnika koji bi Schönefeldu služio kao temelj za daljnji razvoj poslovanja. To je prvi korak u ostvarivanju velikog prometa u toj zračnoj luci, što bi Schönefeld učinilo privlačnijim za druge zračne prijevoznike. Da su za Schönefeld vrijedili isti uvjeti kao za Tegel, bilo bi nemoguće dobiti takvog glavnog korisnika, što pokazuju neuspjeli pokušaji iz 1990-ih godina da se zračne prijevoznike potakne na premještaj s Tegela na Schönefeld. Za preusmjeravanje prometa i učinkovitu upotrebu kapaciteta Schönefelda bilo je nužno stvoriti poticaje za zračni promet u zračnoj luci Schönefeld. Provedbom strategije za niskotarifne prijevoznike zračni prijevoznici dobili su odgovarajuće poticaje, među koje je spadao i pravilnik o naknadama koji je sadržavao popuste na količinu i druge financijske poticaje.

| (122) | Bilo je nužno provesti strategiju za niskotarifne prijevoznike prije stupanja na snagu Pravilnika o naknadama iz 2004. posebnim ugovorima s više zračnih prijevoznika kako bi se gubitci Schönefelda ograničili što je prije moguće i kako bi se zauzeo povlašten položaj na tržištu niskotarifnih prijevoznika koje se tada brzo povećavalo. U tom pogledu Njemačka je navela da bi službena izmjena pravilnika o naknadama zračne luke uzrokovala znatne administrativne troškove i ne bi se mogla dovoljno brzo donijeti kako bi se što prije započelo s provedbom strategije za niskotarifne prijevoznike, tj. krajem 2003. |
| --- | --- |

(122)

Bilo je nužno provesti strategiju za niskotarifne prijevoznike prije stupanja na snagu Pravilnika o naknadama iz 2004. posebnim ugovorima s više zračnih prijevoznika kako bi se gubitci Schönefelda ograničili što je prije moguće i kako bi se zauzeo povlašten položaj na tržištu niskotarifnih prijevoznika koje se tada brzo povećavalo. U tom pogledu Njemačka je navela da bi službena izmjena pravilnika o naknadama zračne luke uzrokovala znatne administrativne troškove i ne bi se mogla dovoljno brzo donijeti kako bi se što prije započelo s provedbom strategije za niskotarifne prijevoznike, tj. krajem 2003.

| (123) | Njemačka je obrazložila da je FBS poduzimanjem predmetnih mjera postupao kao ulagač u tržišnom gospodarstvu jer su se poslovne odluke FBS-a temeljile na strategiji za niskotarifne prijevoznike i pojedini ugovori sklopljeni su na temelju dobrog poslovnog plana koji je izradilo društvo za poslovno savjetovanje. Osim toga, Njemačka je uputila na ocjene dvaju revizorskih društava, [...] i [...], koje je FBS angažirao kako bi provjerili odgovara li načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu strategiji za niskotarifne prijevoznike i pojedinim ugovorima, što jest bio slučaj. |
| --- | --- |

(123)

Njemačka je obrazložila da je FBS poduzimanjem predmetnih mjera postupao kao ulagač u tržišnom gospodarstvu jer su se poslovne odluke FBS-a temeljile na strategiji za niskotarifne prijevoznike i pojedini ugovori sklopljeni su na temelju dobrog poslovnog plana koji je izradilo društvo za poslovno savjetovanje. Osim toga, Njemačka je uputila na ocjene dvaju revizorskih društava, [...] i [...], koje je FBS angažirao kako bi provjerili odgovara li načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu strategiji za niskotarifne prijevoznike i pojedinim ugovorima, što jest bio slučaj.

| (124) | Njemačka navodi da su revizori došli do zaključka da se, ne samo na temelju odluke uprave o novom strateškom usmjerenju nego i u pogledu uvođenja programa financijskih poticaja, moglo dokazati da bi ulagač u tržišnom gospodarstvu u sličnoj situaciji donio jednake odluke. U pogledu Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003. i pojedinih ugovora navedenih u tablici 6. (osim ugovora s prijevoznikom V-Bird), društvo [...] izračunalo je odgovarajuće neto sadašnje vrijednosti (engl. Net Present Values – NPV), koje su sve bile pozitivne. Društvo [...] stoga je došlo do zaključka da bi ulagač u tržišnom gospodarstvu postupio na isti način kao FBS. Ipak, društvo [...] izrazilo je dvojbe u pogledu trajanja Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003. koje su stranke izvorno dogovorile. Društvo [...] uputilo je na činjenicu da bi, u pogledu tog trajanja ugovora (deset godina s mogućnošću produljenja za još deset godina), razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu pri sklapanju takvog ugovora najvjerojatnije uzeo u obzir učinak predmetnog ugovora na buduće poslovanje Zračne luke BER, koja se trebala otvoriti prije isteka Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003. (39) Prema društvu [...] postojanje Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003. moglo se negativno odraziti na naknade koje je FBS mogao dogovoriti s drugim zračnim prijevoznicima za upotrebu Zračne luke BER, što je utjecalo na održivost buduće zračne luke. Međutim, Njemačka je objasnila da ta promišljanja u pogledu izvorno predviđenog trajanja ugovora sklopljenog s prijevoznikom easyJet 2003. nisu više bila relevantna jer je taj ugovor izmijenjen Ugovorom o izmjenama s prijevoznikom easyJet iz 2007. Ugovor o izmjenama sadržavao je odredbu prema kojoj bi ugovor istekao u trenutku otvorenja Zračne luke BER planiranog 2011. |
| --- | --- |

(124)

Njemačka navodi da su revizori došli do zaključka da se, ne samo na temelju odluke uprave o novom strateškom usmjerenju nego i u pogledu uvođenja programa financijskih poticaja, moglo dokazati da bi ulagač u tržišnom gospodarstvu u sličnoj situaciji donio jednake odluke. U pogledu Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003. i pojedinih ugovora navedenih u tablici 6. (osim ugovora s prijevoznikom V-Bird), društvo [...] izračunalo je odgovarajuće neto sadašnje vrijednosti (engl. Net Present Values – NPV), koje su sve bile pozitivne. Društvo [...] stoga je došlo do zaključka da bi ulagač u tržišnom gospodarstvu postupio na isti način kao FBS. Ipak, društvo [...] izrazilo je dvojbe u pogledu trajanja Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003. koje su stranke izvorno dogovorile. Društvo [...] uputilo je na činjenicu da bi, u pogledu tog trajanja ugovora (deset godina s mogućnošću produljenja za još deset godina), razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu pri sklapanju takvog ugovora najvjerojatnije uzeo u obzir učinak predmetnog ugovora na buduće poslovanje Zračne luke BER, koja se trebala otvoriti prije isteka Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003. (39) Prema društvu [...] postojanje Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003. moglo se negativno odraziti na naknade koje je FBS mogao dogovoriti s drugim zračnim prijevoznicima za upotrebu Zračne luke BER, što je utjecalo na održivost buduće zračne luke. Međutim, Njemačka je objasnila da ta promišljanja u pogledu izvorno predviđenog trajanja ugovora sklopljenog s prijevoznikom easyJet 2003. nisu više bila relevantna jer je taj ugovor izmijenjen Ugovorom o izmjenama s prijevoznikom easyJet iz 2007. Ugovor o izmjenama sadržavao je odredbu prema kojoj bi ugovor istekao u trenutku otvorenja Zračne luke BER planiranog 2011.

| (125) | Nadalje, Njemačka je u komentarima primjedbi drugih zainteresiranih strana smatrala da su mišljenja nekih zainteresiranih strana o Pravilniku o naknadama iz 2004. i o pojedinim ugovorima s niskotarifnim prijevoznicima jednim dijelom netočna i izvađena iz konteksta. Njemačka je naglasila da se pravilnikom o naknadama Zračne luke Schönefeld trebalo potaknuti uvođenje novih odredišta i da u njemu nije bilo diskriminacije jer je svaki zračni prijevoznik koji je uspio privući dovoljan broj putnika ili je uspostavio nove ili češće linije na Schönefeldu imao koristi od popusta. |
| --- | --- |

(125)

Nadalje, Njemačka je u komentarima primjedbi drugih zainteresiranih strana smatrala da su mišljenja nekih zainteresiranih strana o Pravilniku o naknadama iz 2004. i o pojedinim ugovorima s niskotarifnim prijevoznicima jednim dijelom netočna i izvađena iz konteksta. Njemačka je naglasila da se pravilnikom o naknadama Zračne luke Schönefeld trebalo potaknuti uvođenje novih odredišta i da u njemu nije bilo diskriminacije jer je svaki zračni prijevoznik koji je uspio privući dovoljan broj putnika ili je uspostavio nove ili češće linije na Schönefeldu imao koristi od popusta.

6.5.   Ugovor o zakupu s prijevoznikom easyJet iz 2004. (Četvrta mjera)

| (126) | U pogledu upotrebe terminala B prijevoznika easyJet Njemačka je uputila na činjenicu da je easyJet u zakup uzeo samo jedan dio (24 %) iskoristive površine terminala B. Njemačka navodi da je stavljanje uredskih površina i registracijskih pultova na određenom području terminala na raspolaganje određenom zračnom prijevozniku uobičajena praksa na međunarodnim zračnim lukama i ne predstavlja stavljanje u povoljniji položaj. |
| --- | --- |

(126)

U pogledu upotrebe terminala B prijevoznika easyJet Njemačka je uputila na činjenicu da je easyJet u zakup uzeo samo jedan dio (24 %) iskoristive površine terminala B. Njemačka navodi da je stavljanje uredskih površina i registracijskih pultova na određenom području terminala na raspolaganje određenom zračnom prijevozniku uobičajena praksa na međunarodnim zračnim lukama i ne predstavlja stavljanje u povoljniji položaj.

| (127) | U pogledu isključivog prava dodijeljenog prijevozniku easyJet Njemačka je objasnila da s obzirom na veliki broj putnika koje easyJet prevozi, drugi zračni prijevoznici čisto zbog praktičnih razloga nisu mogli upotrebljavati terminal B jer je kapacitet terminala već bio prekoračen zbog prijevoznika easyJet. |
| --- | --- |

(127)

U pogledu isključivog prava dodijeljenog prijevozniku easyJet Njemačka je objasnila da s obzirom na veliki broj putnika koje easyJet prevozi, drugi zračni prijevoznici čisto zbog praktičnih razloga nisu mogli upotrebljavati terminal B jer je kapacitet terminala već bio prekoračen zbog prijevoznika easyJet.

| (128) | Njemačka je nadalje navela da je i drugim zračnim prijevoznicima odobrena isključiva upotreba određenih dijelova terminala Zračne luke Schönefeld. Posebno je Grupa Lufthansa (Condor, SunExpress i Germanwings) izvorno imala koristi od isključive upotrebe terminala D kad je izgrađen 2004.–2005. |
| --- | --- |

(128)

Njemačka je nadalje navela da je i drugim zračnim prijevoznicima odobrena isključiva upotreba određenih dijelova terminala Zračne luke Schönefeld. Posebno je Grupa Lufthansa (Condor, SunExpress i Germanwings) izvorno imala koristi od isključive upotrebe terminala D kad je izgrađen 2004.–2005.

| (129) | Nadalje, Njemačka je izrazila dvojbe u pogledu primjedbi nekih zainteresiranih strana o Četvrtoj mjeri i tvrdila je da su neki podatci o zakupu koje su te strane navele pogrešni i neosnovani. Zakup koji je plaćao easyJet određen je s obzirom na zakup za Schönefeld u uobičajenim tržišnim uvjetima. Njemačka je smatrala da, suprotno tvrdnjama nekih zainteresiranih stranaka, zakupi na Schönefeldu nisu bili usporedivi s onima na Tegelu. |
| --- | --- |

(129)

Nadalje, Njemačka je izrazila dvojbe u pogledu primjedbi nekih zainteresiranih strana o Četvrtoj mjeri i tvrdila je da su neki podatci o zakupu koje su te strane navele pogrešni i neosnovani. Zakup koji je plaćao easyJet određen je s obzirom na zakup za Schönefeld u uobičajenim tržišnim uvjetima. Njemačka je smatrala da, suprotno tvrdnjama nekih zainteresiranih stranaka, zakupi na Schönefeldu nisu bili usporedivi s onima na Tegelu.

| (130) | U pogledu moguće prednosti za easyJet na temelju posebnog sustava za prijevoz prtljage na terminalu B Njemačka je objasnila da je taj sustav proizvelo isto poduzeće koje je proizvelo sustav za prijevoz prtljage na terminalu A i da je napravljen u skladu s istim tehničkim standardima. Ipak, zbog ugrađene rendgenske tehnike sustav je na terminalu B složeniji; iz toga proizlaze manji tehnički kapacitet, dulje trajanje otpreme prtljage i češće smetnje. U toj mjeri sustav za prijevoz prtljage na terminalu B u odnosu na zračne prijevoznike koji zračni promet obavljaju preko terminala A u biti predstavlja nedostatak za easyJet. Osim toga, na temelju rasporeda zgrada prtljaga s terminala A može se prenijeti do zrakoplova koji čeka u znatno kraćem roku nego s terminala B. Time za easyJet nastaje još jedan nedostatak u odnosu na zračne prijevoznike smještene na terminalu A. |
| --- | --- |

(130)

U pogledu moguće prednosti za easyJet na temelju posebnog sustava za prijevoz prtljage na terminalu B Njemačka je objasnila da je taj sustav proizvelo isto poduzeće koje je proizvelo sustav za prijevoz prtljage na terminalu A i da je napravljen u skladu s istim tehničkim standardima. Ipak, zbog ugrađene rendgenske tehnike sustav je na terminalu B složeniji; iz toga proizlaze manji tehnički kapacitet, dulje trajanje otpreme prtljage i češće smetnje. U toj mjeri sustav za prijevoz prtljage na terminalu B u odnosu na zračne prijevoznike koji zračni promet obavljaju preko terminala A u biti predstavlja nedostatak za easyJet. Osim toga, na temelju rasporeda zgrada prtljaga s terminala A može se prenijeti do zrakoplova koji čeka u znatno kraćem roku nego s terminala B. Time za easyJet nastaje još jedan nedostatak u odnosu na zračne prijevoznike smještene na terminalu A.

| (131) | Njemačka je tvrdila da, suprotno primjedbama nekih zainteresiranih strana, sustav za prijevoz prtljage za easyJet nije bio obnovljen. Rendgenski uređaj zbog sigurnosnih razloga 2003. jednostavno je ugrađen u postojeći sustav za prijevoz prtljage. |
| --- | --- |

(131)

Njemačka je tvrdila da, suprotno primjedbama nekih zainteresiranih strana, sustav za prijevoz prtljage za easyJet nije bio obnovljen. Rendgenski uređaj zbog sigurnosnih razloga 2003. jednostavno je ugrađen u postojeći sustav za prijevoz prtljage.

| (132) | Naposljetku, Njemačka je navela da je upućivanje putnika koje easyJet otprema na terminal B provedeno na temelju nediskriminirajućih i ispravnih kriterija, iako bez prethodnog poziva na podnošenje ponuda, no on za takve slučajeve nije propisan njemačkim pravom ili pravom Unije. Kad se easyJet 2004. odlučio na početak poslovanja na Schönefeldu, prema tvrdnjama Njemačke bilo je jasno da će taj zračni prijevoznik otpočetka imati značajan udio u ukupnom prometu zračne luke. Činjenica jest da je easyJet već 2004. bio zaslužan za 30 % ukupnog prometa na Schönefeldu. Bilo je primjereno i opravdano promet prijevoznika easyJet okupiti na jednom terminalu, pri čemu se terminal B smatrao najprimjerenijim terminalom s obzirom na slobodne kapacitete. Njemačka navodi da pristup Schönefeldu drugim zračnim prijevoznicima nije bio ni uskraćen ni ograničen jer je zračna luka nudila dovoljne kapacitete za sve zračne prijevoznike koji bi mogli biti zainteresirani. |
| --- | --- |

(132)

Naposljetku, Njemačka je navela da je upućivanje putnika koje easyJet otprema na terminal B provedeno na temelju nediskriminirajućih i ispravnih kriterija, iako bez prethodnog poziva na podnošenje ponuda, no on za takve slučajeve nije propisan njemačkim pravom ili pravom Unije. Kad se easyJet 2004. odlučio na početak poslovanja na Schönefeldu, prema tvrdnjama Njemačke bilo je jasno da će taj zračni prijevoznik otpočetka imati značajan udio u ukupnom prometu zračne luke. Činjenica jest da je easyJet već 2004. bio zaslužan za 30 % ukupnog prometa na Schönefeldu. Bilo je primjereno i opravdano promet prijevoznika easyJet okupiti na jednom terminalu, pri čemu se terminal B smatrao najprimjerenijim terminalom s obzirom na slobodne kapacitete. Njemačka navodi da pristup Schönefeldu drugim zračnim prijevoznicima nije bio ni uskraćen ni ograničen jer je zračna luka nudila dovoljne kapacitete za sve zračne prijevoznike koji bi mogli biti zainteresirani.

7.   OCJENA MJERA

| (133) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(133)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama.

| (134) | Kriteriji utvrđeni u članku 107. stavku 1. kumulativni su. Radi utvrđivanja predstavlja li mjera državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, treba biti ispunjen svaki od sljedeća četiri preduvjeta. Financijsku potporu:






  — | dodjeljuje država članica ili se dodjeljuje putem državnih sredstava; |
| --- | --- | --- |

(134)

Kriteriji utvrđeni u članku 107. stavku 1. kumulativni su. Radi utvrđivanja predstavlja li mjera državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, treba biti ispunjen svaki od sljedeća četiri preduvjeta. Financijsku potporu:

—

dodjeljuje država članica ili se dodjeljuje putem državnih sredstava;

| — | njome se određenog poduzetnika ili proizvodnju određene robe stavlja u povoljniji položaj; |
| --- | --- |

—

njome se određenog poduzetnika ili proizvodnju određene robe stavlja u povoljniji položaj;

| — | njome se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje; i |
| --- | --- |

—

njome se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje; i

| — | ona utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

—

ona utječe na trgovinu među državama članicama.

| (135) | U ovom predmetu Njemačka je navela argument da je FBS uvijek postupao kao što bi razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu koji se vodi ciljevima održivosti postupao u sličnoj situaciji, tako da iz predmetnih mjera nije nastala gospodarska korist koju poduzeće ne bi dobilo u uobičajenim tržišnim uvjetima. Ako ti argumenti odgovaraju istini, mjere koje je proveo FBS ne predstavljaju državne potpore. |
| --- | --- |

(135)

U ovom predmetu Njemačka je navela argument da je FBS uvijek postupao kao što bi razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu koji se vodi ciljevima održivosti postupao u sličnoj situaciji, tako da iz predmetnih mjera nije nastala gospodarska korist koju poduzeće ne bi dobilo u uobičajenim tržišnim uvjetima. Ako ti argumenti odgovaraju istini, mjere koje je proveo FBS ne predstavljaju državne potpore.

7.1.   Načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu – opća razmatranja

| (136) | Kako bi prosudila nastaje li na temelju određenog ugovora koji su sklopili javno poduzeće i treća osoba u pogledu isporuke robe ili usluga gospodarska korist, Komisija istražuje bi li razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu čiji je cilj održivost u usporedivoj situaciji poduzeo slične mjere. Ponašanje javnog poduzeća kao što je FBS potrebno je usporediti s ponašanjem hipotetskog razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu u pogledu toga kako bi taj ulagač u tržišnom gospodarstvu postupao pri sklapanju predmetnog posla, uzevši u obzir informacije koje su dostupne i kretanja koja se očekuju u tom trenutku te neovisno o događajima koji slijede. |
| --- | --- |

(136)

Kako bi prosudila nastaje li na temelju određenog ugovora koji su sklopili javno poduzeće i treća osoba u pogledu isporuke robe ili usluga gospodarska korist, Komisija istražuje bi li razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu čiji je cilj održivost u usporedivoj situaciji poduzeo slične mjere. Ponašanje javnog poduzeća kao što je FBS potrebno je usporediti s ponašanjem hipotetskog razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu u pogledu toga kako bi taj ulagač u tržišnom gospodarstvu postupao pri sklapanju predmetnog posla, uzevši u obzir informacije koje su dostupne i kretanja koja se očekuju u tom trenutku te neovisno o događajima koji slijede.

| (137) | Kriterij očekivane održivosti za predmetno javno poduzeće stoga je od najveće važnosti. To ne znači nužno da ulagač mora sklopiti posao samo radi ostvarenja kratkoročne održivosti kako posao ne bi sadržavao državnu potporu. Prema presudi Suda ponašanje javnog ulagača može se usporediti s ponašanjem privatnog ulagača koji se vodi dugoročnim izgledima održivosti (40). |
| --- | --- |

(137)

Kriterij očekivane održivosti za predmetno javno poduzeće stoga je od najveće važnosti. To ne znači nužno da ulagač mora sklopiti posao samo radi ostvarenja kratkoročne održivosti kako posao ne bi sadržavao državnu potporu. Prema presudi Suda ponašanje javnog ulagača može se usporediti s ponašanjem privatnog ulagača koji se vodi dugoročnim izgledima održivosti (40).

| (138) | U ovom predmetu Komisija je najprije provjerila je li strategija za niskotarifne prijevoznike koju FBS provodi od 2003. mogla donijeti srednjoročne i dugoročne pozitivne rezultate i bi li radi održivosti bilo opravdano zatvoriti Schönefeld. Nakon toga Komisija je pregledala svaku pojedinu mjeru koja je bila predmet službenog istražnog postupka prema načelu ulagača u tržišnom gospodarstvu. Iz te provjere proizišlo je da u slučaju ispitanih mjera nije bila riječ o državnim potporama. |
| --- | --- |

(138)

U ovom predmetu Komisija je najprije provjerila je li strategija za niskotarifne prijevoznike koju FBS provodi od 2003. mogla donijeti srednjoročne i dugoročne pozitivne rezultate i bi li radi održivosti bilo opravdano zatvoriti Schönefeld. Nakon toga Komisija je pregledala svaku pojedinu mjeru koja je bila predmet službenog istražnog postupka prema načelu ulagača u tržišnom gospodarstvu. Iz te provjere proizišlo je da u slučaju ispitanih mjera nije bila riječ o državnim potporama.

7.2.   Prethodna analiza: ocjena strateških opcija FBS-a sa stajališta ulagača u tržišnom gospodarstvu

| (139) | U odjeljcima 2., 3.1. i 3.2. opisane su gospodarske poveznice na temelju kojih je FBS upravljao zračnom lukom Schönefeld početkom 1990-ih i 2003. |
| --- | --- |

(139)

U odjeljcima 2., 3.1. i 3.2. opisane su gospodarske poveznice na temelju kojih je FBS upravljao zračnom lukom Schönefeld početkom 1990-ih i 2003.

| (140) | Kako je navedeno u tim odjeljcima, FBS je upravljao i ostalim berlinskim zračnim lukama, Tempelhofom i Tegelom. Zbog posebnih značajki i položaja unutar grada Tempelhof otpočetka nije razmatran kao primjerena infrastruktura za proširenje. Tegel je bio moderna zračna luka koja je za zračne prijevoznike i putnike općenito bila privlačnija od Schönefelda jer je raspolagao modernijim infrastrukturama i bio bliži središtu grada. U 1990-ima kapacitet Tegela već je bio gotovo potpuno iskorišten i nije se mogao znatno proširiti radi sprečavanja dugoročnih ograničenja u pogledu kapaciteta. S druge strane, kapacitet Schönefelda bio je daleko od iscrpljenoga i zračna se luka prema potrebi mogla proširiti. |
| --- | --- |

(140)

Kako je navedeno u tim odjeljcima, FBS je upravljao i ostalim berlinskim zračnim lukama, Tempelhofom i Tegelom. Zbog posebnih značajki i položaja unutar grada Tempelhof otpočetka nije razmatran kao primjerena infrastruktura za proširenje. Tegel je bio moderna zračna luka koja je za zračne prijevoznike i putnike općenito bila privlačnija od Schönefelda jer je raspolagao modernijim infrastrukturama i bio bliži središtu grada. U 1990-ima kapacitet Tegela već je bio gotovo potpuno iskorišten i nije se mogao znatno proširiti radi sprečavanja dugoročnih ograničenja u pogledu kapaciteta. S druge strane, kapacitet Schönefelda bio je daleko od iscrpljenoga i zračna se luka prema potrebi mogla proširiti.

| (141) | Drugi važan element u tom pogledu bili su izgledi za stvaranje jedinstvene zračne luke za Berlin koja bi trebala zamijeniti sve postojeće berlinske zračne luke i čije bi sjedište bilo na Schönefeldu. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., odluka o provedbi tog projekta postala je službena konsenzusom među njemačkom saveznom vladom i pokrajinama Berlin i Brandenburg u svibnju 1996. |
| --- | --- |

(141)

Drugi važan element u tom pogledu bili su izgledi za stvaranje jedinstvene zračne luke za Berlin koja bi trebala zamijeniti sve postojeće berlinske zračne luke i čije bi sjedište bilo na Schönefeldu. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., odluka o provedbi tog projekta postala je službena konsenzusom među njemačkom saveznom vladom i pokrajinama Berlin i Brandenburg u svibnju 1996.

| (142) | Treći važan element bio je neuspjeli pokušaj da se 1990-ih dio zračnog prometa premjesti s Tegela na Schönefeld te činjenica da se, nakon stagnacije u drugoj polovini 1990-ih, zračni promet na Schönefeldu od 2000. do 2003. stalno smanjivao. Javna tijela morala su 2003. priznati da je privatizacija berlinskih zračnih luka neuspjela. |
| --- | --- |

(142)

Treći važan element bio je neuspjeli pokušaj da se 1990-ih dio zračnog prometa premjesti s Tegela na Schönefeld te činjenica da se, nakon stagnacije u drugoj polovini 1990-ih, zračni promet na Schönefeldu od 2000. do 2003. stalno smanjivao. Javna tijela morala su 2003. priznati da je privatizacija berlinskih zračnih luka neuspjela.

| (143) | To je 2003. dovelo do toga da su nadležna tijela i FBS istraživali različite strateške opcije koje su bile na raspolaganju FBS-u. U to vrijeme, kako je navedeno u prethodnom tekstu, cilj stvaranja nove jedinstvene zračne luke za Berlin na lokaciji Schönefeld uz uključivanje dijela postojeće infrastrukture na Schönefeldu nije doveden u pitanje. (41) Cilj FBS-a i javnih tijela bio je, prema tome, za razdoblje od 2003. do otvorenja BER-a planiranog za 2011. pronaći optimalnu strategiju za Schönefeld. U tom pogledu, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 28., društvo za poslovno savjetovanje angažirano je za provedbu studije („Studija društva za poslovno savjetovanje”) u okviru koje je preporučena strategija za privlačenje niskotarifnih zračnih prijevoznika (strategija za niskotarifne prijevoznike). |
| --- | --- |

(143)

To je 2003. dovelo do toga da su nadležna tijela i FBS istraživali različite strateške opcije koje su bile na raspolaganju FBS-u. U to vrijeme, kako je navedeno u prethodnom tekstu, cilj stvaranja nove jedinstvene zračne luke za Berlin na lokaciji Schönefeld uz uključivanje dijela postojeće infrastrukture na Schönefeldu nije doveden u pitanje. (41) Cilj FBS-a i javnih tijela bio je, prema tome, za razdoblje od 2003. do otvorenja BER-a planiranog za 2011. pronaći optimalnu strategiju za Schönefeld. U tom pogledu, kako je već navedeno u uvodnoj izjavi 28., društvo za poslovno savjetovanje angažirano je za provedbu studije („Studija društva za poslovno savjetovanje”) u okviru koje je preporučena strategija za privlačenje niskotarifnih zračnih prijevoznika (strategija za niskotarifne prijevoznike).

| (144) | Uz strategiju za niskotarifne prijevoznike (opcija 1.) FBS je mogao i nastaviti strategiju koja se do tog trenutka provodila na Schönefeldu (opcija 2.) ili privremeno zatvoriti Schönefeld do otvorenja nove Zračne luke BER (opcija 3.). |
| --- | --- |

(144)

Uz strategiju za niskotarifne prijevoznike (opcija 1.) FBS je mogao i nastaviti strategiju koja se do tog trenutka provodila na Schönefeldu (opcija 2.) ili privremeno zatvoriti Schönefeld do otvorenja nove Zračne luke BER (opcija 3.).

7.2.1.   Usporedba opcija 1. i 2.

| (145) | Kako je objašnjeno u nastavku, za razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu koji se vodi srednjoročnim do dugoročnim izgledima održivosti, a koji bi postupao na mjestu FBS-a bilo bi opravdano odabrati opciju 1., a ne opciju 2.. |
| --- | --- |

(145)

Kako je objašnjeno u nastavku, za razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu koji se vodi srednjoročnim do dugoročnim izgledima održivosti, a koji bi postupao na mjestu FBS-a bilo bi opravdano odabrati opciju 1., a ne opciju 2..

Studija društva za poslovno savjetovanje

| (146) | Kako je navedeno u uvodnim izjavama 29. i 30., društvo za poslovno savjetovanje ukazalo je na činjenicu da je zbog višestrukih strukturnih razloga postojao potencijal za znatno proširenje zračnog prometa u Berlinu i da je Berlin, za razliku od drugih zračnih luka u glavnim gradovima, 2003. još pokazivao znatan potencijal za uspostavu i rast prometa niskotarifnih prijevoznika. |
| --- | --- |

(146)

Kako je navedeno u uvodnim izjavama 29. i 30., društvo za poslovno savjetovanje ukazalo je na činjenicu da je zbog višestrukih strukturnih razloga postojao potencijal za znatno proširenje zračnog prometa u Berlinu i da je Berlin, za razliku od drugih zračnih luka u glavnim gradovima, 2003. još pokazivao znatan potencijal za uspostavu i rast prometa niskotarifnih prijevoznika.

| (147) | Društvo za poslovno savjetovanje napravilo je usporedbu Berlina i drugih glavnih gradova u pogledu prometa niskotarifnih prijevoznika. Pokazalo se da je broj letova niskotarifnih prijevoznika po stanovniku na području velegrada u Berlinu bio znatno niži (0,011) nego u drugim europskim velegradovima kao što su London (0,029), Bruxelles (0,040), Köln (0,030) i Dublin (0,051). Usporedbom se pokazalo i da je postotni udio letova niskotarifnih prijevoznika u ukupnim letovima u Berlinu bio znatno niži nego u drugim važnim europskim gradovima. S obzirom na te brojke, procjenjuje se da se postotni udio mogao povećati s [...] na najmanje [...], a možda čak i na [...]. |
| --- | --- |

(147)

Društvo za poslovno savjetovanje napravilo je usporedbu Berlina i drugih glavnih gradova u pogledu prometa niskotarifnih prijevoznika. Pokazalo se da je broj letova niskotarifnih prijevoznika po stanovniku na području velegrada u Berlinu bio znatno niži (0,011) nego u drugim europskim velegradovima kao što su London (0,029), Bruxelles (0,040), Köln (0,030) i Dublin (0,051). Usporedbom se pokazalo i da je postotni udio letova niskotarifnih prijevoznika u ukupnim letovima u Berlinu bio znatno niži nego u drugim važnim europskim gradovima. S obzirom na te brojke, procjenjuje se da se postotni udio mogao povećati s [...] na najmanje [...], a možda čak i na [...].

| (148) | Na temelju iskustava u drugim važnim gradovima društvo za poslovno savjetovanje procijenilo je da bi uvođenjem mjera za širenje prometa niskotarifnih prijevoznika dvije trećine dodatnog prometa niskotarifnih prijevoznika činili „novi putnici”, odnosno putnici koji ne bi letjeli iz Berlina kad na temelju predmetnih mjera ne bi postojala dodatna ponuda niskotarifnih prijevoznika (42). Prema društvu za poslovno savjetovanje očekivalo se da će se dio tih „novih putnika”„povući” iz drugih prometnih sektora kao što su željeznica ili autobusi. |
| --- | --- |

(148)

Na temelju iskustava u drugim važnim gradovima društvo za poslovno savjetovanje procijenilo je da bi uvođenjem mjera za širenje prometa niskotarifnih prijevoznika dvije trećine dodatnog prometa niskotarifnih prijevoznika činili „novi putnici”, odnosno putnici koji ne bi letjeli iz Berlina kad na temelju predmetnih mjera ne bi postojala dodatna ponuda niskotarifnih prijevoznika (42). Prema društvu za poslovno savjetovanje očekivalo se da će se dio tih „novih putnika”„povući” iz drugih prometnih sektora kao što su željeznica ili autobusi.

| (149) | Na temelju tih analiza potencijal za dodatni promet niskotarifnih prijevoznika na Schönefeldu prema prognozama društva za poslovno savjetovanje kratkoročno, odnosno od 2003. do 2005., predstavljao je povećanje od 600 000 do 900 000 dodatnih putnika godišnje, a srednjoročno, odnosno od 2005. do 2010., povećanje od 300 000 dodatnih putnika godišnje. Zbog tog velikog povećanja moglo se očekivati da će se na Schönefeldu moći otpremiti od tri do 4,2 milijuna putnika više nego 2003. To je značilo da je FBS ukupno mogao očekivati od 4,7 do 5,9 milijuna putnika na Schönefeldu 2010. (43) |
| --- | --- |

(149)

Na temelju tih analiza potencijal za dodatni promet niskotarifnih prijevoznika na Schönefeldu prema prognozama društva za poslovno savjetovanje kratkoročno, odnosno od 2003. do 2005., predstavljao je povećanje od 600 000 do 900 000 dodatnih putnika godišnje, a srednjoročno, odnosno od 2005. do 2010., povećanje od 300 000 dodatnih putnika godišnje. Zbog tog velikog povećanja moglo se očekivati da će se na Schönefeldu moći otpremiti od tri do 4,2 milijuna putnika više nego 2003. To je značilo da je FBS ukupno mogao očekivati od 4,7 do 5,9 milijuna putnika na Schönefeldu 2010. (43)

| (150) | Nadalje, u studiji društva za poslovno savjetovanje detaljno je procijenjena provedivost strategije usmjerene na niskotarifne prijevoznike na Schönefeldu, pri čemu su istražene moguće prepreke i čimbenici koji bi mogli umanjiti uspjeh te strategije. |
| --- | --- |

(150)

Nadalje, u studiji društva za poslovno savjetovanje detaljno je procijenjena provedivost strategije usmjerene na niskotarifne prijevoznike na Schönefeldu, pri čemu su istražene moguće prepreke i čimbenici koji bi mogli umanjiti uspjeh te strategije.

| (151) | Najprije su detaljno analizirani operativni zahtjevi niskotarifnih prijevoznika, koji se od zahtjeva tradicionalnih zračnih prijevoznika razlikuju na više načina. Analiza se temelji na situaciji u brojnim europskim zračnim lukama kojima se koriste niskotarifni prijevoznici. Iz nje su proizišli sljedeći glavni zahtjevi niskotarifnih prijevoznika:






  — | kratko vrijeme stajanja zrakoplova (25 – 30 minuta (44)) – najvažniji zahtjev; |
| --- | --- | --- |

(151)

Najprije su detaljno analizirani operativni zahtjevi niskotarifnih prijevoznika, koji se od zahtjeva tradicionalnih zračnih prijevoznika razlikuju na više načina. Analiza se temelji na situaciji u brojnim europskim zračnim lukama kojima se koriste niskotarifni prijevoznici. Iz nje su proizišli sljedeći glavni zahtjevi niskotarifnih prijevoznika:

—

kratko vrijeme stajanja zrakoplova (25 – 30 minuta (44)) – najvažniji zahtjev;

| — | usluge zračne luke pri otpremi putnika i prtljage svedene na najmanju moguću mjeru, ali visok standard kvalitete u pružanju traženih usluga; |
| --- | --- |

—

usluge zračne luke pri otpremi putnika i prtljage svedene na najmanju moguću mjeru, ali visok standard kvalitete u pružanju traženih usluga;

| — | ukrcavanje u zrakoplov pješice („walk-boarding”) (45) umjesto skuplje upotrebe mostova za ulazak putnika, uz malu udaljenost između terminala i stajanke; |
| --- | --- |

—

ukrcavanje u zrakoplov pješice („walk-boarding”) (45) umjesto skuplje upotrebe mostova za ulazak putnika, uz malu udaljenost između terminala i stajanke;

| — | jednostavna i funkcionalna infrastruktura bez skupih IT sustava, intuitivno i jednostavno usmjeravanje unutar zračne luke; |
| --- | --- |

—

jednostavna i funkcionalna infrastruktura bez skupih IT sustava, intuitivno i jednostavno usmjeravanje unutar zračne luke;

| — | dobra prometna povezanost zračne luke; |
| --- | --- |

—

dobra prometna povezanost zračne luke;

| — | isključiva dodjela izlaza, šaltera za prodaju karata i registraciju te dovoljna raspoloživost uredskih površina za niskotarifne prijevoznike. |
| --- | --- |

—

isključiva dodjela izlaza, šaltera za prodaju karata i registraciju te dovoljna raspoloživost uredskih površina za niskotarifne prijevoznike.

| (152) | Prema mišljenju društva za poslovno savjetovanje Schönefeld je u potpunosti mogao ispuniti te zahtjeve. Na Schönefeldu je posebno bilo moguće kratko stajanje zrakoplova u operativnom smislu. Osim toga, društvo za poslovno savjetovanje naglasilo je postojanje optimalne prometne povezanosti zračne luke autobusom, željeznicom i cestom. Ipak, studijom su utvrđene različite relativno nevažne praznine i nedostatci u pogledu ukrcavanja pješice, isključive dodjele prostora terminala i uredskih površina, intuitivnog usmjeravanja unutar zračne luke te udaljenosti između terminala i stajanki. Djelomično temeljeno na rješenjima provedenima u drugim zračnim lukama kojima se služe niskotarifni prijevoznici, društvo za poslovno savjetovanje predložilo je niz relativno ograničenih mogućih prilagodbi kako bi se u potpunosti ispunili zahtjevi niskotarifnih prijevoznika zainteresiranih za pokretanje poslovanja na Schönefeldu. Opsežna ulaganja u infrastrukturu ili znatne promjene postojeće infrastrukture nisu se smatrali nužnima. Posebno se činilo da je u pogledu ukrcavanja pješice moguće postojećoj infrastrukturi u roku od nekoliko mjeseci i uz niske troškove dodati dodatne izlaze za ukrcavanje pješice. |
| --- | --- |

(152)

Prema mišljenju društva za poslovno savjetovanje Schönefeld je u potpunosti mogao ispuniti te zahtjeve. Na Schönefeldu je posebno bilo moguće kratko stajanje zrakoplova u operativnom smislu. Osim toga, društvo za poslovno savjetovanje naglasilo je postojanje optimalne prometne povezanosti zračne luke autobusom, željeznicom i cestom. Ipak, studijom su utvrđene različite relativno nevažne praznine i nedostatci u pogledu ukrcavanja pješice, isključive dodjele prostora terminala i uredskih površina, intuitivnog usmjeravanja unutar zračne luke te udaljenosti između terminala i stajanki. Djelomično temeljeno na rješenjima provedenima u drugim zračnim lukama kojima se služe niskotarifni prijevoznici, društvo za poslovno savjetovanje predložilo je niz relativno ograničenih mogućih prilagodbi kako bi se u potpunosti ispunili zahtjevi niskotarifnih prijevoznika zainteresiranih za pokretanje poslovanja na Schönefeldu. Opsežna ulaganja u infrastrukturu ili znatne promjene postojeće infrastrukture nisu se smatrali nužnima. Posebno se činilo da je u pogledu ukrcavanja pješice moguće postojećoj infrastrukturi u roku od nekoliko mjeseci i uz niske troškove dodati dodatne izlaze za ukrcavanje pješice.

| (153) | Nadalje, društvo za poslovno savjetovanje ocijenilo je pritisak tržišnog natjecanja kojem bi poslovanje niskotarifnih prijevoznika na Schönefeldu bilo izloženo u slučaju da se FBS odluči na širenje u pogledu niskotarifnih prijevoznika. Društvo za poslovno savjetovanje zaključilo je da bi pritisak tržišnog natjecanja bio ograničen, posebno jer su najbliže međunarodne zračne luke kao što su Dresden, Leipzig ili Hannover, koje bi mogle obavljati znatan promet niskotarifnih prijevoznika, previše udaljene da bi predstavljale veću prijetnju. Prema navodima društva za poslovno savjetovanje to potvrđuje mogućnost da se na Schönefeldu zaista upotrijebi znatan potencijal za promet niskotarifnih prijevoznika na prostoru Berlina. |
| --- | --- |

(153)

Nadalje, društvo za poslovno savjetovanje ocijenilo je pritisak tržišnog natjecanja kojem bi poslovanje niskotarifnih prijevoznika na Schönefeldu bilo izloženo u slučaju da se FBS odluči na širenje u pogledu niskotarifnih prijevoznika. Društvo za poslovno savjetovanje zaključilo je da bi pritisak tržišnog natjecanja bio ograničen, posebno jer su najbliže međunarodne zračne luke kao što su Dresden, Leipzig ili Hannover, koje bi mogle obavljati znatan promet niskotarifnih prijevoznika, previše udaljene da bi predstavljale veću prijetnju. Prema navodima društva za poslovno savjetovanje to potvrđuje mogućnost da se na Schönefeldu zaista upotrijebi znatan potencijal za promet niskotarifnih prijevoznika na prostoru Berlina.

| (154) | Osim toga, društvo za poslovno savjetovanje istražilo je i analiziralo različite mogućnosti koje je FBS imao na raspolaganju kako bi niskotarifnim prijevoznicima ponudio privlačne naknade zračne luke. Taj se aspekt smatrao ključnim elementom moguće strategije za niskotarifne prijevoznike. Zaista, neosporno je da niskotarifni prijevoznici na temelju vlastite cjenovne politike prema putnicima, koja proizlazi iz strategije usmjerene na velik broj putnika i privlačne cijene, zahtijevaju niske naknade od upravitelja zračnih luka. Budući da je kod niskotarifnih prijevoznika usto često riječ o zračnim prijevoznicima koji nude izravne letove („point-to-point”), a ne čvorišnu mrežu zrakoplovnih linija („hub-and-spoke”), niskotarifni prijevoznici na vrlo fleksibilan i dinamičan način mogu uvoditi nove zrakoplovne linije, ukidati postojeće linije ili povećati ili smanjiti učestalost letova. Na taj način mogu stvoriti veći pritisak na upravitelja zračne luke kako bi dobili najniže moguće naknade zračne luke. Stoga je bilo jasno da bi strategija za niskotarifne prijevoznike bez privlačnijeg sustava naknada zračne luke na Schönefeldu bila osuđena na propast. |
| --- | --- |

(154)

Osim toga, društvo za poslovno savjetovanje istražilo je i analiziralo različite mogućnosti koje je FBS imao na raspolaganju kako bi niskotarifnim prijevoznicima ponudio privlačne naknade zračne luke. Taj se aspekt smatrao ključnim elementom moguće strategije za niskotarifne prijevoznike. Zaista, neosporno je da niskotarifni prijevoznici na temelju vlastite cjenovne politike prema putnicima, koja proizlazi iz strategije usmjerene na velik broj putnika i privlačne cijene, zahtijevaju niske naknade od upravitelja zračnih luka. Budući da je kod niskotarifnih prijevoznika usto često riječ o zračnim prijevoznicima koji nude izravne letove („point-to-point”), a ne čvorišnu mrežu zrakoplovnih linija („hub-and-spoke”), niskotarifni prijevoznici na vrlo fleksibilan i dinamičan način mogu uvoditi nove zrakoplovne linije, ukidati postojeće linije ili povećati ili smanjiti učestalost letova. Na taj način mogu stvoriti veći pritisak na upravitelja zračne luke kako bi dobili najniže moguće naknade zračne luke. Stoga je bilo jasno da bi strategija za niskotarifne prijevoznike bez privlačnijeg sustava naknada zračne luke na Schönefeldu bila osuđena na propast.

| (155) | Opcije koje je društvo za poslovno savjetovanje istražilo i ocijenilo bile su sljedeće: i. općenito smanjenje naknada zračne luke, ii. popusti na količinu, iii. razlika s obzirom na rezultate i iv. kombinacija navedenih osnovnih opcija. Na temelju pravne provjere i ekonomske ocjene tih opcija preporučen je pristup sastavljen od kombinacije općenitog smanjenja naknada zračne luke, popusta na količinu u pogledu broja putnika te razlike u naknadama s obzirom na ponuđene usluge, pri čemu bi ta razlika prije svega značila oslobođenje od naknada za stajanje zrakoplova kraće od 30 minuta. Uz iznimku općenitog smanjenja naknada zračne luke, te su mjere posebno bile namijenjene niskotarifnim prijevoznicima koji se premjeste na Schönefeld, a nisu bile osmišljene za zračne prijevoznike koji su se već poslovali na Schönefeldu. Smisao te strategije bilo je privlačenje novih zračnih prijevoznika bez negativnih posljedica za prihode koje su ostvarivali zračni prijevoznici koji su već poslovali na Schönefeldu. |
| --- | --- |

(155)

Opcije koje je društvo za poslovno savjetovanje istražilo i ocijenilo bile su sljedeće: i. općenito smanjenje naknada zračne luke, ii. popusti na količinu, iii. razlika s obzirom na rezultate i iv. kombinacija navedenih osnovnih opcija. Na temelju pravne provjere i ekonomske ocjene tih opcija preporučen je pristup sastavljen od kombinacije općenitog smanjenja naknada zračne luke, popusta na količinu u pogledu broja putnika te razlike u naknadama s obzirom na ponuđene usluge, pri čemu bi ta razlika prije svega značila oslobođenje od naknada za stajanje zrakoplova kraće od 30 minuta. Uz iznimku općenitog smanjenja naknada zračne luke, te su mjere posebno bile namijenjene niskotarifnim prijevoznicima koji se premjeste na Schönefeld, a nisu bile osmišljene za zračne prijevoznike koji su se već poslovali na Schönefeldu. Smisao te strategije bilo je privlačenje novih zračnih prijevoznika bez negativnih posljedica za prihode koje su ostvarivali zračni prijevoznici koji su već poslovali na Schönefeldu.

| (156) | Naposljetku, društvo za poslovno savjetovanje istražilo je i analiziralo različite moguće mjere kojima bi se povećali prihodi nevezani za zračni prijevoz (nezrakoplovni prihodi) – posebno iz poslovanja restorana i maloprodajnih lanaca, parkirališta, shuttle prijevoza, površina za oglašavanje itd. U tim preporukama uzeti su u obzir obujam i vrsta (46) dodatnog prometa koji se očekivao na temelju predložene strategije za niskotarifne prijevoznike. |
| --- | --- |

(156)

Naposljetku, društvo za poslovno savjetovanje istražilo je i analiziralo različite moguće mjere kojima bi se povećali prihodi nevezani za zračni prijevoz (nezrakoplovni prihodi) – posebno iz poslovanja restorana i maloprodajnih lanaca, parkirališta, shuttle prijevoza, površina za oglašavanje itd. U tim preporukama uzeti su u obzir obujam i vrsta (46) dodatnog prometa koji se očekivao na temelju predložene strategije za niskotarifne prijevoznike.

| (157) | Društvo za poslovno savjetovanje studiju je temeljilo na čvrstoj metodologiji i provelo je detaljnu ocjenu u kojoj su uzeti u obzir svi relevantni čimbenici. Temeljitu analizu posebno predstavlja kvantifikacija potencijala za dodatni promet niskotarifnih prijevoznika temeljena na posebnim značajkama berlinskog prostora i na iskustvu velikih „referentnih zračnih luka”. Opravdano je bilo i provjeriti u kojoj mjeri konkurentne zračne luke mogu omesti strategiju za niskotarifne prijevoznike, pri čemu su zaključci te analize nedvojbeni. Utemeljeni su i ispitivanje zahtjeva niskotarifnih prijevoznika koji su mogli biti zainteresirani za pokretanje poslovanja na Schönefeldu te istraživanje mjera kojima bi Schönefeld u potpunosti mogao ispuniti te zahtjeve. Činjenica je da je ta analiza sustavna i vrlo detaljna. Isto vrijedi i za analizu različitih mogućih sustava naknada zračne luke kojima se namjeravalo privući niskotarifne prijevoznike. |
| --- | --- |

(157)

Društvo za poslovno savjetovanje studiju je temeljilo na čvrstoj metodologiji i provelo je detaljnu ocjenu u kojoj su uzeti u obzir svi relevantni čimbenici. Temeljitu analizu posebno predstavlja kvantifikacija potencijala za dodatni promet niskotarifnih prijevoznika temeljena na posebnim značajkama berlinskog prostora i na iskustvu velikih „referentnih zračnih luka”. Opravdano je bilo i provjeriti u kojoj mjeri konkurentne zračne luke mogu omesti strategiju za niskotarifne prijevoznike, pri čemu su zaključci te analize nedvojbeni. Utemeljeni su i ispitivanje zahtjeva niskotarifnih prijevoznika koji su mogli biti zainteresirani za pokretanje poslovanja na Schönefeldu te istraživanje mjera kojima bi Schönefeld u potpunosti mogao ispuniti te zahtjeve. Činjenica je da je ta analiza sustavna i vrlo detaljna. Isto vrijedi i za analizu različitih mogućih sustava naknada zračne luke kojima se namjeravalo privući niskotarifne prijevoznike.

| (158) | Nadalje, uputilo se na činjenicu da je društvo za poslovno savjetovanje u okviru studije izradilo niz dokumenata za FBS, koji su s dokumentima koje je FBS samostalno izradio (uključujući ex ante plan financiranja od 5. rujna 2003. s prognozama u pogledu održivosti) činili osnovu za odluku FBS-a. U tablici 8. nalazi se pregled financijskih rezultata očekivanih 2003. na temelju strategije za niskotarifne prijevoznike i na temelju strategije prema kojoj bi FBS i dalje bio usmjeren na tradicionalni promet (u studiji drugog stručnjaka to je „opcija 1.”). U pogledu strategije za niskotarifne prijevoznike uzeta su u obzir dva scenarija, jedan „pesimističan scenarij” i jedan „realističan scenarij”, koji se razlikuju prema količini očekivanog dodatnog prometa niskotarifnih prijevoznika.

  Tablica 8.


  Financijske posljedice opcije 1. i opcije 2. u pogledu očekivane profitne marže na Schönefeldu u razdoblju od 2003. do 2012. (u milijunima EUR) | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitna marža bez niskotarifnih prijevoznika (opcija 1.) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Profitna marža s niskotarifnim prijevoznicima (opcija 2. – „pesimistični scenarij”) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Profitna marža s niskotarifnim prijevoznicima (opcija 3. – „realistični scenarij”) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Izvor: | Plan financiranja FBS-a. |

(158)

Nadalje, uputilo se na činjenicu da je društvo za poslovno savjetovanje u okviru studije izradilo niz dokumenata za FBS, koji su s dokumentima koje je FBS samostalno izradio (uključujući ex ante plan financiranja od 5. rujna 2003. s prognozama u pogledu održivosti) činili osnovu za odluku FBS-a. U tablici 8. nalazi se pregled financijskih rezultata očekivanih 2003. na temelju strategije za niskotarifne prijevoznike i na temelju strategije prema kojoj bi FBS i dalje bio usmjeren na tradicionalni promet (u studiji drugog stručnjaka to je „opcija 1.”). U pogledu strategije za niskotarifne prijevoznike uzeta su u obzir dva scenarija, jedan „pesimističan scenarij” i jedan „realističan scenarij”, koji se razlikuju prema količini očekivanog dodatnog prometa niskotarifnih prijevoznika.

Tablica 8.

Financijske posljedice opcije 1. i opcije 2. u pogledu očekivane profitne marže na Schönefeldu u razdoblju od 2003. do 2012. (u milijunima EUR)

2003.

2004.

2005.

2006.

2007.

2008.

2009.

2010.

2011.

2012.

Profitna marža bez niskotarifnih prijevoznika (opcija 1.)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Profitna marža s niskotarifnim prijevoznicima (opcija 2. – „pesimistični scenarij”)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Profitna marža s niskotarifnim prijevoznicima (opcija 3. – „realistični scenarij”)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Izvor:

Plan financiranja FBS-a.

| (159) | I za „realistični” i za „pesimistični” scenarij navedene procjene izvedene su iz prognoza društva za poslovno savjetovanje u pogledu dodatnog prometa niskotarifnih prijevoznika. Tim procjenama uglavnom se potvrđuje da strategija za niskotarifne prijevoznike dovodi do povoljnije financijske situacije od hipotetske situacije u kojoj se FBS i dalje drži tradicionalnih zračnih prijevoznika. Činjenica jest da bi FBS pri odabiru opcije 1. do 2012. morao računati na dodatne znatne gubitke, koje ne bi mogao bitno umanjiti. S druge strane, pri provedbi strategije za niskotarifne prijevoznike moglo se očekivati jasno i stalno smanjenje gubitaka, pri čemu se u „realističnom scenariju” od 2009. moglo računati na povrat održivosti. |
| --- | --- |

(159)

I za „realistični” i za „pesimistični” scenarij navedene procjene izvedene su iz prognoza društva za poslovno savjetovanje u pogledu dodatnog prometa niskotarifnih prijevoznika. Tim procjenama uglavnom se potvrđuje da strategija za niskotarifne prijevoznike dovodi do povoljnije financijske situacije od hipotetske situacije u kojoj se FBS i dalje drži tradicionalnih zračnih prijevoznika. Činjenica jest da bi FBS pri odabiru opcije 1. do 2012. morao računati na dodatne znatne gubitke, koje ne bi mogao bitno umanjiti. S druge strane, pri provedbi strategije za niskotarifne prijevoznike moglo se očekivati jasno i stalno smanjenje gubitaka, pri čemu se u „realističnom scenariju” od 2009. moglo računati na povrat održivosti.

| (160) | Zaključke studije društva za poslovno savjetovanje povezane s vlastitim prognozama FBS-a razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu koji se vodi srednjoročnim do dugoročnim izgledima održivosti smatrao bi čvrstom osnovom za donošenje strateške odluke. Za takvog razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu stoga bi bilo opravdano odabrati opciju 1. umjesto opcije 2. |
| --- | --- |

(160)

Zaključke studije društva za poslovno savjetovanje povezane s vlastitim prognozama FBS-a razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu koji se vodi srednjoročnim do dugoročnim izgledima održivosti smatrao bi čvrstom osnovom za donošenje strateške odluke. Za takvog razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu stoga bi bilo opravdano odabrati opciju 1. umjesto opcije 2.

Studija prvog stručnjaka

| (161) | Kako je već navedeno, FBS je angažirao revizorsko društvo [...] („prvi stručnjak”) za provedbu studije kako bi se materijal na kojem se temeljila odluka FBS-a o strategiji za niskotarifne prijevoznike podvrgnuo testiranju otpornosti na stres („Studija prvog stručnjaka”). U studiji dovršenoj 2007. zaključeno je da je, sa stajališta ulagača u tržišnom gospodarstvu, bilo opravdano uvesti strategiju za niskotarifne prijevoznike s odgovarajućim pravilnikom o naknadama, tj. s Pravilnikom o naknadama iz 2004. Prvi stručnjak temeljio je analizu na nizu dokumenata iz 2003., posebno na planu financiranja koji je FBS izradio za razdoblje od 2004. do 2012. i na dokumentima koje je društvo za poslovno savjetovanje izradilo za FBS u okviru studije. |
| --- | --- |

(161)

Kako je već navedeno, FBS je angažirao revizorsko društvo [...] („prvi stručnjak”) za provedbu studije kako bi se materijal na kojem se temeljila odluka FBS-a o strategiji za niskotarifne prijevoznike podvrgnuo testiranju otpornosti na stres („Studija prvog stručnjaka”). U studiji dovršenoj 2007. zaključeno je da je, sa stajališta ulagača u tržišnom gospodarstvu, bilo opravdano uvesti strategiju za niskotarifne prijevoznike s odgovarajućim pravilnikom o naknadama, tj. s Pravilnikom o naknadama iz 2004. Prvi stručnjak temeljio je analizu na nizu dokumenata iz 2003., posebno na planu financiranja koji je FBS izradio za razdoblje od 2004. do 2012. i na dokumentima koje je društvo za poslovno savjetovanje izradilo za FBS u okviru studije.

| (162) | Zaključci prvog stručnjaka u skladu su sa zaključcima studije društva za poslovno savjetovanje. Iako studija prvog stručnjaka nije mjerodavna za ocjenu Komisije, ona ipak predstavlja dodatni element kojim se potvrđuje da bi za razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu bilo opravdano odlučiti se za opciju 1., a ne za opciju 2. |
| --- | --- |

(162)

Zaključci prvog stručnjaka u skladu su sa zaključcima studije društva za poslovno savjetovanje. Iako studija prvog stručnjaka nije mjerodavna za ocjenu Komisije, ona ipak predstavlja dodatni element kojim se potvrđuje da bi za razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu bilo opravdano odlučiti se za opciju 1., a ne za opciju 2.

Zaključak

| (163) | S obzirom na prethodna razmatranja, zaključuje se da bi za razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu koji se vodi srednjoročnim do dugoročnim izgledima održivosti i koji bi postupao na mjestu FBS-a, 2003. bilo opravdano izabrati opciju 1., a ne opciju 2. |
| --- | --- |

(163)

S obzirom na prethodna razmatranja, zaključuje se da bi za razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu koji se vodi srednjoročnim do dugoročnim izgledima održivosti i koji bi postupao na mjestu FBS-a, 2003. bilo opravdano izabrati opciju 1., a ne opciju 2.

7.2.2.   Opcija 3. u usporedbi s opcijama 1. i 2.

| (164) | Kako je već navedeno, zatvaranje Zračne luke Schönefeld (opcija 3.), barem do otvorenja BER-a, bilo je moguća opcija za FBS. FBS je tu odluku mogao donijeti i prije 2003. (godina u kojoj se FBS odlučio na uvođenje strategije za niskotarifne prijevoznike) i poslije te godine. Na temelju raspoloživih dokumenata čini se da FBS nikad nije ozbiljno razmatrao tu mogućnost, barem ne od sklapanja Ugovora o kontroli i prijenosu dobiti 1992. Povrh toga, prednosti te opcije nisu analizirane u studiji društva za poslovno savjetovanje. |
| --- | --- |

(164)

Kako je već navedeno, zatvaranje Zračne luke Schönefeld (opcija 3.), barem do otvorenja BER-a, bilo je moguća opcija za FBS. FBS je tu odluku mogao donijeti i prije 2003. (godina u kojoj se FBS odlučio na uvođenje strategije za niskotarifne prijevoznike) i poslije te godine. Na temelju raspoloživih dokumenata čini se da FBS nikad nije ozbiljno razmatrao tu mogućnost, barem ne od sklapanja Ugovora o kontroli i prijenosu dobiti 1992. Povrh toga, prednosti te opcije nisu analizirane u studiji društva za poslovno savjetovanje.

| (165) | Kako bi se odredilo bi li razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu koji se vodi izgledima održivosti tu opciju smatrao povoljnijom od opcija 1. i 2., važno je uzeti u obzir projekt Zračne luke BER. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., planiranje izgradnje jedinstvene zračne luke za Berlin započelo je u siječnju 1992., a 20. lipnja 1993. objavljeno je da se područje južno od Schönefelda, pokraj postojeće zračne luke, razmatra kao jedna od mogućnosti za lokaciju infrastrukture nove zračne luke BER. Time je već 1992./1993. izgradnja nove jedinstvene zračne luke za Berlin na Schönefeldu prestala biti obična mogućnost. Ta je mogućnost konsenzusom koji su 28. svibnja 1996. potpisale njemačka savezna vlada i savezne pokrajine Berlin i Brandenburg postala činjenica koja otad nikad nije dovedena u pitanje. |
| --- | --- |

(165)

Kako bi se odredilo bi li razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu koji se vodi izgledima održivosti tu opciju smatrao povoljnijom od opcija 1. i 2., važno je uzeti u obzir projekt Zračne luke BER. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., planiranje izgradnje jedinstvene zračne luke za Berlin započelo je u siječnju 1992., a 20. lipnja 1993. objavljeno je da se područje južno od Schönefelda, pokraj postojeće zračne luke, razmatra kao jedna od mogućnosti za lokaciju infrastrukture nove zračne luke BER. Time je već 1992./1993. izgradnja nove jedinstvene zračne luke za Berlin na Schönefeldu prestala biti obična mogućnost. Ta je mogućnost konsenzusom koji su 28. svibnja 1996. potpisale njemačka savezna vlada i savezne pokrajine Berlin i Brandenburg postala činjenica koja otad nikad nije dovedena u pitanje.

| (166) | S obzirom na to, zatvaranje Schönefelda za razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu izazvalo bi niz bitnih nedostataka. Najprije je potrebno podsjetiti na činjenicu da je Tegel, dok se poslovanje na Tempelhofu postupno obustavljalo, od 1990-ih sve više poslovao na granici kapaciteta; usto se promet na Tegelu, kako je prikazano u tablici 1., u tom razdoblju znatno povećao (47).Tegel ni u kojem slučaju nije mogao izdržati ukupan promet na području Berlina. Schönefeld je bio potreban radi osiguranja dovoljnog kapaciteta zračnih luka u Berlinu, a zatvaranje Schönefelda dovelo bi do znatnog ograničenja kapaciteta. Činjenica je da je od 1991. do 2003. na Schönefeldu otpremljeno od 13 % do 20 % ukupnog broja putnika u zračnom prometu u Berlinu. Schönefeld je bio najpotrebniji u vršnim razdobljima, odnosno u razdobljima kad je u Berlinu bilo potrebno otpremiti velik broj čarterskih letova. Osim toga, Schönefeld je bio neizostavan i za teretne letove jer Schönefeld, za razliku od Tegela, ima 24-satnu dozvolu, zbog čega su ondje mogući i noćni letovi. Osim toga, Tegel i Tempelhof nije bilo moguće proširiti na način kojim bi se dugoročno riješio problem ograničenja kapaciteta (48). |
| --- | --- |

(166)

S obzirom na to, zatvaranje Schönefelda za razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu izazvalo bi niz bitnih nedostataka. Najprije je potrebno podsjetiti na činjenicu da je Tegel, dok se poslovanje na Tempelhofu postupno obustavljalo, od 1990-ih sve više poslovao na granici kapaciteta; usto se promet na Tegelu, kako je prikazano u tablici 1., u tom razdoblju znatno povećao (47).Tegel ni u kojem slučaju nije mogao izdržati ukupan promet na području Berlina. Schönefeld je bio potreban radi osiguranja dovoljnog kapaciteta zračnih luka u Berlinu, a zatvaranje Schönefelda dovelo bi do znatnog ograničenja kapaciteta. Činjenica je da je od 1991. do 2003. na Schönefeldu otpremljeno od 13 % do 20 % ukupnog broja putnika u zračnom prometu u Berlinu. Schönefeld je bio najpotrebniji u vršnim razdobljima, odnosno u razdobljima kad je u Berlinu bilo potrebno otpremiti velik broj čarterskih letova. Osim toga, Schönefeld je bio neizostavan i za teretne letove jer Schönefeld, za razliku od Tegela, ima 24-satnu dozvolu, zbog čega su ondje mogući i noćni letovi. Osim toga, Tegel i Tempelhof nije bilo moguće proširiti na način kojim bi se dugoročno riješio problem ograničenja kapaciteta (48).

| (167) | Usto, Schönefeld je imao znatne slobodne kapacitete, zbog čega je mogao izdržati dodatni promet. Kako je prikazano u tablici 1., postojanje Schönefelda predstavljalo je mogućnost za znatan porast zračnog prometa u Berlinu tijekom vremena, posebno od uvođenja strategije za niskotarifne prijevoznike 2003. Promet u Berlinu od 2003. do 2006. stvarno se povećao s 13,3 milijuna na 18,4 milijuna putnika, pri čemu je Schönefeld apsorbirao više od 80 % tog rasta. Stoga se zatvaranjem Schönefelda Berlinu ne bi samo oduzeo bitan udio postojećeg prometa, već i velik udio potencijala za rast. |
| --- | --- |

(167)

Usto, Schönefeld je imao znatne slobodne kapacitete, zbog čega je mogao izdržati dodatni promet. Kako je prikazano u tablici 1., postojanje Schönefelda predstavljalo je mogućnost za znatan porast zračnog prometa u Berlinu tijekom vremena, posebno od uvođenja strategije za niskotarifne prijevoznike 2003. Promet u Berlinu od 2003. do 2006. stvarno se povećao s 13,3 milijuna na 18,4 milijuna putnika, pri čemu je Schönefeld apsorbirao više od 80 % tog rasta. Stoga se zatvaranjem Schönefelda Berlinu ne bi samo oduzeo bitan udio postojećeg prometa, već i velik udio potencijala za rast.

| (168) | Izgledi da bi zatvaranje zračne luke dovelo do ograničenja kapaciteta na području u kojem se nalazi zračna luka i do ograničenja mogućnosti za rast zračnog prometa na tom području sami po sebi ne bi nužno trebali razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu koji se vodi izgledima održivosti, a ne javnim političkim ciljevima, odvratiti od zatvaranja. U predmetnom slučaju, međutim, zatvaranje Schönefelda i njegove posljedice za ukupni kapacitet infrastrukture zračnih luka na području Berlina, a time i za ukupan zračni promet na tom području, u znatnoj bi se mjeri odrazili na promet u zračnoj luci BER, kao jedinoj budućoj zračnoj luci na području Berlina, na početku njezina poslovanja. U slučaju zatvaranja Schönefelda, BER bi počeo poslovati u znatno lošijim uvjetima, odnosno sa znatno manjim prometom, nego u slučaju nastavka poslovanja Schönefelda. Ta bi činjenica razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu koji postupa na mjestu FBS-a odvratila od zatvaranja Schönefelda jer bi se zatvaranje odrazilo na održivost poduzeća. |
| --- | --- |

(168)

Izgledi da bi zatvaranje zračne luke dovelo do ograničenja kapaciteta na području u kojem se nalazi zračna luka i do ograničenja mogućnosti za rast zračnog prometa na tom području sami po sebi ne bi nužno trebali razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu koji se vodi izgledima održivosti, a ne javnim političkim ciljevima, odvratiti od zatvaranja. U predmetnom slučaju, međutim, zatvaranje Schönefelda i njegove posljedice za ukupni kapacitet infrastrukture zračnih luka na području Berlina, a time i za ukupan zračni promet na tom području, u znatnoj bi se mjeri odrazili na promet u zračnoj luci BER, kao jedinoj budućoj zračnoj luci na području Berlina, na početku njezina poslovanja. U slučaju zatvaranja Schönefelda, BER bi počeo poslovati u znatno lošijim uvjetima, odnosno sa znatno manjim prometom, nego u slučaju nastavka poslovanja Schönefelda. Ta bi činjenica razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu koji postupa na mjestu FBS-a odvratila od zatvaranja Schönefelda jer bi se zatvaranje odrazilo na održivost poduzeća.

| (169) | Da se Schönefeld zatvorio prije otvorenja BER-a, FBS bi morao uspostaviti cjelokupan početni promet na BER-u. Usto bi zračne prijevoznike koji su poslovali na Tegelu trebalo uvjeriti da poslovanje premjeste u novu zračnu luku (umjesto da samo obustave poslovanje). Osim toga, FBS bi morao uvjeriti zračne prijevoznike koji ne nude letove prema Berlinu da započnu poslovanje u Berlinu. Takva bi situacija bila znatno nepovoljnija nego da Schönefeld i dalje posluje u trenutku otvorenja BER-a. U potonjem scenariju znatan bi udio početnog prometa nove zračne luke nastao na „prirodan” način na temelju zračnih prijevoznika koji već posluju na Schönefeldu i zračnih prijevoznika koje bi se od 2003. privuklo u okviru strategije za niskotarifne prijevoznike. |
| --- | --- |

(169)

Da se Schönefeld zatvorio prije otvorenja BER-a, FBS bi morao uspostaviti cjelokupan početni promet na BER-u. Usto bi zračne prijevoznike koji su poslovali na Tegelu trebalo uvjeriti da poslovanje premjeste u novu zračnu luku (umjesto da samo obustave poslovanje). Osim toga, FBS bi morao uvjeriti zračne prijevoznike koji ne nude letove prema Berlinu da započnu poslovanje u Berlinu. Takva bi situacija bila znatno nepovoljnija nego da Schönefeld i dalje posluje u trenutku otvorenja BER-a. U potonjem scenariju znatan bi udio početnog prometa nove zračne luke nastao na „prirodan” način na temelju zračnih prijevoznika koji već posluju na Schönefeldu i zračnih prijevoznika koje bi se od 2003. privuklo u okviru strategije za niskotarifne prijevoznike.

| (170) | Osim toga, zatvaranje Schönefelda donijelo bi dalekosežne administrativne posljedice za projekt BER-a. Zatvaranje Schönefelda značilo bi povlačenje njegove operativne licencije. Stoga bi za novu zračnu luku bili potrebni potpuno nov postupak planiranja i potpuno nova operativna licencija. S druge strane, u slučaju nastavka poslovanja na Schönefeldu, za otvorenje BER-a bilo bi potrebno samo proširenje operativne licencije Schönefelda. Posljedica toga bio bi znatno jednostavniji upravni postupak s bitno nižim izdatcima, manje utrošenog vremena i daleko nižom razinom nesigurnosti u pogledu ishoda postupka. U slučaju potpuno novog postupka planiranja i novih operativnih licencija, nesiguran ishod procjene utjecaja projekta na okoliš predstavljao bi posebno velik čimbenik nesigurnosti. Osim toga, postoji jednoglasan stav o tome da je, u pogledu prihvaćanja javnosti, potpuno nov projekt zračne luke znatno osjetljivija tema od proširenja infrastruktura zračne luke koje se već upotrebljavaju. |
| --- | --- |

(170)

Osim toga, zatvaranje Schönefelda donijelo bi dalekosežne administrativne posljedice za projekt BER-a. Zatvaranje Schönefelda značilo bi povlačenje njegove operativne licencije. Stoga bi za novu zračnu luku bili potrebni potpuno nov postupak planiranja i potpuno nova operativna licencija. S druge strane, u slučaju nastavka poslovanja na Schönefeldu, za otvorenje BER-a bilo bi potrebno samo proširenje operativne licencije Schönefelda. Posljedica toga bio bi znatno jednostavniji upravni postupak s bitno nižim izdatcima, manje utrošenog vremena i daleko nižom razinom nesigurnosti u pogledu ishoda postupka. U slučaju potpuno novog postupka planiranja i novih operativnih licencija, nesiguran ishod procjene utjecaja projekta na okoliš predstavljao bi posebno velik čimbenik nesigurnosti. Osim toga, postoji jednoglasan stav o tome da je, u pogledu prihvaćanja javnosti, potpuno nov projekt zračne luke znatno osjetljivija tema od proširenja infrastruktura zračne luke koje se već upotrebljavaju.

| (171) | Obustava poslovanja na Schönefeldu prouzročila bi i troškove u pogledu otpuštanja zaposlenika te kasnije traženje, zapošljavanje i osposobljavanje novih zaposlenika, što bi za otvorenje BER-a bilo nužno. To bi dovelo do dodatnih troškova i operativnih poteškoća u odnosu na scenarij u kojem bi osoblje na Schönefeldu bilo izravno dostupno za rad u novoj zračnoj luci pri njezinu otvorenju. |
| --- | --- |

(171)

Obustava poslovanja na Schönefeldu prouzročila bi i troškove u pogledu otpuštanja zaposlenika te kasnije traženje, zapošljavanje i osposobljavanje novih zaposlenika, što bi za otvorenje BER-a bilo nužno. To bi dovelo do dodatnih troškova i operativnih poteškoća u odnosu na scenarij u kojem bi osoblje na Schönefeldu bilo izravno dostupno za rad u novoj zračnoj luci pri njezinu otvorenju.

| (172) | Kvantifikacija navedenih aspekata teška je ponajprije iz razloga što se oni odnose na kratkoročnu, srednjoročnu i dugoročnu gospodarsku situaciju buduće zračne luke. Neosporno je, međutim, da ti aspekti u velikoj mjeri utječu na gospodarske uvjete za otvorenje i poslovanje BER-a te na provedivost projekta koji je od velike strateške važnosti za FBS. Stoga je te negativne okolnosti, čak i na kvalitativnoj osnovi, potrebno smatrati dovoljno ozbiljnima te one premašuju moguće prednosti u obliku uštede na fiksnim troškovima koju bi se moglo očekivati u slučaju zatvaranja Schönefelda. To posebno vrijedi u slučaju u kojem se moglo očekivati da će strategija usmjerena na proširenje prometa niskotarifnih prijevoznika na Schönefeldu dovesti do pozitivnih poslovnih rezultata. |
| --- | --- |

(172)

Kvantifikacija navedenih aspekata teška je ponajprije iz razloga što se oni odnose na kratkoročnu, srednjoročnu i dugoročnu gospodarsku situaciju buduće zračne luke. Neosporno je, međutim, da ti aspekti u velikoj mjeri utječu na gospodarske uvjete za otvorenje i poslovanje BER-a te na provedivost projekta koji je od velike strateške važnosti za FBS. Stoga je te negativne okolnosti, čak i na kvalitativnoj osnovi, potrebno smatrati dovoljno ozbiljnima te one premašuju moguće prednosti u obliku uštede na fiksnim troškovima koju bi se moglo očekivati u slučaju zatvaranja Schönefelda. To posebno vrijedi u slučaju u kojem se moglo očekivati da će strategija usmjerena na proširenje prometa niskotarifnih prijevoznika na Schönefeldu dovesti do pozitivnih poslovnih rezultata.

7.2.3.   Zaključak prethodne analize

| (173) | S obzirom na prethodna obrazloženja zaključeno je da sa stajališta razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu ne bi bilo opravdano zatvoriti Schönefeld ni u jednom trenutku od 1992. do otvorenja BER-a. Nadalje, razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu koji se vodi izgledima održivosti između triju strateških opcija raspoloživih 2003. odlučio bi se za opciju 1., odnosno za strategiju za niskotarifne prijevoznike, a ne za opcije 2. ili 3. Kao dio te strategije niskotarifnim prijevoznicima ponudio bi povoljne naknade zračne luke (i/ili financijske poticaje za smanjenje troškova povezanih s naknadama zračne luke) kako bi ih uvjerio u dolazak na Schönefeld. |
| --- | --- |

(173)

S obzirom na prethodna obrazloženja zaključeno je da sa stajališta razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu ne bi bilo opravdano zatvoriti Schönefeld ni u jednom trenutku od 1992. do otvorenja BER-a. Nadalje, razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu koji se vodi izgledima održivosti između triju strateških opcija raspoloživih 2003. odlučio bi se za opciju 1., odnosno za strategiju za niskotarifne prijevoznike, a ne za opcije 2. ili 3. Kao dio te strategije niskotarifnim prijevoznicima ponudio bi povoljne naknade zračne luke (i/ili financijske poticaje za smanjenje troškova povezanih s naknadama zračne luke) kako bi ih uvjerio u dolazak na Schönefeld.

7.3.   Ocjena Ugovora o kontroli i prijenosu dobiti (Prva mjera)

| (174) | U Odluci o pokretanju postupka Komisija se pitala je li FBS u pogledu stalnih gubitaka na Schönefeldu postupio kao razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu kad je gubitke na razini Grupe FBS nastale na Schönefeldu nadoknadio s pomoću dobiti nastale iz poslovanja na Tegelu i Tempelhofu. (49) |
| --- | --- |

(174)

U Odluci o pokretanju postupka Komisija se pitala je li FBS u pogledu stalnih gubitaka na Schönefeldu postupio kao razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu kad je gubitke na razini Grupe FBS nastale na Schönefeldu nadoknadio s pomoću dobiti nastale iz poslovanja na Tegelu i Tempelhofu. (49)

| (175) | Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti potpisan je 6. kolovoza 1992., odnosno davno prije nego što je donesena presuda u predmetu Aéroports de Pariz
   (50)12. prosinca 2000. Njemačka su tijela mogla opravdano pretpostaviti da financiranje infrastrukture zračne luke nije predstavljalo državnu potporu te stoga u skladu s tim te mjere nije bilo potrebno prijaviti Komisiji. Iz toga proizlazi da Komisija sada na temelju pravila o državnim potporama ne smije preispitivati valjanost mjera financiranja odobrenih prije presude u predmetu Aéroports de Pariz
   (51), tj. prije 12. prosinca 2000. (52) Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti stoga bi tek nakon navedenog datuma mogao predstavljati državnu potporu. Vremenski okvir istrage Komisije u pogledu te mjere stoga je ograničen na razdoblje koje počinje 12. prosinca 2000. i završava na dan pokretanja službenog istražnog postupka. |
| --- | --- |

(175)

Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti potpisan je 6. kolovoza 1992., odnosno davno prije nego što je donesena presuda u predmetu Aéroports de Pariz
   (50)12. prosinca 2000. Njemačka su tijela mogla opravdano pretpostaviti da financiranje infrastrukture zračne luke nije predstavljalo državnu potporu te stoga u skladu s tim te mjere nije bilo potrebno prijaviti Komisiji. Iz toga proizlazi da Komisija sada na temelju pravila o državnim potporama ne smije preispitivati valjanost mjera financiranja odobrenih prije presude u predmetu Aéroports de Pariz
   (51), tj. prije 12. prosinca 2000. (52) Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti stoga bi tek nakon navedenog datuma mogao predstavljati državnu potporu. Vremenski okvir istrage Komisije u pogledu te mjere stoga je ograničen na razdoblje koje počinje 12. prosinca 2000. i završava na dan pokretanja službenog istražnog postupka.

| (176) | Njemačka je objasnila da je sklapanje ugovorâ o kontroli i prijenosu dobiti unutar grupe društava uobičajena poslovna praksa, posebno sa stajališta propisa o porezu na dobit. Nadalje, „nadoknađivanje” gubitaka i dobiti nastalih u različitim društvima jedne grupe jednako je tako uobičajeno. To se može učiniti u obliku ugovora o prijenosu dobiti ili kao isplata dividendi društava kćeri matičnim društvima. Sama činjenica da je Grupa FBS 1992. sklopila ugovor o kontroli i prijenosu dobiti i otad ga održala ne može se stoga smatrati državnom potporom. |
| --- | --- |

(176)

Njemačka je objasnila da je sklapanje ugovorâ o kontroli i prijenosu dobiti unutar grupe društava uobičajena poslovna praksa, posebno sa stajališta propisa o porezu na dobit. Nadalje, „nadoknađivanje” gubitaka i dobiti nastalih u različitim društvima jedne grupe jednako je tako uobičajeno. To se može učiniti u obliku ugovora o prijenosu dobiti ili kao isplata dividendi društava kćeri matičnim društvima. Sama činjenica da je Grupa FBS 1992. sklopila ugovor o kontroli i prijenosu dobiti i otad ga održala ne može se stoga smatrati državnom potporom.

| (177) | Komisija je u pogledu načela ulagača u tržišnom gospodarstvu već objasnila sljedeće: „[...] da je potreban velik diskrecijski prostor za donošenje odluka o ulaganjima u poduzeća. Međutim, načela [načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu] moraju se primijeniti kad je u potpunosti sigurno da ne postoji drugo vjerojatno objašnjenje za osiguranje javnih sredstava od onog da ih se smatra dodijeljenom potporom. Primjenjuju se i onda kad se u državnom holding društvu neodrživi dijelovi poduzeća financiraju održivim dijelovima poduzeća. To se događa u privatnim poduzećima kad predmetno poduzeće primjenjuje strateški plan s izgledima za dugoročnije ostvarivu dobit ili kad unakrsno financiranje predstavlja korist za cijelu grupu poduzeća. U slučaju unakrsnog subvencioniranja u državnim holding društvima Komisija će uzimati u obzir slične strateške ciljeve.” (53) |
| --- | --- |

(177)

Komisija je u pogledu načela ulagača u tržišnom gospodarstvu već objasnila sljedeće: „[...] da je potreban velik diskrecijski prostor za donošenje odluka o ulaganjima u poduzeća. Međutim, načela [načelo ulagača u tržišnom gospodarstvu] moraju se primijeniti kad je u potpunosti sigurno da ne postoji drugo vjerojatno objašnjenje za osiguranje javnih sredstava od onog da ih se smatra dodijeljenom potporom. Primjenjuju se i onda kad se u državnom holding društvu neodrživi dijelovi poduzeća financiraju održivim dijelovima poduzeća. To se događa u privatnim poduzećima kad predmetno poduzeće primjenjuje strateški plan s izgledima za dugoročnije ostvarivu dobit ili kad unakrsno financiranje predstavlja korist za cijelu grupu poduzeća. U slučaju unakrsnog subvencioniranja u državnim holding društvima Komisija će uzimati u obzir slične strateške ciljeve.” (53)

| (178) | Stoga se u tom slučaju unakrsno financiranje ne može smatrati stavljanjem Schönefelda u povlašten položaj ako je ono dio strateškog plana s dugoročnije ostvarivom dobiti ili ako ono predstavlja korist za cijelu Grupu FBS. |
| --- | --- |

(178)

Stoga se u tom slučaju unakrsno financiranje ne može smatrati stavljanjem Schönefelda u povlašten položaj ako je ono dio strateškog plana s dugoročnije ostvarivom dobiti ili ako ono predstavlja korist za cijelu Grupu FBS.

| (179) | S obzirom na sve razloge navedene u odjeljku 7.2.2. barem od 1992., a time i davno prije presude u predmetu Aéroports de Pariz
   (54), jasno je da je bilo opravdano održati poslovanje na Schönefeldu umjesto da se zračna luka zatvori, čak i ako bi se gubitci bilježili godinama. Zatvaranjem Schönefelda čak bi se zračnoj luci BER (koja bi kao buduća jedina zračna luka u Berlinu barem dugoročno trebala bilježiti dobit) nanijela ozbiljna gospodarska šteta i ugrozila provedivost tog važnog strateškog projekta. Odluka o izgradnji jedinstvene zračne luke u Berlinu nije se temeljila samo na razmatranjima u pogledu iskorištenosti površine i okoliša, nego se odnosila i na očekivani porast prometa i povećane prihode. Kako je navedeno u odluci Komisije o odobrenju potpora za zračnu luku BER, uspjeh očekivanog porasta broja putnika u Berlinu (55) ovisio je o samo jednoj zračnoj luci (56). Kako bi se održalo poslovanje Schönefelda i ispunio kasniji cilj pretvaranja Schönefelda u održivu zračnu luku (tako što bi se najprije potaknulo zračne prijevoznike da se premjeste na Schönefeld, a potom i provela strategija za niskotarifne prijevoznike), bilo je potrebno osigurati održivost Schönefelda upotrebom dijela dobiti ostvarene na Tegelu i Tempelhofu za financiranje Schönefelda. Zbog toga je unakrsno financiranje u tom slučaju dio „strateškog plana s izgledima za dugoročnije ostvarivu dobit” i u svakom slučaju za cijelu Grupu FBS predstavlja dugoročnu korist, za razliku od hipotetske situacije u kojoj bi se Schönefeld zatvorio. FBS je mogao očekivati da će se tim dugoročnim koristima – uspješnim otvorenjem i isplativim poslovanjem jedinstvene nove zračne luke za šire područje Berlina (kao i očekivanom dobiti iz poslovanja Schönefelda nakon nekoliko godina praktične primjene strategije za niskotarifne prijevoznike) – premašiti gubitci koje je Schönefeld bilježio prije otvorenja BER-a. |
| --- | --- |

(179)

S obzirom na sve razloge navedene u odjeljku 7.2.2. barem od 1992., a time i davno prije presude u predmetu Aéroports de Pariz
   (54), jasno je da je bilo opravdano održati poslovanje na Schönefeldu umjesto da se zračna luka zatvori, čak i ako bi se gubitci bilježili godinama. Zatvaranjem Schönefelda čak bi se zračnoj luci BER (koja bi kao buduća jedina zračna luka u Berlinu barem dugoročno trebala bilježiti dobit) nanijela ozbiljna gospodarska šteta i ugrozila provedivost tog važnog strateškog projekta. Odluka o izgradnji jedinstvene zračne luke u Berlinu nije se temeljila samo na razmatranjima u pogledu iskorištenosti površine i okoliša, nego se odnosila i na očekivani porast prometa i povećane prihode. Kako je navedeno u odluci Komisije o odobrenju potpora za zračnu luku BER, uspjeh očekivanog porasta broja putnika u Berlinu (55) ovisio je o samo jednoj zračnoj luci (56). Kako bi se održalo poslovanje Schönefelda i ispunio kasniji cilj pretvaranja Schönefelda u održivu zračnu luku (tako što bi se najprije potaknulo zračne prijevoznike da se premjeste na Schönefeld, a potom i provela strategija za niskotarifne prijevoznike), bilo je potrebno osigurati održivost Schönefelda upotrebom dijela dobiti ostvarene na Tegelu i Tempelhofu za financiranje Schönefelda. Zbog toga je unakrsno financiranje u tom slučaju dio „strateškog plana s izgledima za dugoročnije ostvarivu dobit” i u svakom slučaju za cijelu Grupu FBS predstavlja dugoročnu korist, za razliku od hipotetske situacije u kojoj bi se Schönefeld zatvorio. FBS je mogao očekivati da će se tim dugoročnim koristima – uspješnim otvorenjem i isplativim poslovanjem jedinstvene nove zračne luke za šire područje Berlina (kao i očekivanom dobiti iz poslovanja Schönefelda nakon nekoliko godina praktične primjene strategije za niskotarifne prijevoznike) – premašiti gubitci koje je Schönefeld bilježio prije otvorenja BER-a.

| (180) | Prema tome, Grupa FBS sklapanjem i obnovom Ugovora o kontroli i prijenosu dobiti te održavanjem poslovanja Schönefelda za zračnu luku Schönefeld nije stvorila gospodarsku korist. (57) Sklapanje Ugovora o kontroli i prijenosu dobiti i njegova provedba od 12. prosinca 2000. stoga ne predstavljaju državnu potporu. |
| --- | --- |

(180)

Prema tome, Grupa FBS sklapanjem i obnovom Ugovora o kontroli i prijenosu dobiti te održavanjem poslovanja Schönefelda za zračnu luku Schönefeld nije stvorila gospodarsku korist. (57) Sklapanje Ugovora o kontroli i prijenosu dobiti i njegova provedba od 12. prosinca 2000. stoga ne predstavljaju državnu potporu.

7.4.   Ugovori između FBS-a i različitih zračnih prijevoznika: uvodne napomene

| (181) | Prije ocjene ugovora sklopljenih između FBS-a i različitih zračnih prijevoznika korisne su neke uvodne napomene, posebno u svjetlu presude Općeg suda u predmetu Charleroi (dalje u tekstu: „presuda Charleroi”) (58), donesene nakon pokretanja službenog istražnog postupka u ovom predmetu. |
| --- | --- |

(181)

Prije ocjene ugovora sklopljenih između FBS-a i različitih zračnih prijevoznika korisne su neke uvodne napomene, posebno u svjetlu presude Općeg suda u predmetu Charleroi (dalje u tekstu: „presuda Charleroi”) (58), donesene nakon pokretanja službenog istražnog postupka u ovom predmetu.

7.4.1.   Primjena načela ulagača u tržišnom gospodarstvu na ugovore sklopljene između FBS-a i različitih zračnih prijevoznika

| (182) | Neke zainteresirane strane načelno su tvrdile da su predmetni ugovori stvorili gospodarsku korist predmetnim zračnim prijevoznicima jer uvjeti ponuđeni u okviru tih ugovora nisu bili u skladu s općim odredbama o naknadama zračne luke važećima na Schönefeldu, odnosno jer nisu svim zračnim prijevoznicima bez iznimke ponuđeni jednaki uvjeti. |
| --- | --- |

(182)

Neke zainteresirane strane načelno su tvrdile da su predmetni ugovori stvorili gospodarsku korist predmetnim zračnim prijevoznicima jer uvjeti ponuđeni u okviru tih ugovora nisu bili u skladu s općim odredbama o naknadama zračne luke važećima na Schönefeldu, odnosno jer nisu svim zračnim prijevoznicima bez iznimke ponuđeni jednaki uvjeti.

| (183) | Bitno pitanje koje se nameće na temelju tih argumenata glasi: Ako za zračnu luku čiji je upravitelj javno poduzeće vrijedi javni sustav naknada, i ako upravitelj zračne luke nudi popuste na te naknade ili financijske poticaje s jednakim učinkom kao što ga imaju ti popusti (59), stvaraju li ti popusti i poticaji (60) sami po sebi i u svim okolnostima gospodarsku korist za predmetne zračne prijevoznike? |
| --- | --- |

(183)

Bitno pitanje koje se nameće na temelju tih argumenata glasi: Ako za zračnu luku čiji je upravitelj javno poduzeće vrijedi javni sustav naknada, i ako upravitelj zračne luke nudi popuste na te naknade ili financijske poticaje s jednakim učinkom kao što ga imaju ti popusti (59), stvaraju li ti popusti i poticaji (60) sami po sebi i u svim okolnostima gospodarsku korist za predmetne zračne prijevoznike?

| (184) | Na ovo pitanje potrebno je odgovoriti negativno. U presudi Charleroi, u kojoj je posebno bila riječ o tome da je regija Valonija ponudila popust zračnom prijevozniku u zračnoj luci u kojoj je regija bila ovlaštena određivati naknade zračne luke, sud je obrazložio: „Unatoč okolnosti da regija Valonija u ovom predmetu raspolaže ovlastima određivanja naknada zračne luke, ispitivanje sustava popusta za te naknade, s obzirom na to da ga može uvesti privatan gospodarski subjekt, i dalje se mora provesti prema načelu ulagača u tržišnom gospodarstvu.” (61) Iz toga proizlazi da popusti na naknade zračne luke (ili financijski poticaji kojima se umanjuje neto novčani tok od zračnih prijevoznika prema upravitelju zračne luke) ne predstavljaju automatski gospodarsku korist. Kako bi se odredilo je li riječ o takvom slučaju, potrebno je provjeriti bi li razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu koji se vodi izgledima održivosti predmetnom zračnom prijevozniku odobrio slične popuste i poticaje (62). |
| --- | --- |

(184)

Na ovo pitanje potrebno je odgovoriti negativno. U presudi Charleroi, u kojoj je posebno bila riječ o tome da je regija Valonija ponudila popust zračnom prijevozniku u zračnoj luci u kojoj je regija bila ovlaštena određivati naknade zračne luke, sud je obrazložio: „Unatoč okolnosti da regija Valonija u ovom predmetu raspolaže ovlastima određivanja naknada zračne luke, ispitivanje sustava popusta za te naknade, s obzirom na to da ga može uvesti privatan gospodarski subjekt, i dalje se mora provesti prema načelu ulagača u tržišnom gospodarstvu.” (61) Iz toga proizlazi da popusti na naknade zračne luke (ili financijski poticaji kojima se umanjuje neto novčani tok od zračnih prijevoznika prema upravitelju zračne luke) ne predstavljaju automatski gospodarsku korist. Kako bi se odredilo je li riječ o takvom slučaju, potrebno je provjeriti bi li razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu koji se vodi izgledima održivosti predmetnom zračnom prijevozniku odobrio slične popuste i poticaje (62).

| (185) | Razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu koji je upravitelj zračne luke može iz različitih razloga ne ponuditi iste uvjete svim zračnim prijevoznicima. Posebno može biti opravdano zračnim prijevoznicima koji zračnoj luci donose velik broj putnika odobriti određene financijske poticaje (i u obliku dodataka za marketing) i posebne popuste na objavljene naknade zračne luke. Takvi povoljni uvjeti objektivno se mogu opravdati očekivanim dodatnim prometom i u pogledu prihoda iz djelatnosti koje nisu vezane za zračni promet nastalih na temelju tog dodatnog prometa. (63) Još je jedno opravdanje činjenica da marža po putniku koja se dobiva iz naknada zračne luke koje plaća zračni prijevoznik apsolutno gledano može biti znatna s obzirom na predmetni broj putnika, čak i ako je ta marža umanjena popustima i financijskim poticajima. |
| --- | --- |

(185)

Razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu koji je upravitelj zračne luke može iz različitih razloga ne ponuditi iste uvjete svim zračnim prijevoznicima. Posebno može biti opravdano zračnim prijevoznicima koji zračnoj luci donose velik broj putnika odobriti određene financijske poticaje (i u obliku dodataka za marketing) i posebne popuste na objavljene naknade zračne luke. Takvi povoljni uvjeti objektivno se mogu opravdati očekivanim dodatnim prometom i u pogledu prihoda iz djelatnosti koje nisu vezane za zračni promet nastalih na temelju tog dodatnog prometa. (63) Još je jedno opravdanje činjenica da marža po putniku koja se dobiva iz naknada zračne luke koje plaća zračni prijevoznik apsolutno gledano može biti znatna s obzirom na predmetni broj putnika, čak i ako je ta marža umanjena popustima i financijskim poticajima.

| (186) | Ulagač u tržišnom gospodarstvu koji je upravitelj zračne luke pri određivanju uvjeta koji se nude zračnim prijevoznicima može uzeti u obzir brojne čimbenike. Time je obuhvaćen ne samo očekivani dodatni promet, nego i trenutak u kojem se dogovara ugovor sa zračnim prijevoznikom (te situacija u kojoj se zračna luka nalazi u tom trenutku, posebno u pogledu iskorištenosti kapaciteta), linije koje zračni prijevoznik namjerava održavati (64), operativni zahtjevi zračnog prijevoznika u zračnoj luci, vrsta i značajke usluga potrebnih u zračnoj luci, pritisak koji zračni prijevoznici vrše za vrijeme pregovora (65) itd. |
| --- | --- |

(186)

Ulagač u tržišnom gospodarstvu koji je upravitelj zračne luke pri određivanju uvjeta koji se nude zračnim prijevoznicima može uzeti u obzir brojne čimbenike. Time je obuhvaćen ne samo očekivani dodatni promet, nego i trenutak u kojem se dogovara ugovor sa zračnim prijevoznikom (te situacija u kojoj se zračna luka nalazi u tom trenutku, posebno u pogledu iskorištenosti kapaciteta), linije koje zračni prijevoznik namjerava održavati (64), operativni zahtjevi zračnog prijevoznika u zračnoj luci, vrsta i značajke usluga potrebnih u zračnoj luci, pritisak koji zračni prijevoznici vrše za vrijeme pregovora (65) itd.

| (187) | Za razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu koji je upravitelj zračne luke stoga može biti opravdano različitim zračnim prijevoznicima ponuditi različite uvjete u pogledu naknada zračne luke i financijskih poticaja, bez obzira na to jesu li u obliku bilateralnih ugovora ili u obliku sustava popusta i poticaja sadržanih u pravnim aktima kojima se određuju naknade (66). Kako bi se odredilo predstavljaju li takvi popusti i financijski poticaji gospodarsku korist, potrebno je utvrditi je li upravitelj zračne luke u trenutku donošenja odluke o ponudi popusta i poticaja nakon razumnog promišljanja mogao pretpostaviti da je ta odluka isplativa ili, drugim riječima, da ona u usporedbi s hipotetskom situacijom za posljedicu ima veću dobit (ili niže gubitke). |
| --- | --- |

(187)

Za razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu koji je upravitelj zračne luke stoga može biti opravdano različitim zračnim prijevoznicima ponuditi različite uvjete u pogledu naknada zračne luke i financijskih poticaja, bez obzira na to jesu li u obliku bilateralnih ugovora ili u obliku sustava popusta i poticaja sadržanih u pravnim aktima kojima se određuju naknade (66). Kako bi se odredilo predstavljaju li takvi popusti i financijski poticaji gospodarsku korist, potrebno je utvrditi je li upravitelj zračne luke u trenutku donošenja odluke o ponudi popusta i poticaja nakon razumnog promišljanja mogao pretpostaviti da je ta odluka isplativa ili, drugim riječima, da ona u usporedbi s hipotetskom situacijom za posljedicu ima veću dobit (ili niže gubitke).

| (188) | Osim toga, za razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu – suprotno tvrdnjama nekih zainteresiranih strana – u pogledu uvjeta koje upravitelj zračne luke nudi zračnim prijevoznicima u okviru bilateralnih ugovora (primjerice posebnih dodataka za uspostavu novih linija) i koji nisu rezultat općenitih sustava popusta ili poticaja sadržanih u objavljenom pravilniku o naknadama, nije potrebno osigurati da se ti uvjeti temelje na općenitim i transparentnim kriterijima koji vrijede za sve zračne prijevoznike. Pri dogovaranju bilateralnog sporazuma sa zračnim prijevoznikom od razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu očekuje se da se neće voditi prethodno određenim transparentnim kriterijima kojima se ograničava njegov prostor za pregovaranje, nego da će procijeniti sve relevantne aspekte usluga koje predlaže zračni prijevoznik. Iz tog razloga primjedbe koje su neke zainteresirane strane navele u vezi s nedostatkom transparentnosti popusta i financijskih poticaja koje nudi FBS nisu relevantne u ovom predmetu u pogledu primjene načela ulagača u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(188)

Osim toga, za razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu – suprotno tvrdnjama nekih zainteresiranih strana – u pogledu uvjeta koje upravitelj zračne luke nudi zračnim prijevoznicima u okviru bilateralnih ugovora (primjerice posebnih dodataka za uspostavu novih linija) i koji nisu rezultat općenitih sustava popusta ili poticaja sadržanih u objavljenom pravilniku o naknadama, nije potrebno osigurati da se ti uvjeti temelje na općenitim i transparentnim kriterijima koji vrijede za sve zračne prijevoznike. Pri dogovaranju bilateralnog sporazuma sa zračnim prijevoznikom od razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu očekuje se da se neće voditi prethodno određenim transparentnim kriterijima kojima se ograničava njegov prostor za pregovaranje, nego da će procijeniti sve relevantne aspekte usluga koje predlaže zračni prijevoznik. Iz tog razloga primjedbe koje su neke zainteresirane strane navele u vezi s nedostatkom transparentnosti popusta i financijskih poticaja koje nudi FBS nisu relevantne u ovom predmetu u pogledu primjene načela ulagača u tržišnom gospodarstvu.

7.4.2.   Valjanost Pravilnika o naknadama iz 2004. i bilateralnih ugovora između FBS-a i različitih zračnih prijevoznika prema nacionalnom pravu

| (189) | Pitanje je li Pravilnik o naknadama iz 2004. postao valjan prema nacionalnom pravu ili nije, nije relevantno za primjenu načela ulagača u tržišnom gospodarstvu, čak i ako je važno prema njemačkom pravu. Činjenica da je popust na naknade zračne luke koje općenito vrijede ili financijski poticaj sličnog učinka odobren u obliku bilateralnog ugovora, a ne na temelju općenitog sustava sadržanog u objavljenom pravilniku o naknadama nije relevantna. Činjenica je da ulagač u tržišnom gospodarstvu može odlučiti odobriti popuste ili poticaje na temelju jednog od dvaju mehanizama i da održivost te odluke ne ovisi o odabranom mehanizmu. Stoga pitanje jesu li uvjeti koje je FBS ponudio određenim zračnim prijevoznicima proizišli iz same provedbe važećeg primjenjivog pravilnika o naknadama ili iz bilateralnih sporazuma nije relevantno. |
| --- | --- |

(189)

Pitanje je li Pravilnik o naknadama iz 2004. postao valjan prema nacionalnom pravu ili nije, nije relevantno za primjenu načela ulagača u tržišnom gospodarstvu, čak i ako je važno prema njemačkom pravu. Činjenica da je popust na naknade zračne luke koje općenito vrijede ili financijski poticaj sličnog učinka odobren u obliku bilateralnog ugovora, a ne na temelju općenitog sustava sadržanog u objavljenom pravilniku o naknadama nije relevantna. Činjenica je da ulagač u tržišnom gospodarstvu može odlučiti odobriti popuste ili poticaje na temelju jednog od dvaju mehanizama i da održivost te odluke ne ovisi o odabranom mehanizmu. Stoga pitanje jesu li uvjeti koje je FBS ponudio određenim zračnim prijevoznicima proizišli iz same provedbe važećeg primjenjivog pravilnika o naknadama ili iz bilateralnih sporazuma nije relevantno.

| (190) | Osim toga, nije relevantno ni pitanje je li FBS prema nacionalnom pravu bio ovlašten za sklapanje bilateralnih ugovora kojima se utvrđuju uvjeti različiti od onih iz pravilnika o naknadama (67). U tom pogledu Sud je u Presudi Charleroi zaključio: „[...] spojivost ponašanja institucije koja odobrava potporu s nacionalnim pravom nije potrebno uzeti u obzir ako je riječ o tome je li ta ustanova postupala prema načelu privatnog ulagača u tržišnom gospodarstvu ili je odobrila gospodarsku korist kršenjem članka 87. st. 1. Ugovora o EZ-u.” (68) |
| --- | --- |

(190)

Osim toga, nije relevantno ni pitanje je li FBS prema nacionalnom pravu bio ovlašten za sklapanje bilateralnih ugovora kojima se utvrđuju uvjeti različiti od onih iz pravilnika o naknadama (67). U tom pogledu Sud je u Presudi Charleroi zaključio: „[...] spojivost ponašanja institucije koja odobrava potporu s nacionalnim pravom nije potrebno uzeti u obzir ako je riječ o tome je li ta ustanova postupala prema načelu privatnog ulagača u tržišnom gospodarstvu ili je odobrila gospodarsku korist kršenjem članka 87. st. 1. Ugovora o EZ-u.” (68)

7.4.3.   Posljedice uvjeta ponuđenih zračnim prijevoznicima koji posluju na Tegelu

| (191) | Neke su zainteresirane strane u svojim primjedbama tvrdile da zračne prijevoznike koji posluju na Schönefeldu financiraju zračni prijevoznici koji posluju na Tegelu niskim naknadama zračne luke i drugim povoljnim uvjetima. To navodno unakrsno financiranje proizlazi iz toga da FBS posljedice niskih naknada na Schönefeldu nadoknađuje visokim naknadama na Tegelu. |
| --- | --- |

(191)

Neke su zainteresirane strane u svojim primjedbama tvrdile da zračne prijevoznike koji posluju na Schönefeldu financiraju zračni prijevoznici koji posluju na Tegelu niskim naknadama zračne luke i drugim povoljnim uvjetima. To navodno unakrsno financiranje proizlazi iz toga da FBS posljedice niskih naknada na Schönefeldu nadoknađuje visokim naknadama na Tegelu.

| (192) | Te primjedbe temelje se na pretpostavki da uvjeti koji su se nudili na Schönefeldu ne bi predstavljali državnu potporu samo ako bi bili jednaki onima koji su se nudili na Tegelu. |
| --- | --- |

(192)

Te primjedbe temelje se na pretpostavki da uvjeti koji su se nudili na Schönefeldu ne bi predstavljali državnu potporu samo ako bi bili jednaki onima koji su se nudili na Tegelu.

| (193) | Međutim, to nije slučaj. Prije svega, Tegel i Schönefeld ne razlikuju se samo u pogledu naknada zračne luke, nego i na mnoge druge načine, posebno u pogledu vrste infrastrukture zračne luke i udaljenosti od središta grada. Zato ih se ne može smatrati potpuno međusobno zamjenjivima. Dokaz je za to neuspjeli pokušaj da se zračne prijevoznike prije provedbe strategije za niskotarifne prijevoznike potakne na premještanje poslovanja s Tegela na Schönefeld. |
| --- | --- |

(193)

Međutim, to nije slučaj. Prije svega, Tegel i Schönefeld ne razlikuju se samo u pogledu naknada zračne luke, nego i na mnoge druge načine, posebno u pogledu vrste infrastrukture zračne luke i udaljenosti od središta grada. Zato ih se ne može smatrati potpuno međusobno zamjenjivima. Dokaz je za to neuspjeli pokušaj da se zračne prijevoznike prije provedbe strategije za niskotarifne prijevoznike potakne na premještanje poslovanja s Tegela na Schönefeld.

| (194) | Nadalje, zračni prijevoznici nisu „prisiljeni” poslovati na Tegelu ili na Schönefeldu. Zračni prijevoznici usto imaju još dvije opcije: ne poslovati ni na Tegelu ni na Schönefeldu ili se služiti tim zračnim lukama smanjenim kapacitetima (i premjestiti svoje zrakoplove i posadu na druge linije koje ne uzlijeću iz Berlina jer niskotarifni prijevoznici dokazano vrlo brzo mogu prilagoditi kapacitete novim tržišnim uvjetima). Time bi svaki pokušaj FBS-a da zračnom prijevozniku koji razmatra uspostavu poslovanja na Schönefeldu pruži iste uvjete kao na Tegelu mogao dovesti do toga da zračni prijevoznik odustane od svojih planova i odluči da neće poslovati ni na Schönefeldu ni na Tegelu ili da nudi manje letova iz Berlina. |
| --- | --- |

(194)

Nadalje, zračni prijevoznici nisu „prisiljeni” poslovati na Tegelu ili na Schönefeldu. Zračni prijevoznici usto imaju još dvije opcije: ne poslovati ni na Tegelu ni na Schönefeldu ili se služiti tim zračnim lukama smanjenim kapacitetima (i premjestiti svoje zrakoplove i posadu na druge linije koje ne uzlijeću iz Berlina jer niskotarifni prijevoznici dokazano vrlo brzo mogu prilagoditi kapacitete novim tržišnim uvjetima). Time bi svaki pokušaj FBS-a da zračnom prijevozniku koji razmatra uspostavu poslovanja na Schönefeldu pruži iste uvjete kao na Tegelu mogao dovesti do toga da zračni prijevoznik odustane od svojih planova i odluči da neće poslovati ni na Schönefeldu ni na Tegelu ili da nudi manje letova iz Berlina.

| (195) | Tako za razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu ne bi postojali razlozi da pri određivanju naknada za Schönefeld uzima u obzir postojeće uvjete na Tegelu. Na temelju istih razmatranja i s obzirom na ograničen gospodarski značaj smanjenja odnosno zatvaranja Tempelhofa za razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu ne bi postojao ni razlog da pri određivanju naknada za Schönefeld uzima u obzir uvjete na Tempelhofu. |
| --- | --- |

(195)

Tako za razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu ne bi postojali razlozi da pri određivanju naknada za Schönefeld uzima u obzir postojeće uvjete na Tegelu. Na temelju istih razmatranja i s obzirom na ograničen gospodarski značaj smanjenja odnosno zatvaranja Tempelhofa za razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu ne bi postojao ni razlog da pri određivanju naknada za Schönefeld uzima u obzir uvjete na Tempelhofu.

7.4.4.   Primjena načela ulagača u tržišnom gospodarstvu na ugovore između zračne luke i zračnih prijevoznika

| (196) | Komisija zaključuje da je predmetne ugovore potrebno smatrati dijelom provedbe strategije za niskotarifne prijevoznike koja je srednjoročno i dugoročno trebala dovesti do pozitivnih poslovnih rezultata za Schönefeld. |
| --- | --- |

(196)

Komisija zaključuje da je predmetne ugovore potrebno smatrati dijelom provedbe strategije za niskotarifne prijevoznike koja je srednjoročno i dugoročno trebala dovesti do pozitivnih poslovnih rezultata za Schönefeld.

| (197) | Kako bi se odredilo odobrava li se nekim od predmetnih ugovora gospodarska korist, potrebno je istražiti bi li u trenutku sklapanja ugovora razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu pretpostavio da će se tim ugovorom ostvariti veća dobit nego što bi to bilo moguće na drugi način. Ta veća dobit računa se na temelju razlike između očekivanih dodatnih prihoda ostvarenih ugovorom (tj. razlike između prihoda koji bi se ostvarili kad bi se ugovor sklopio i prihoda koji bi se ostvarili da nema ugovora) i očekivanih dodatnih troškova proizišlih iz ugovora (tj. razlike između troškova koji bi nastali kad bi se ugovor sklopio i troškova koji bi nastali da nema ugovora); rezultat novčanog toka umanjuje se odgovarajućom diskontnom stopom. |
| --- | --- |

(197)

Kako bi se odredilo odobrava li se nekim od predmetnih ugovora gospodarska korist, potrebno je istražiti bi li u trenutku sklapanja ugovora razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu pretpostavio da će se tim ugovorom ostvariti veća dobit nego što bi to bilo moguće na drugi način. Ta veća dobit računa se na temelju razlike između očekivanih dodatnih prihoda ostvarenih ugovorom (tj. razlike između prihoda koji bi se ostvarili kad bi se ugovor sklopio i prihoda koji bi se ostvarili da nema ugovora) i očekivanih dodatnih troškova proizišlih iz ugovora (tj. razlike između troškova koji bi nastali kad bi se ugovor sklopio i troškova koji bi nastali da nema ugovora); rezultat novčanog toka umanjuje se odgovarajućom diskontnom stopom.

| (198) | Nadalje, u istrazi je potrebno uzeti u obzir sve relevantne dodatne prihode i troškove povezane s transakcijom. Različite elemente (popuste na naknade zračne luke, dodatke za marketing, druge financijske poticaje) ne smije se odvojeno ocjenjivati. U tom pogledu potrebno je navesti sljedeći odlomak iz Presude Charleroi: „U okviru primjene kriterija privatnog ulagača trgovinsku transakciju [...] potrebno je razmatrati u cijelosti kako bi se provjerilo jesu li se državno tijelo i tijelo koje ono kontrolira ukupno gledano ponašali kao gospodarski subjekti usmjereni na tržišno gospodarstvo. Naime, pri ocjeni spornih mjera Komisija mora uzeti u obzir sve mjerodavne aspekte sporne transakcije i njezina konteksta [...].” (69) |
| --- | --- |

(198)

Nadalje, u istrazi je potrebno uzeti u obzir sve relevantne dodatne prihode i troškove povezane s transakcijom. Različite elemente (popuste na naknade zračne luke, dodatke za marketing, druge financijske poticaje) ne smije se odvojeno ocjenjivati. U tom pogledu potrebno je navesti sljedeći odlomak iz Presude Charleroi: „U okviru primjene kriterija privatnog ulagača trgovinsku transakciju [...] potrebno je razmatrati u cijelosti kako bi se provjerilo jesu li se državno tijelo i tijelo koje ono kontrolira ukupno gledano ponašali kao gospodarski subjekti usmjereni na tržišno gospodarstvo. Naime, pri ocjeni spornih mjera Komisija mora uzeti u obzir sve mjerodavne aspekte sporne transakcije i njezina konteksta [...].” (69)

| (199) | Očekivani dodatni prihodi moraju posebno sadržavati prihode iz naknada zračne luke, uzimajući u obzir popuste i dodatan promet koji se očekuje na temelju ugovora te očekivane prihode koji nisu povezani sa zračnim prometom, a koji se ostvaruju na temelju dodatnog prometa. Očekivani dodatni troškovi moraju posebno sadržavati sve dodatne troškove poslovanja i ulaganja koji ne bi nastali da ugovor ne postoji; osim toga, dodatni troškovi moraju sadržavati dodatne troškove dodataka za marketing i drugih financijskih poticaja. |
| --- | --- |

(199)

Očekivani dodatni prihodi moraju posebno sadržavati prihode iz naknada zračne luke, uzimajući u obzir popuste i dodatan promet koji se očekuje na temelju ugovora te očekivane prihode koji nisu povezani sa zračnim prometom, a koji se ostvaruju na temelju dodatnog prometa. Očekivani dodatni troškovi moraju posebno sadržavati sve dodatne troškove poslovanja i ulaganja koji ne bi nastali da ugovor ne postoji; osim toga, dodatni troškovi moraju sadržavati dodatne troškove dodataka za marketing i drugih financijskih poticaja.

7.5.   Ocjena Ugovora s trgovačkim društvom easyJet iz 2003. (Druga mjera)

| (200) | Ugovor s trgovačkim društvom easyJet iz 2003. izvorno je sklopljen na razdoblje od deset godina, prije stupanja na snagu Pravilnika o naknadama iz 2004., uz mogućnost produljenja ugovora za još deset godina. |
| --- | --- |

(200)

Ugovor s trgovačkim društvom easyJet iz 2003. izvorno je sklopljen na razdoblje od deset godina, prije stupanja na snagu Pravilnika o naknadama iz 2004., uz mogućnost produljenja ugovora za još deset godina.

| (201) | Njemačka je priložila dokumente na kojima se temelje unaprijed sastavljene financijske prognoze za projekt, koje se posebno temelje na prognozama FBS-a od 17. prosinca 2003., nastalima prije sklapanja ugovora između FBS-a i trgovačkog društva easyJet 19. prosinca 2003. (vidjeti uvodnu izjavu 37.). FBS je pretpostavio da će ugovor za razdoblje od 2004. do 2012. donijeti godišnji porast operativne dobiti i da će se 2010. dosegnuti prag isplativosti poslovanja.

  Tablica 9.


  Prognoze FBS-a u pogledu dodatne dobiti, ostvarene na temelju Ugovora s trgovačkim društvom easyJet iz 2003. (u milijunima EUR) | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Operativna dobit bez trgovačkog društva easyJet | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dodatna operativna dobit s trgovačkim društvom easyJet | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Konsolidirana operativna dobit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(201)

Njemačka je priložila dokumente na kojima se temelje unaprijed sastavljene financijske prognoze za projekt, koje se posebno temelje na prognozama FBS-a od 17. prosinca 2003., nastalima prije sklapanja ugovora između FBS-a i trgovačkog društva easyJet 19. prosinca 2003. (vidjeti uvodnu izjavu 37.). FBS je pretpostavio da će ugovor za razdoblje od 2004. do 2012. donijeti godišnji porast operativne dobiti i da će se 2010. dosegnuti prag isplativosti poslovanja.

Tablica 9.

Prognoze FBS-a u pogledu dodatne dobiti, ostvarene na temelju Ugovora s trgovačkim društvom easyJet iz 2003. (u milijunima EUR)

2004.

2005.

2006.

2007.

2008.

2009.

2010.

2011.

2012.

Operativna dobit bez trgovačkog društva easyJet

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dodatna operativna dobit s trgovačkim društvom easyJet

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Konsolidirana operativna dobit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (202) | Komisija te prognoze i pretpostavke na kojima se one temelje smatra čvrstom osnovom za potpisivanje Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003. |
| --- | --- |

(202)

Komisija te prognoze i pretpostavke na kojima se one temelje smatra čvrstom osnovom za potpisivanje Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003.

| (203) | Prognoze u pogledu očekivanog prometa na temelju Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003. izračunane su na temelju broja zrakoplova koje je easyJet prema Ugovoru s vremenom trebao smjestiti na Schönefeldu i na temelju čimbenika opterećenja od [...], koji se s obzirom na uobičajene čimbenike opterećenja niskotarifnih prijevoznika čini vjerojatnim. |
| --- | --- |

(203)

Prognoze u pogledu očekivanog prometa na temelju Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003. izračunane su na temelju broja zrakoplova koje je easyJet prema Ugovoru s vremenom trebao smjestiti na Schönefeldu i na temelju čimbenika opterećenja od [...], koji se s obzirom na uobičajene čimbenike opterećenja niskotarifnih prijevoznika čini vjerojatnim.

| (204) | U poslovnom planu uzete su u obzir prognoze za sve relevantne dodatne troškove i prihode, uključujući kategorije prihoda vezanih uz zračni promet i nevezanih uz zračni promet te troškove financijskih poticaja za easyJet. U tim prognozama posebno su uzeti u obzir i dodatni promet i dodatni letovi očekivani na temelju ugovora i ugovornih uvjeta. |
| --- | --- |

(204)

U poslovnom planu uzete su u obzir prognoze za sve relevantne dodatne troškove i prihode, uključujući kategorije prihoda vezanih uz zračni promet i nevezanih uz zračni promet te troškove financijskih poticaja za easyJet. U tim prognozama posebno su uzeti u obzir i dodatni promet i dodatni letovi očekivani na temelju ugovora i ugovornih uvjeta.

| (205) | Kako bi se ta strateška odluka podvrgla testu otpornosti na stres, FBS je angažirao revizorsko društvo [...] („drugi stručnjak”) da istraži bi li razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu koji se vodi ciljevima održivosti 2003. potpisao taj ugovor. U toj procjeni („Studija drugog stručnjaka”) završenoj 2007. istraženi su i ugovori s drugim zračnim prijevoznicima. |
| --- | --- |

(205)

Kako bi se ta strateška odluka podvrgla testu otpornosti na stres, FBS je angažirao revizorsko društvo [...] („drugi stručnjak”) da istraži bi li razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu koji se vodi ciljevima održivosti 2003. potpisao taj ugovor. U toj procjeni („Studija drugog stručnjaka”) završenoj 2007. istraženi su i ugovori s drugim zračnim prijevoznicima.

| (206) | Drugi stručnjak svoju analizu Ugovora s trgovačkim društvom easyJet iz 2003. temeljio je na prognozama FBS-a navedenima u uvodnoj izjavi 158. |
| --- | --- |

(206)

Drugi stručnjak svoju analizu Ugovora s trgovačkim društvom easyJet iz 2003. temeljio je na prognozama FBS-a navedenima u uvodnoj izjavi 158.

| (207) | Drugi stručnjak detaljno je istražio utemeljenost prognoza FBS-a u pogledu troškova i prihoda te je na temelju podataka raspoloživih u trenutku sklapanja ugovora unio ispravke u pretpostavke FBS-a ako bi smatrao da one nisu primjerene. |
| --- | --- |

(207)

Drugi stručnjak detaljno je istražio utemeljenost prognoza FBS-a u pogledu troškova i prihoda te je na temelju podataka raspoloživih u trenutku sklapanja ugovora unio ispravke u pretpostavke FBS-a ako bi smatrao da one nisu primjerene.

| (208) | U tom je pogledu drugi stručnjak primjerice izvršio prilagodbu poslovnog plana kako bi u njega uključio troškove ulaganja u iznosu od [...] milijuna EUR za izgradnju dodatnih izlaza za easyJet na terminalu B. Uslijedile su prilagodbe kako bi se u obzir uzela činjenica da su se prognoze FBS-a temeljile na nacrtu ugovora s prijevoznikom easyJet koji nije potpuno istovjetan ugovoru koji je naposljetku potpisan. Nadalje, drugi stručnjak prilagodio je poslovni plan kako bi osigurao potpunu istovjetnost poslovnog plana i uvjeta iz potpisanog ugovora. |
| --- | --- |

(208)

U tom je pogledu drugi stručnjak primjerice izvršio prilagodbu poslovnog plana kako bi u njega uključio troškove ulaganja u iznosu od [...] milijuna EUR za izgradnju dodatnih izlaza za easyJet na terminalu B. Uslijedile su prilagodbe kako bi se u obzir uzela činjenica da su se prognoze FBS-a temeljile na nacrtu ugovora s prijevoznikom easyJet koji nije potpuno istovjetan ugovoru koji je naposljetku potpisan. Nadalje, drugi stručnjak prilagodio je poslovni plan kako bi osigurao potpunu istovjetnost poslovnog plana i uvjeta iz potpisanog ugovora.

| (209) | Usto je drugi stručnjak na temelju prognoza FBS-a (s navedenim ispravcima) izračunao neto sadašnju vrijednost (eng. net present value – NPV) Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003. za razdoblje od 2004. do 2007. na dan 30. prosinca 2003. Neto sadašnja vrijednost očekivanih novčanih tokova (uplata i isplata) određuje se kao diskontirani zbroj pojedinih očekivanih novčanih tokova tijekom relevantnog razdoblja. Neto sadašnja vrijednost ekonomski je pokazatelj koji je poduzećima potreban za ocjenu održivosti projekta. Drugi stručnjak izračunao je ukupnu neto sadašnju vrijednost Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003. na kraju svake godine do isteka ugovora. Usto je drugi stručnjak izračunao diskontnu stopu primjenjivu za diskontiranje novčanih tokova prema klasičnoj metodi modela za vrednovanje kapitalne imovine (engl. Capital Asset Pricing Model – CAPM) (70), tako da su se u diskontnoj stopi efektivno odražavali troškovi kapitala FBS-a 2003. |
| --- | --- |

(209)

Usto je drugi stručnjak na temelju prognoza FBS-a (s navedenim ispravcima) izračunao neto sadašnju vrijednost (eng. net present value – NPV) Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003. za razdoblje od 2004. do 2007. na dan 30. prosinca 2003. Neto sadašnja vrijednost očekivanih novčanih tokova (uplata i isplata) određuje se kao diskontirani zbroj pojedinih očekivanih novčanih tokova tijekom relevantnog razdoblja. Neto sadašnja vrijednost ekonomski je pokazatelj koji je poduzećima potreban za ocjenu održivosti projekta. Drugi stručnjak izračunao je ukupnu neto sadašnju vrijednost Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003. na kraju svake godine do isteka ugovora. Usto je drugi stručnjak izračunao diskontnu stopu primjenjivu za diskontiranje novčanih tokova prema klasičnoj metodi modela za vrednovanje kapitalne imovine (engl. Capital Asset Pricing Model – CAPM) (70), tako da su se u diskontnoj stopi efektivno odražavali troškovi kapitala FBS-a 2003.

| (210) | Rezultati neto sadašnje vrijednosti navedeni su u tablici 10.:

  Tablica 10.


  Neto sadašnje vrijednosti novčanih tokova očekivanih na temelju Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003.



























  Ukupne neto sadašnje vrijednosti na kraju godine (vrijednost na dan 30. prosinca 2003.): | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. | 2020. | 2021. | 2022. | 2023. | 2024. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto sadašnja vrijednost | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| (u milijunima EUR) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Izvor: | Studija drugog stručnjaka. |

(210)

Rezultati neto sadašnje vrijednosti navedeni su u tablici 10.:

Tablica 10.

Neto sadašnje vrijednosti novčanih tokova očekivanih na temelju Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003.

Ukupne neto sadašnje vrijednosti na kraju godine (vrijednost na dan 30. prosinca 2003.):

2004.

2005.

2006.

2007.

2008.

2009.

2010.

2011.

2012.

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

2020.

2021.

2022.

2023.

2024.

Neto sadašnja vrijednost

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

(u milijunima EUR)

Izvor:

Studija drugog stručnjaka.

| (211) | Sve su te neto sadašnje vrijednosti pozitivne i njima se potvrđuje da je bilo opravdano 2003. sklopiti ugovor s prijevoznikom easyJet. |
| --- | --- |

(211)

Sve su te neto sadašnje vrijednosti pozitivne i njima se potvrđuje da je bilo opravdano 2003. sklopiti ugovor s prijevoznikom easyJet.

| (212) | Drugi stručnjak u svojem je izvješću napomenuo da FBS 2003. pri ispitivanju sklapanja ugovora nije uzeo u obzir posljedice ugovora u njegovoj izvornoj verziji, tj. s trajanjem od deset godina i mogućnošću produljenja za još deset godina, na zračnu luku BER. Prema drugom stručnjaku, Ugovor s prijevoznikom easyJet iz 2003. s izvornim uvjetima trebao je nastaviti vrijediti nekoliko godina nakon otvorenja BER-a planiranog za 2011. Osim toga, Ugovorom su bili predviđeni uvjeti koji su na prvi pogled bili povoljniji od uvjeta iz općeg pravilnika o naknadama planiranog za BER pri njegovu otvorenju. Stoga je, prema drugom stručnjaku, postojao rizik da bi postojeći Ugovor s prijevoznikom easyJet iz 2003. mogao dovesti do toga da drugi zračni prijevoznici izvrše velik pritisak na FBS kako bi se smanjila razlika između općih naknada BER-a i naknada dogovorenih s prijevoznikom easyJet. Ipak, taj je rizik 2003. bio vrlo nizak; gotovo se nije se mogao predvidjeti s obzirom na tržište niskotarifnih prijevoznika koje se mijenja velikom brzinom i nikako se nije mogao kvantificirati. Činjenica je da taj rizik nikad nije postao stvarnost. Ugovorom o izmjenama s prijevoznikom easyJet iz 2007. koji je trebao isteći u trenutku otvorenja Zračne luke BER zamijenjen je Ugovor s prijevoznikom easyJet iz 2003. |
| --- | --- |

(212)

Drugi stručnjak u svojem je izvješću napomenuo da FBS 2003. pri ispitivanju sklapanja ugovora nije uzeo u obzir posljedice ugovora u njegovoj izvornoj verziji, tj. s trajanjem od deset godina i mogućnošću produljenja za još deset godina, na zračnu luku BER. Prema drugom stručnjaku, Ugovor s prijevoznikom easyJet iz 2003. s izvornim uvjetima trebao je nastaviti vrijediti nekoliko godina nakon otvorenja BER-a planiranog za 2011. Osim toga, Ugovorom su bili predviđeni uvjeti koji su na prvi pogled bili povoljniji od uvjeta iz općeg pravilnika o naknadama planiranog za BER pri njegovu otvorenju. Stoga je, prema drugom stručnjaku, postojao rizik da bi postojeći Ugovor s prijevoznikom easyJet iz 2003. mogao dovesti do toga da drugi zračni prijevoznici izvrše velik pritisak na FBS kako bi se smanjila razlika između općih naknada BER-a i naknada dogovorenih s prijevoznikom easyJet. Ipak, taj je rizik 2003. bio vrlo nizak; gotovo se nije se mogao predvidjeti s obzirom na tržište niskotarifnih prijevoznika koje se mijenja velikom brzinom i nikako se nije mogao kvantificirati. Činjenica je da taj rizik nikad nije postao stvarnost. Ugovorom o izmjenama s prijevoznikom easyJet iz 2007. koji je trebao isteći u trenutku otvorenja Zračne luke BER zamijenjen je Ugovor s prijevoznikom easyJet iz 2003.

| (213) | Drugom je studijom stoga potvrđeno da bi razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu sklopio Ugovor s prijevoznikom easyJet iz 2003. |
| --- | --- |

(213)

Drugom je studijom stoga potvrđeno da bi razborit ulagač u tržišnom gospodarstvu sklopio Ugovor s prijevoznikom easyJet iz 2003.

| (214) | Na kraju valja zaključiti da Ugovor s prijevoznikom easyJet iz 2003. ne sadržava državnu potporu. |
| --- | --- |

(214)

Na kraju valja zaključiti da Ugovor s prijevoznikom easyJet iz 2003. ne sadržava državnu potporu.

7.6.   Ocjena Ugovora s drugim zračnim prijevoznicima (Treća mjera)

| (215) | Odluke FBS-a o sklapanju ugovora s prijevoznicima Ryanair, Germanwings, Volare, Icelandair, Norwegian Air Shuttle i Aer Lingus jednako su se tako temeljile na ex ante prognozama u pogledu dodatnog prometa te dodatnih prihoda i troškova iz kojih proizlazi da je sklapanje tih ugovora bilo održivo. |
| --- | --- |

(215)

Odluke FBS-a o sklapanju ugovora s prijevoznicima Ryanair, Germanwings, Volare, Icelandair, Norwegian Air Shuttle i Aer Lingus jednako su se tako temeljile na ex ante prognozama u pogledu dodatnog prometa te dodatnih prihoda i troškova iz kojih proizlazi da je sklapanje tih ugovora bilo održivo.

| (216) | Za svaki od tih ugovora izračunane su prognoze očekivanog prometa na temelju očekivanog broja letova i opravdanih pretpostavki o čimbeniku opterećenja povezanih s planiranim poslovanjem zračnih prijevoznika. U tim prognozama uzete su u obzir prognoze svih relevantnih dodatnih troškova i prihoda, uključujući kategorije prihoda vezanih uz zračni promet i nevezanih uz zračni promet, i troškovi financijskih poticaja koje FBS nudi zračnim prijevoznicima. |
| --- | --- |

(216)

Za svaki od tih ugovora izračunane su prognoze očekivanog prometa na temelju očekivanog broja letova i opravdanih pretpostavki o čimbeniku opterećenja povezanih s planiranim poslovanjem zračnih prijevoznika. U tim prognozama uzete su u obzir prognoze svih relevantnih dodatnih troškova i prihoda, uključujući kategorije prihoda vezanih uz zračni promet i nevezanih uz zračni promet, i troškovi financijskih poticaja koje FBS nudi zračnim prijevoznicima.

| (217) | Kao u slučaju Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003. ex ante prognoze FBS-a drugi stručnjak podvrgnuo je testiranju otpornosti na stres. Testiranje otpornosti na stres pokazalo je da bi sklapanje ugovora s tim zračnim prijevoznicima za svaki ugovor i za svaku godinu ukupnog trajanja ugovora i dalje vodilo do dodatnih prihoda koji bi bili veći od dodatnih troškova (unatoč drugim, opreznijim zaključcima). Taj je zaključak rezultat analize koju je drugi stručnjak proveo za svaki ugovor na temelju tih prilagođenih prognoza koje su potpuno sukladne metodologiji opisanoj u odjeljcima 7.4.4. i 7.5. Drugi stručnjak ispitivanje i prilagodbe naposljetku je temeljio na podatcima i prognozama koje je FBS imao na raspolaganju dok se ispitivalo sklapanje ugovora. |
| --- | --- |

(217)

Kao u slučaju Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2003. ex ante prognoze FBS-a drugi stručnjak podvrgnuo je testiranju otpornosti na stres. Testiranje otpornosti na stres pokazalo je da bi sklapanje ugovora s tim zračnim prijevoznicima za svaki ugovor i za svaku godinu ukupnog trajanja ugovora i dalje vodilo do dodatnih prihoda koji bi bili veći od dodatnih troškova (unatoč drugim, opreznijim zaključcima). Taj je zaključak rezultat analize koju je drugi stručnjak proveo za svaki ugovor na temelju tih prilagođenih prognoza koje su potpuno sukladne metodologiji opisanoj u odjeljcima 7.4.4. i 7.5. Drugi stručnjak ispitivanje i prilagodbe naposljetku je temeljio na podatcima i prognozama koje je FBS imao na raspolaganju dok se ispitivalo sklapanje ugovora.

| (218) | Tablica 11. sadržava ex ante neto sadašnje vrijednosti koje je drugi stručnjak izračunao za osam od ukupno devet predmetnih ugovora za razdoblje predviđenog trajanja ugovora u trenutku sklapanja pojedinog ugovora.

  Tablica 11.


  Neto sadašnje vrijednosti ugovora između FBS-a i različitih niskotarifnih prijevoznika








  Zračni prijevoznik/ugovor | Predviđeno trajanje ugovora | Neto sadašnja vrijednost tijekom trajanja ugovora
  (u EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ryanair (prvi ugovor) | od 1. svibnja 2003. do 30. travnja 2004. | [...] |
| Ryanair (drugi ugovor) | od 1. svibnja 2003. do 30. travnja 2008. | [...] |
| Germanwings (prvi ugovor) | od 26. listopada 2003. do 31. listopada 2006. | [...] |
| Germanwings (drugi ugovor) | 1. svibnja 2004. do 30. travnja 2008. | [...] |
| Volare | od 26. listopada 2003. do 31. ožujka 2007. | [...] |
| Icelandair | od 6. lipnja 2004. do 31. ožujka 2009. | [...] |
| Norwegian Air Shuttle | od 29. ožujka 2004. do 31. ožujka 2009. | [...] |
| Aer Lingus | od 30. ožujka 2004. do 31. ožujka 2009. | [...] |
| Izvor: | Studija drugog stručnjaka. |

(218)

Tablica 11. sadržava ex ante neto sadašnje vrijednosti koje je drugi stručnjak izračunao za osam od ukupno devet predmetnih ugovora za razdoblje predviđenog trajanja ugovora u trenutku sklapanja pojedinog ugovora.

Tablica 11.

Neto sadašnje vrijednosti ugovora između FBS-a i različitih niskotarifnih prijevoznika

Zračni prijevoznik/ugovor

Predviđeno trajanje ugovora

Neto sadašnja vrijednost tijekom trajanja ugovora

(u EUR)

Ryanair (prvi ugovor)

od 1. svibnja 2003. do 30. travnja 2004.

[...]

Ryanair (drugi ugovor)

od 1. svibnja 2003. do 30. travnja 2008.

[...]

Germanwings (prvi ugovor)

od 26. listopada 2003. do 31. listopada 2006.

[...]

Germanwings (drugi ugovor)

1. svibnja 2004. do 30. travnja 2008.

[...]

Volare

od 26. listopada 2003. do 31. ožujka 2007.

[...]

Icelandair

od 6. lipnja 2004. do 31. ožujka 2009.

[...]

Norwegian Air Shuttle

od 29. ožujka 2004. do 31. ožujka 2009.

[...]

Aer Lingus

od 30. ožujka 2004. do 31. ožujka 2009.

[...]

Izvor:

Studija drugog stručnjaka.

| (219) | Prema toj tablici sve su neto sadašnje vrijednosti pozitivne. Iz tog bi razloga za razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu koji se vodi izgledima održivosti bilo opravdano prihvatiti uvjete iz tih ugovora u trenutku njihova potpisivanja. |
| --- | --- |

(219)

Prema toj tablici sve su neto sadašnje vrijednosti pozitivne. Iz tog bi razloga za razboritog ulagača u tržišnom gospodarstvu koji se vodi izgledima održivosti bilo opravdano prihvatiti uvjete iz tih ugovora u trenutku njihova potpisivanja.

| (220) | Za ugovor s prijevoznikom V-Bird (71) nije izračunana neto sadašnja vrijednost. Prema drugom stručnjaku za taj ugovor nije bio dostupan prethodno izrađeni poslovni plan. Stoga su uvjeti iz tog ugovora vrlo slični uvjetima iz ugovora sklopljenog s prijevoznikom Volare. Oba su ugovora gotovo istodobno sklopljena na gotovo jednako vrijeme trajanja (tri i pol odnosno četiri godine). Ugovorima je predviđena primjena Pravilnika o naknadama iz 2003. radi utvrđivanja naknada zračne luke i jednak poticaj u obliku dodatka u iznosu od po [...] EUR za Volare i V-Bird. Uvjetima poslovanja određenima u tim dvama ugovorima predviđeni su vrlo sličan broj letova i isti tip zrakoplova. Nadalje, u trenutku sklapanja tih ugovora bilo je opravdano pretpostaviti da će oba zračna prijevoznika imati sličan čimbenik opterećenja. Stoga je dodatni promet koji proizlazi iz tih ugovora bio usporediv. Naposljetku se za oba ugovora moglo pretpostaviti da će za posljedicu imati slične dodatne troškove poslovanja za FBS. S obzirom na sličnosti između tih dvaju ugovora bilo je vjerojatno da će ugovor s prijevoznikom V-Bird položiti test ulagača u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(220)

Za ugovor s prijevoznikom V-Bird (71) nije izračunana neto sadašnja vrijednost. Prema drugom stručnjaku za taj ugovor nije bio dostupan prethodno izrađeni poslovni plan. Stoga su uvjeti iz tog ugovora vrlo slični uvjetima iz ugovora sklopljenog s prijevoznikom Volare. Oba su ugovora gotovo istodobno sklopljena na gotovo jednako vrijeme trajanja (tri i pol odnosno četiri godine). Ugovorima je predviđena primjena Pravilnika o naknadama iz 2003. radi utvrđivanja naknada zračne luke i jednak poticaj u obliku dodatka u iznosu od po [...] EUR za Volare i V-Bird. Uvjetima poslovanja određenima u tim dvama ugovorima predviđeni su vrlo sličan broj letova i isti tip zrakoplova. Nadalje, u trenutku sklapanja tih ugovora bilo je opravdano pretpostaviti da će oba zračna prijevoznika imati sličan čimbenik opterećenja. Stoga je dodatni promet koji proizlazi iz tih ugovora bio usporediv. Naposljetku se za oba ugovora moglo pretpostaviti da će za posljedicu imati slične dodatne troškove poslovanja za FBS. S obzirom na sličnosti između tih dvaju ugovora bilo je vjerojatno da će ugovor s prijevoznikom V-Bird položiti test ulagača u tržišnom gospodarstvu.

| (221) | V-Bird je 8. listopada 2004. obustavio poslovanje i podnio zahtjev za pokretanje stečajnog postupka koji je odobren 18. listopada 2004. V-Bird je likvidiran početkom siječnja 2005. Stoga više ne postoji poduzeće koje bi izravno ili neizravno ostvarilo korist od moguće državne potpore povezane s Ugovorom s prijevoznikom V-Bird. |
| --- | --- |

(221)

V-Bird je 8. listopada 2004. obustavio poslovanje i podnio zahtjev za pokretanje stečajnog postupka koji je odobren 18. listopada 2004. V-Bird je likvidiran početkom siječnja 2005. Stoga više ne postoji poduzeće koje bi izravno ili neizravno ostvarilo korist od moguće državne potpore povezane s Ugovorom s prijevoznikom V-Bird.

| (222) | S obzirom na navedena obrazloženja, nijedan od ugovora navedenih u tablici 6. ne sadržava državne potpore. |
| --- | --- |

(222)

S obzirom na navedena obrazloženja, nijedan od ugovora navedenih u tablici 6. ne sadržava državne potpore.

7.7.   Ocjena Ugovora o zakupu s prijevoznikom easyJet iz 2004. (Četvrta mjera)

| (223) | Neke zainteresirane strane smatrale su da je Ugovorom o zakupu s prijevoznikom easyJet iz 2004. prijevozniku easyJet omogućena isključiva upotreba terminala B Zračne luke Schönefeld, dok je ostalim zračnim prijevoznicima pristup terminalu B onemogućen. |
| --- | --- |

(223)

Neke zainteresirane strane smatrale su da je Ugovorom o zakupu s prijevoznikom easyJet iz 2004. prijevozniku easyJet omogućena isključiva upotreba terminala B Zračne luke Schönefeld, dok je ostalim zračnim prijevoznicima pristup terminalu B onemogućen.

| (224) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 55., easyJet je u razdoblju od 2004. do 2007. uzimao u zakup površinu od oko [...] m2 u obliku uredskih prostora i šaltera za registraciju, što odgovara [...] ukupne površine terminala B. Javnim površinama terminala B (prolazi, prostorije i kafić) mogu pristupiti i putnici drugih zračnih prijevoznika, s obzirom na to da prostori terminala B i terminala A nisu odvojeni. |
| --- | --- |

(224)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 55., easyJet je u razdoblju od 2004. do 2007. uzimao u zakup površinu od oko [...] m2 u obliku uredskih prostora i šaltera za registraciju, što odgovara [...] ukupne površine terminala B. Javnim površinama terminala B (prolazi, prostorije i kafić) mogu pristupiti i putnici drugih zračnih prijevoznika, s obzirom na to da prostori terminala B i terminala A nisu odvojeni.

| (225) | Dodjela prostora za registraciju određenim zračnim prijevoznicima i dodjela prava u pogledu isticanja znaka i oglašavanja tim zračnim prijevoznicima u prostorima koji ga neposredno okružuju uobičajena je praksa u europskim i međunarodnim zračnim lukama i takvi su sporazumi vrlo rašireni. |
| --- | --- |

(225)

Dodjela prostora za registraciju određenim zračnim prijevoznicima i dodjela prava u pogledu isticanja znaka i oglašavanja tim zračnim prijevoznicima u prostorima koji ga neposredno okružuju uobičajena je praksa u europskim i međunarodnim zračnim lukama i takvi su sporazumi vrlo rašireni.

| (226) | Posebno ako zračni prijevoznik ili savez zračnih prijevoznika otprema znatan broj putnika ili ih otprema na određenu zračnu luku, s operativnog (a time i s poslovnog) stajališta opravdano je njihove djelatnosti okupiti na jednom terminalu. Na taj način optimiziraju se operativni procesi zračne luke i zračnog prijevoznika. |
| --- | --- |

(226)

Posebno ako zračni prijevoznik ili savez zračnih prijevoznika otprema znatan broj putnika ili ih otprema na određenu zračnu luku, s operativnog (a time i s poslovnog) stajališta opravdano je njihove djelatnosti okupiti na jednom terminalu. Na taj način optimiziraju se operativni procesi zračne luke i zračnog prijevoznika.

| (227) | Prema tome, upravitelj zračne luke zračnom prijevozniku ne stvara nužno gospodarsku korist davanjem svih šaltera za registraciju i uredskih prostorija jednog terminala na isključivu upotrebu. To bi bio slučaj jedino da upravitelj zračne luke zračnom prijevozniku na isključivu upotrebu ustupi prostore koji premašuju potrebe zračnog prijevoznika (pri čemu se ostale zračne prijevoznike ometa u iskorištavanju stvarno raspoloživih kapaciteta) ili da je zakup koji se naplaćuje zračnom prijevozniku pretjerano nizak. Kako je obrazloženo u nastavku, za Ugovor o zakupu s prijevoznikom easyJet iz 2004. ne vrijedi nijedan od navedenih uvjeta. |
| --- | --- |

(227)

Prema tome, upravitelj zračne luke zračnom prijevozniku ne stvara nužno gospodarsku korist davanjem svih šaltera za registraciju i uredskih prostorija jednog terminala na isključivu upotrebu. To bi bio slučaj jedino da upravitelj zračne luke zračnom prijevozniku na isključivu upotrebu ustupi prostore koji premašuju potrebe zračnog prijevoznika (pri čemu se ostale zračne prijevoznike ometa u iskorištavanju stvarno raspoloživih kapaciteta) ili da je zakup koji se naplaćuje zračnom prijevozniku pretjerano nizak. Kako je obrazloženo u nastavku, za Ugovor o zakupu s prijevoznikom easyJet iz 2004. ne vrijedi nijedan od navedenih uvjeta.

| (228) | Od početka poslovanja na Schönefeldu, easyJet je bio daleko najzastupljeniji zračni prijevoznik. Od 2004. do 2007. easyJet je otpremio od [...] % do [...] % svih putnika na Schönefeldu. Već je 2003. predviđeno da će easyJet u pogledu prometa biti daleko najveći zračni prijevoznik. Na temelju ugovorne obveze prijevoznika easyJet da na Schönefeldu smjesti određen broj zrakoplova, FBS je mogao računati na odgovarajući broj putnika od trenutka početka poslovanja prijevoznika easyJet na Schönefeldu. |
| --- | --- |

(228)

Od početka poslovanja na Schönefeldu, easyJet je bio daleko najzastupljeniji zračni prijevoznik. Od 2004. do 2007. easyJet je otpremio od [...] % do [...] % svih putnika na Schönefeldu. Već je 2003. predviđeno da će easyJet u pogledu prometa biti daleko najveći zračni prijevoznik. Na temelju ugovorne obveze prijevoznika easyJet da na Schönefeldu smjesti određen broj zrakoplova, FBS je mogao računati na odgovarajući broj putnika od trenutka početka poslovanja prijevoznika easyJet na Schönefeldu.

| (229) | Prema podatcima Međunarodne organizacije za civilno zrakoplovstvo, kapacitet terminala B iznosio je 600 000 putnika godišnje; taj je broj znatno niži od broja putnika koji je easyJet od 2004. prema očekivanja dopremio na Schönefeld i otpremio s njega ([...] milijuna (72)). Zbog toga je jasno da FBS Ugovorom o zakupu s prijevoznikom easyJet iz 2004. nije provodio strategiju „gomilanja kapaciteta” usmjerenu na odvraćanje ostalih zračnih prijevoznika od tržišnog natjecanja s prijevoznikom easyJet. Na terminalu B 2006. otpremljeno je [...] milijuna putnika, i to bez velikih tehničkih izmjena; to predstavlja više od dvostrukog teoretskog kapaciteta. Otpremanje tako velikog broja putnika može se ponajprije zahvaliti činjenici da se infrastrukturom terminala služi samo jedan zračni prijevoznik, čime su se tokovi putnika mogli optimizirati. |
| --- | --- |

(229)

Prema podatcima Međunarodne organizacije za civilno zrakoplovstvo, kapacitet terminala B iznosio je 600 000 putnika godišnje; taj je broj znatno niži od broja putnika koji je easyJet od 2004. prema očekivanja dopremio na Schönefeld i otpremio s njega ([...] milijuna (72)). Zbog toga je jasno da FBS Ugovorom o zakupu s prijevoznikom easyJet iz 2004. nije provodio strategiju „gomilanja kapaciteta” usmjerenu na odvraćanje ostalih zračnih prijevoznika od tržišnog natjecanja s prijevoznikom easyJet. Na terminalu B 2006. otpremljeno je [...] milijuna putnika, i to bez velikih tehničkih izmjena; to predstavlja više od dvostrukog teoretskog kapaciteta. Otpremanje tako velikog broja putnika može se ponajprije zahvaliti činjenici da se infrastrukturom terminala služi samo jedan zračni prijevoznik, čime su se tokovi putnika mogli optimizirati.

| (230) | U pogledu cijene zakupa, usporedba cijena zakupa u drugim zračnim lukama nije važna jer se zračne luke razlikuju na temelju kapaciteta, tržišnih uvjeta i kvalitete infrastrukture. Cijene zakupa koje je plaćao easyJet zaista su odgovarale sustavu cijena zakupa FBS-a, bez odobrenih popusta. |
| --- | --- |

(230)

U pogledu cijene zakupa, usporedba cijena zakupa u drugim zračnim lukama nije važna jer se zračne luke razlikuju na temelju kapaciteta, tržišnih uvjeta i kvalitete infrastrukture. Cijene zakupa koje je plaćao easyJet zaista su odgovarale sustavu cijena zakupa FBS-a, bez odobrenih popusta.

| (231) | Na terminalu B easyJet je plaćao [...] EUR po m2 za površine šaltera za registraciju putnika i [...] EUR po m2 za uredske površine. S drugim zračnim prijevoznicima na drugim terminalima dogovorene su slične naknade za slične infrastrukture. Germanwings je primjerice jednako tako plaćao [...] EUR po m2 za površine šaltera za registraciju putnika na terminalu A. Prijevozniku Aeroflot naplaćeno je [...] EUR po m2 za uredski prostor na terminalu A. Na terminalu B Condor je prije prijevoznika easyJet uzimao u zakup uredske površine i plaćao je niži zakup za jednaku infrastrukturu na terminalu B. Dok je easyJet plaćao [...] EUR po m2 za uredske površine, Condor je morao plaćati samo [...] EUR po m2. |
| --- | --- |

(231)

Na terminalu B easyJet je plaćao [...] EUR po m2 za površine šaltera za registraciju putnika i [...] EUR po m2 za uredske površine. S drugim zračnim prijevoznicima na drugim terminalima dogovorene su slične naknade za slične infrastrukture. Germanwings je primjerice jednako tako plaćao [...] EUR po m2 za površine šaltera za registraciju putnika na terminalu A. Prijevozniku Aeroflot naplaćeno je [...] EUR po m2 za uredski prostor na terminalu A. Na terminalu B Condor je prije prijevoznika easyJet uzimao u zakup uredske površine i plaćao je niži zakup za jednaku infrastrukturu na terminalu B. Dok je easyJet plaćao [...] EUR po m2 za uredske površine, Condor je morao plaćati samo [...] EUR po m2.

| (232) | Takva je usporedba primjerena kako bi se odredilo je li Ugovor o zakupu s prijevoznikom easyJet iz 2004. sadržavao gospodarsku korist. Za razliku od ugovora kojim se određuju cjelokupno poslovanje zračnog prijevoznika u zračnoj luci i temeljni financijski odnosi između zračnog prijevoznika i zračne luke (73), ugovor o zakupu u pogledu šaltera za registraciju putnika i uredskih površina odnosi se na pristup opremi koja se, barem unutar određene zračne luke, u pravilu može smatrati standardnom opremom. Osim toga, cijene zakupa određene u takvim ugovorima predstavljaju niže iznose u odnosu na naknade zračne luke, dodatke za marketing i druge financijske poticaje. Zbog toga za upravitelja zračne luke ne postoji bitan poticaj za određivanje prilagođenih zakupnina ili dogovaranje najviše moguće zakupnine sa zračnim prijevoznicima. Upravitelj zračne luke ostvaruje veći gospodarski interes ako poslovanje određenog zračnog prijevoznika okupi na jednom mjestu kako bi osigurao operativnu učinkovitost u korist klijenta. To posebno vrijedi za slučajeve u kojima upravitelj zračne luke, kao u slučaju FBS-a, pokušava privući zračne prijevoznike i potaknuti ih na povećanje prometa. |
| --- | --- |

(232)

Takva je usporedba primjerena kako bi se odredilo je li Ugovor o zakupu s prijevoznikom easyJet iz 2004. sadržavao gospodarsku korist. Za razliku od ugovora kojim se određuju cjelokupno poslovanje zračnog prijevoznika u zračnoj luci i temeljni financijski odnosi između zračnog prijevoznika i zračne luke (73), ugovor o zakupu u pogledu šaltera za registraciju putnika i uredskih površina odnosi se na pristup opremi koja se, barem unutar određene zračne luke, u pravilu može smatrati standardnom opremom. Osim toga, cijene zakupa određene u takvim ugovorima predstavljaju niže iznose u odnosu na naknade zračne luke, dodatke za marketing i druge financijske poticaje. Zbog toga za upravitelja zračne luke ne postoji bitan poticaj za određivanje prilagođenih zakupnina ili dogovaranje najviše moguće zakupnine sa zračnim prijevoznicima. Upravitelj zračne luke ostvaruje veći gospodarski interes ako poslovanje određenog zračnog prijevoznika okupi na jednom mjestu kako bi osigurao operativnu učinkovitost u korist klijenta. To posebno vrijedi za slučajeve u kojima upravitelj zračne luke, kao u slučaju FBS-a, pokušava privući zračne prijevoznike i potaknuti ih na povećanje prometa.

| (233) | Stoga, suprotno argumentaciji zainteresiranih strana, ne bi nužno bilo opravdano zračnim prijevoznicima dodjeljivati prostore na temelju poziva na podnošenje ponuda. Činjenica je da je takva praksa vrlo neobična za europske zračne luke. Ponašanje koje se očekuje od razboritog upravitelja zračne luke koji se vodi izgledima održivosti sastoji se od toga da za svakog važnog zračnog prijevoznika koji posluje u zračnoj luci pronađe prostore primjerene s obzirom na kapacitet i druge značajke te da izračuna primjerenu zakupninu koja je u skladu s uobičajenom praksom u zračnoj luci. |
| --- | --- |

(233)

Stoga, suprotno argumentaciji zainteresiranih strana, ne bi nužno bilo opravdano zračnim prijevoznicima dodjeljivati prostore na temelju poziva na podnošenje ponuda. Činjenica je da je takva praksa vrlo neobična za europske zračne luke. Ponašanje koje se očekuje od razboritog upravitelja zračne luke koji se vodi izgledima održivosti sastoji se od toga da za svakog važnog zračnog prijevoznika koji posluje u zračnoj luci pronađe prostore primjerene s obzirom na kapacitet i druge značajke te da izračuna primjerenu zakupninu koja je u skladu s uobičajenom praksom u zračnoj luci.

| (234) | Zbog toga iznos zakupa ne predstavlja gospodarsku korist ako u velikoj mjeri odgovara zakupima koji se naplaćuju ostalim zračnim prijevoznicima koji se služe zračnom lukom, što odgovara Ugovoru o zakupu s prijevoznikom easyJet iz 2004. |
| --- | --- |

(234)

Zbog toga iznos zakupa ne predstavlja gospodarsku korist ako u velikoj mjeri odgovara zakupima koji se naplaćuju ostalim zračnim prijevoznicima koji se služe zračnom lukom, što odgovara Ugovoru o zakupu s prijevoznikom easyJet iz 2004.

| (235) | Nadalje, za upravitelja zračne luke opravdano je takve ugovore sklapati na razdoblje koje odgovara trajanju „glavnog” ugovora kojim se određuje poslovanje zračnog prijevoznika u zračnoj luci, što odgovara Ugovoru o zakupu s prijevoznikom easyJet iz 2004. |
| --- | --- |

(235)

Nadalje, za upravitelja zračne luke opravdano je takve ugovore sklapati na razdoblje koje odgovara trajanju „glavnog” ugovora kojim se određuje poslovanje zračnog prijevoznika u zračnoj luci, što odgovara Ugovoru o zakupu s prijevoznikom easyJet iz 2004.

| (236) | U pogledu sustava za prijevoz prtljage, sustavi koji se nalaze na terminalima A i B s tehničkog su stajališta jednaki, uz jednu iznimku: sustav za prijevoz prtljage na terminalu B sadržava fiksni rendgenski uređaj. On je ugrađen na zahtjev njemačke savezne policije. U suprotnom bi se povukla operativna licencija za terminal B. Tehničkom opremom sustava za prijevoz prtljage na terminalu B prijevozniku easyJet ne osigurava se operativnu korist kao što su brže ili jednostavnije ukrcavanje i iskrcavanje prtljage. Ona sadržava integriranu rendgensku kontrolu, što nema utjecaja na postupak registracije putnika zračnog prijevoznika. |
| --- | --- |

(236)

U pogledu sustava za prijevoz prtljage, sustavi koji se nalaze na terminalima A i B s tehničkog su stajališta jednaki, uz jednu iznimku: sustav za prijevoz prtljage na terminalu B sadržava fiksni rendgenski uređaj. On je ugrađen na zahtjev njemačke savezne policije. U suprotnom bi se povukla operativna licencija za terminal B. Tehničkom opremom sustava za prijevoz prtljage na terminalu B prijevozniku easyJet ne osigurava se operativnu korist kao što su brže ili jednostavnije ukrcavanje i iskrcavanje prtljage. Ona sadržava integriranu rendgensku kontrolu, što nema utjecaja na postupak registracije putnika zračnog prijevoznika.

| (237) | Činjenica je da ugrađeni sigurnosni sustav prijevozniku easyJet čak uzrokuje operativne poteškoće. U slučaju pritužbe na prtljagu za koju je potrebna ručna kontrola putnika je potrebno ponovno pozvati u kontrolnu sobu na terminalu B. Putnik se, međutim, u tom trenutku već nalazi u čekaonici gdje čeka svoj let pa ga se mora obavijestiti i vratiti nazad. To je zahtjevan postupak zbog kojeg je Schönefeld morao odrediti rok od 30 minuta kao najkasniji rok za registraciju putnika na terminalu B. Prijevoznik easyJet trenutačno primjenjuje rok od 40 minuta jer se u suprotnom ne može zajamčiti pravovremeno dovršavanje postupka. Na terminalu A ne postoje takvi zahtjevi. Vremensko ograničenje od 20 minuta prije polaska ondje je uobičajena praksa i ne predstavlja nikakve probleme s tehničkog stajališta. |
| --- | --- |

(237)

Činjenica je da ugrađeni sigurnosni sustav prijevozniku easyJet čak uzrokuje operativne poteškoće. U slučaju pritužbe na prtljagu za koju je potrebna ručna kontrola putnika je potrebno ponovno pozvati u kontrolnu sobu na terminalu B. Putnik se, međutim, u tom trenutku već nalazi u čekaonici gdje čeka svoj let pa ga se mora obavijestiti i vratiti nazad. To je zahtjevan postupak zbog kojeg je Schönefeld morao odrediti rok od 30 minuta kao najkasniji rok za registraciju putnika na terminalu B. Prijevoznik easyJet trenutačno primjenjuje rok od 40 minuta jer se u suprotnom ne može zajamčiti pravovremeno dovršavanje postupka. Na terminalu A ne postoje takvi zahtjevi. Vremensko ograničenje od 20 minuta prije polaska ondje je uobičajena praksa i ne predstavlja nikakve probleme s tehničkog stajališta.

| (238) | Daljnji je problem povezan s činjenicom da se sustavi za prijevoz prtljage na terminalu B i terminalu A razlikuju s obzirom na učestalost smetnji. Iz integrirane sigurnosne tehnologije, a time i veće složenosti, proizlazi da je sustav za prijevoz prtljage na terminalu B u razdoblju od svibnja do prosinca 2004. bio raspoloživ [...] % vremena poslovanja, dok je sustav za prijevoz prtljage na terminalu A bio raspoloživ [...] % vremena. |
| --- | --- |

(238)

Daljnji je problem povezan s činjenicom da se sustavi za prijevoz prtljage na terminalu B i terminalu A razlikuju s obzirom na učestalost smetnji. Iz integrirane sigurnosne tehnologije, a time i veće složenosti, proizlazi da je sustav za prijevoz prtljage na terminalu B u razdoblju od svibnja do prosinca 2004. bio raspoloživ [...] % vremena poslovanja, dok je sustav za prijevoz prtljage na terminalu A bio raspoloživ [...] % vremena.

| (239) | Na temelju svega navedenog valja zaključiti da nijedna od odredaba Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2004. nije stvorila gospodarsku korist. Stoga taj ugovor ne predstavlja državnu potporu. |
| --- | --- |

(239)

Na temelju svega navedenog valja zaključiti da nijedna od odredaba Ugovora s prijevoznikom easyJet iz 2004. nije stvorila gospodarsku korist. Stoga taj ugovor ne predstavlja državnu potporu.

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sljedeće mjere koje je Njemačka provela za trgovačka društva iz točaka a) do l), ne predstavljaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije:

| (a) | Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti koji su 6. kolovoza 1992. sklopila trgovačka društva Berlin Brandenburg Flughafen Holding GmbH i Berliner Flughafen-Gesellschaft mbH; |
| --- | --- |

(a)

Ugovor o kontroli i prijenosu dobiti koji su 6. kolovoza 1992. sklopila trgovačka društva Berlin Brandenburg Flughafen Holding GmbH i Berliner Flughafen-Gesellschaft mbH;

| (b) | Ugovor koji su 19. prosinca 2003. sklopila trgovačka društva Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH i easyJet Airline Company Ltd.; |
| --- | --- |

(b)

Ugovor koji su 19. prosinca 2003. sklopila trgovačka društva Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH i easyJet Airline Company Ltd.;

| (c) | Ugovor koji su 31. ožujka 2003. sklopila trgovačka društva Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH i Ryanair Limited; |
| --- | --- |

(c)

Ugovor koji su 31. ožujka 2003. sklopila trgovačka društva Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH i Ryanair Limited;

| (d) | Ugovor koji su 28. travnja 2004. sklopila trgovačka društva Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH i Ryanair Limited; |
| --- | --- |

(d)

Ugovor koji su 28. travnja 2004. sklopila trgovačka društva Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH i Ryanair Limited;

| (e) | Ugovor koji su 14. listopada 2003. sklopila trgovačka društva Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH i Germanwings GmbH; |
| --- | --- |

(e)

Ugovor koji su 14. listopada 2003. sklopila trgovačka društva Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH i Germanwings GmbH;

| (f) | Ugovor koji su 23. prosinca 2004. sklopila trgovačka društva Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH i Germanwings GmbH; |
| --- | --- |

(f)

Ugovor koji su 23. prosinca 2004. sklopila trgovačka društva Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH i Germanwings GmbH;

| (g) | Ugovor koji su 22. listopada 2003. sklopila trgovačka društva Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH i Volare Airlines S.p.A.; |
| --- | --- |

(g)

Ugovor koji su 22. listopada 2003. sklopila trgovačka društva Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH i Volare Airlines S.p.A.;

| (h) | Ugovor koji su 3. studenoga 2003. sklopila trgovačka društva Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH i V-Bird Airlines B.V.; |
| --- | --- |

(h)

Ugovor koji su 3. studenoga 2003. sklopila trgovačka društva Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH i V-Bird Airlines B.V.;

| (i) | Ugovor koji su 6. lipnja 2004. sklopila trgovačka društva Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH i Icelandair Reykjavik Airport; |
| --- | --- |

(i)

Ugovor koji su 6. lipnja 2004. sklopila trgovačka društva Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH i Icelandair Reykjavik Airport;

| (j) | Ugovor koji su 17. svibnja 2004. sklopila trgovačka društva Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH i Norwegian Air Shuttle AS; |
| --- | --- |

(j)

Ugovor koji su 17. svibnja 2004. sklopila trgovačka društva Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH i Norwegian Air Shuttle AS;

| (k) | Ugovor koji su 13. svibnja 2004. sklopila trgovačka društva Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH i Aer Lingus Limited; |
| --- | --- |

(k)

Ugovor koji su 13. svibnja 2004. sklopila trgovačka društva Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH i Aer Lingus Limited;

| (l) | Ugovor o zakupu u pogledu upotrebe određenih površina i infrastrukture na terminalu B Zračne luke Schönefeld koji su u ožujku 2004. sklopila trgovačka društva Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH i easyJet Airline Company Ltd. |
| --- | --- |

(l)

Ugovor o zakupu u pogledu upotrebe određenih površina i infrastrukture na terminalu B Zračne luke Schönefeld koji su u ožujku 2004. sklopila trgovačka društva Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH i easyJet Airline Company Ltd.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Saveznoj Republici Njemačkoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. veljače 2014.

Za Komisiju

Joaquín ALMUNIA

Potpredsjednik

---

(1)  S učinkom od 1. prosinca 2009. članak 87. i članak 88. Ugovora o EZ-u zamijenjeni su člankom 107., odnosno člankom 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”). Članak 87. i članak 88. Ugovora o EZ-u te članak 107. i članak 108. UFEU-a u načelu su identični. U okviru ove Odluke upućivanja na članke 107. i 108. UFEU-a potrebno je tumačiti kao upućivanja na članke 87. i 88 Ugovora o EZ-u, kad je to primjereno. U UFEU-u su uvedene i određene promjene u terminologiji, na primjer zamjena izraza „Zajednice” izrazom „Unija” i „zajedničkog tržišta”„unutarnjim tržištem”. Terminologija UFEU-a upotrijebljena je u cijeloj ovoj Odluci.

1

(2)  SL C 257, 30.10.2007., str. 16.

2

(3)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 83, 27.3.1999., str. 1.).

3

(4)  Vidjeti bilješku 2.

4

(5)  Vidjeti Frankfurter Allgemeine Zeitung (FAZ) od 23.5.2003., br. 119., str. 16. (http://www.faz.net/aktuell/wirtschaft/unternehmen/luftfahrt-privatisierung-der-berliner-flughaefen-endgueltig-gescheitert-1101944.html).

5

Frankfurter Allgemeine Zeitung

(6)  Dobit prije kamata, poreza i amortizacije.

6

(7)  Dobit prije odbitka kamata i poreza.

7

(8)  Oznaka poslovnih tajni u smislu Komunikacije Komisije C(2003) 4582 od 1. prosinca 2003. o profesionalnim tajnama u odlukama o državnim potporama, SL C 297, 9.12.2003., str. 6.

8

| Izvor: | Prilog 19. primjedbama Njemačke od 4. listopada 2007. nakon pokretanja službenog istražnog postupka. |
| --- | --- |

Izvor:

Izvor:

Prilog 19. primjedbama Njemačke od 4. listopada 2007. nakon pokretanja službenog istražnog postupka.

(9)  Navedeno osiguranje javnog financiranja Komisija je smatrala spojivim s unutarnjim tržištem. Vidjeti Odluku Komisije o državnoj potpori NN 25/09 (ex N 167/09) i SA.35378 (12/N) (SL C 36, 8.2.2013., str. 10.) – Njemačka – Financiranje Zračne luke Berlin Brandenburg International.

9

(10)  Njemačka je navela sljedeće informacije: i. kapacitet Zračne luke Schönefeld u razdoblju 2003.–2004. iznosio je 4,5 milijuna putnika godišnje i 2005. dosegnuo je iznos od sedam milijuna putnika godišnje (u usporedbi s prometom od 1,7 milijuna 2003., 3,3 milijuna 2004. odnosno pet milijuna putnika 2005.); ii. kapacitet Zračne luke Tegel u razdoblju 2003.–2004. iznosio je 9,5 milijuna putnika godišnje i 2005. dosegnuo je iznos od 11,5 milijuna putnika godišnje (u usporedbi s prometom od 11,1 milijuna 2003., 11 milijuna 2004. odnosno 11,5 milijuna putnika 2005.). Kapacitet zračne luke nije lako izmjeriti jer ovisi o maksimalnom kapacitetu pojedinih dijelova infrastrukture. Za njegovo mjerenje nekad nije primjeren najveći mogući broj putnika, već je nekad primjereniji najveći mogući broj kretanja zrakoplova. Nadalje, u slučajevima u kojima je relevantno mjerilo broj putnika primjenjuje se najveći broj putnika po satu, a ne godišnje. Razlog tome jest činjenica da se broj putnika često naglašeno mijenja između vršnog i ostalog vremena (sati i dani) te da može ovisiti i o sezonskim promjenama. Zbog tog razloga u navedenim se podatcima ne može u potpunosti prikazati iskorištenost kapaciteta u zračnim lukama Schönefeld i Tegel. Usto, moguće je da zračna luka u određenim slučajevima u stvarnom poslovanju premaši teoretske kapacitete (npr. otpremom više putnika nego što je određeno najvećim brojem putnika po satu). Zbog toga mogu nastati loši uvjeti (dugotrajno čekanje, kašnjenja itd.). Ipak, neosporno je da je Tegel u predmetnom razdoblju bio gotovo potpuno opterećen, dok je kapacitet Schönefelda bio daleko od iskorištenog.

10

(11)  Glavni korisnik vodeći je zračni prijevoznik u zračnoj luci (u pogledu prometa) zbog čijeg ugleda i slike u javnosti i drugi zračni prijevoznici dolaze u predmetnu zračnu luku, zbog čega promet nastavlja rasti.

11

(12)  „Etnički promet” odnosi se na stanovnike koji potječu iz udaljenih zemalja i često zrakoplovima putuju u svoje matične zemlje ili ih posjećuju prijatelji i rodbina koji iz tih zemalja jednako tako dolaze zrakoplovima. U Berlinu žive velike skupine imigranata prve i druge generacije.

12

(13)  U tom trenutku Berlin je bio treće najveće turističko odredište u Europi, s najvećim brojem noćenja u Njemačkoj i velikim udjelom dnevnih posjetitelja.

13

(14)  Promet niskotarifnih prijevoznika u Europi u ranim 2000-ima zabilježio je godišnji rast koji se može objasniti uspješnim širenjem društava Ryanair i easyJet, vodećih u toj grani poslovanja, te nizom novih zračnih prijevoznika.

14

(15)  Detaljniji opis ocjene društva za poslovno savjetovanje nalazi se u odjeljku 7.2.1.

15

(16)  Taj „iznos za poticanje rasta” razlikuje se od „poticaja za rast” prema Pravilniku o naknadama iz 2004.

16

(17)  To se upućivanje odnosi na visinu naknada zračne luke kao i na sustav popusta i ostale financijske mehanizme poticaja predviđene u pravilniku o naknadama.

17

(18)  U tablici 6. nalazi se pregled pojedinih sporazuma.

18

(19)  Plaćanje ugovorenog dodatka za Germanwings bilo je, primjerice, povezano s uvjetom da Germanwings mora ostvariti najmanje [...] % letova planiranih u okviru namjeravanog poslovanja.

19

(20)  Jednak je pristup primijenjen u Ugovoru o izmjenama s prijevoznikom easyJet iz 2007. (vidjeti uvodnu izjavu 43.).

20

(21)  Trajanje nekih ugovora započelo je retroaktivno s ranijim datumom od datuma sklapanja ugovora. To se primjerice odnosi na drugi ugovor s prijevoznikom Germanwings, koji je vrijedio retroaktivno od datuma stupanja na snagu Pravilnika o naknadama iz 2004. To se odnosi i na drugi ugovor s prijevoznikom Ryanair kojim je zamijenjen prvi ugovor s prijevoznikom Ryanair i koji je vrijedio retroaktivno od 1. svibnja 2003., datuma stupanja na snagu prvog ugovora s prijevoznikom Ryanair.

21

(22)  Nedugo prije toga (29. rujna 2003.) potpisan je ugovor između društava FBS i Germanwings, koji je trebao vrijediti od 26. listopada 2003. Međutim, on je zamijenjen ugovorom od 14. listopada 2003., prije nego što je mogao stupiti na snagu. Stoga ugovor od 29. rujna 2003. nikad nije primijenjen.

22

(23)  FBS i Volare potpisali su 22. listopada 2003. dva ugovora, „glavni ugovor” i „sporedni ugovor”. Za potrebe ove Odluke ti se ugovori smatraju jednim ugovorom.

23

(24)  Međutim, Volare je prekinuo poslovanje na Schönefeldu 2004.

24

(25)  FBS i V-Bird potpisali su 3. studenoga 2003. dva ugovora, „Glavni ugovor” i „Sporedni ugovor”. Za potrebe ove Odluke ti se ugovori smatraju jednim ugovorom.

25

(26)  Međutim, V-Bird je prekinuo poslovanje na Schönefeldu 2004.

26

| Izvor: | Prilozi 16. i 20. primjedbama Njemačke od 4. listopada 2007. nakon pokretanja službenog istražnog postupka. |
| --- | --- |

Izvor:

Izvor:

Prilozi 16. i 20. primjedbama Njemačke od 4. listopada 2007. nakon pokretanja službenog istražnog postupka.

(27)  SL C 312, 9.12.2005., str. 1.

27

(28)  Kako bi potkrijepila taj privremeni zaključak, Komisija je uputila na presudu Pokrajinskog suda u Potsdamu od 20. listopada 2004. (broj predmeta 2 O 70/04, stranica 5.).

28

(29)  Presuda Pokrajinskog suda u Potsdamu od 20. listopada 2004. (broj predmeta 2 O 70/04).

29

(30)  Te su zračne luke u Odluci o pokretanju postupka navedene kao primjeri za zračne luke za koje su istražene mjere mogle imati negativne posljedice (usp. uvodnu izjavu 151. Odluke o pokretanju postupka).

30

(31)  Odluka Komisije 2004/393/EZ od 12. veljače 2004. o prednosti koje su regija Valonija i upravitelj zračne luke Brussels South Charleroi Airport dale zračnom prijevozniku Ryanair u vezi s njegovom uspostavom poslovnog nastana u Charleroiju (SL L 137, 30.4.2004., str. 1.).

31

(32)  Vidjeti članak 2. točku (h) Uredbe Vijeća (EEZ) br. 95/93 od 18. siječnja 1993. o zajedničkim pravilima za dodjelu slotova u zračnim lukama Zajednice (SL L 14, 22.1.1993., str. 1.).

32

(33)  Odluka Komisije 2002/346/EZ od 17. listopada 2001. o državnim potporama Njemačke u korist društva Deckel Maho Seebach GmbH, C 27/2000 (SL L 126, 13.5.2002., str. 14.); Odluka Komisije 2002/468/EZ od 15. siječnja 2002. o državnoj potpori koju je Njemačka odobrila u korist društva Klausner Nordic Timber GmbH & Co. KG, Wismar, Mecklenburg-Vorpommern, uvodna izjava 67. (C 41/2001) (SL L 165, 24.6.2002., str. 15.).

33

(34)  Vidjeti uvodnu izjavu 65.

34

(35)  Članak 43. stare verzije njemačkog Zakona o dozvolama u zračnom prometu.

35

(36)  Vidjeti BGH, presuda od 24. studenoga 1977., broj predmeta III ZR 27/76, List za zračno i svemirsko pravo (njem. Zeitschrift für Luft- und Weltraumrecht – ZLW) 1979., 140 (143), Pokrajinski sud u Berlinu, presuda od 25. kolovoza 2000., broj predmeta 96 O 197/99, List za zračno i svemirsko pravo 2001., 475 (479); BHG, presuda od 23. siječnja 1997., broj predmeta III ZR 27/96, List za zračno i svemirsko pravo 1997., 510.

36

Zeitschrift für Luft- und Weltraumrecht

(37)  Vidjeti BGH, presuda od 24. studenoga 1977., broj predmeta ZR III 27/76, List za zračno i svemirsko pravo 1979., 140 (148); Savezni ustavni sud, presuda od 8. srpnja 1977., broj predmeta VII C 72/74, List za zračno i svemirsko pravo 1977., (49); Giemulla, u: Giemulla/Schmid (izd.), Frankfurter Kommentar zum Luftverkehrsrecht, Köln 2007., članak 43. Zakona o dozvolama u zračnom prometu, točka 16.

37

(38)  Vidjeti bilješku 20.

38

(39)  Ta se posljedica nije uzela u obzir pri izračunu iz kojeg je za Ugovor s prijevoznikom easyJet iz 2003. tijekom izvorno predviđenog trajanja ugovora (deset ili dvadeset godina, ovisno o tome hoće li easyJet nakon deset godina iskoristiti mogućnost produljenja za još deset godina) proizlazila pozitivna neto sadašnja vrijednost.

39

(40)  Presuda Suda od 21. ožujka 1991., Italija protiv Komisije (Alfa Romeo), C-305/89, Zb. 1991., I-1603, točka 20.; vidjeti i Presudu Suda od 6. ožujka 2003., Westdeutsche Landesbank Girozentrale protiv Komisije, T - 228/99, Zb. 2003., II-435, točke 250. – 270.

40

(41)  Vidjeti bilješku 8.

41

(42)  Društvo za poslovno savjetovanje navelo je da je iz postojećih analiza na europskim i američkim tržištima proizišlo da je od 50 % do 80 % putnika koje je prevezao novi niskotarifni prijevoznik „novi putnici”, pri čemu točan omjer ovisi o pojedinoj liniji.

42

(43)  FBS je u stvarnosti ostvario još veći broj putnika (7,3 milijuna).

43

(44)  U 2003., tj. prije uvođenja strategije za niskotarifne prijevoznike, zrakoplovi 26 od 32 zračna prijevoznika na Schönefeldu stajali su od 45 do 90 minuta.

44

(45)  Pri ukrcavanju pješice putnici za ukrcaj u zrakoplov moraju izići iz terminala i hodati preko stajanke.

45

(46)  Društvo za poslovno savjetovanje predložilo je, na primjer, otvaranje lanca brze prehrane unutar zračne luke radi ispunjenja zahtjeva velikog broja putnika niskobudžetnih zračnih prijevoznika.

46

(47)  Tad je promet na Tempelhofu bio vrlo umjeren u usporedbi s prometom na drugim dvjema berlinskim zračnim lukama.

47

(48)  Vidjeti uvodne izjave 9. i 14.

48

(49)  Odluka o pokretanju postupka, uvodne izjave 69. do 71.

49

(50)  Presuda Općeg suda od 12. prosinca 2000., Aéroports de Pariz protiv Komisije, T-128/98, Zb. 2000., II-3929; potvrđena Presudom Suda od 24. listopada 2002., C-82/01, Zb. 2002., I-9297, točke 75. – 79.

50

(51)  Odluka Komisije od 3. listopada 2012. u predmetu državne potpore C 38/2008 – Financiranje 2. terminala zračne luke München (još nije objavljeno u Službenom listu), uvodne izjave 74. do 81.

51

(52)  Odlučujući kriterij za dan na koji se državna potpora smatra odobrenom datum je obvezujućeg pravnog akta na kojem se temelji odobrenje i kojim se nadležna tijela obvezuju korisniku potpore odobriti predmetne mjere. Vidjeti Presudu Suda od 12. prosinca 1996., Compagnie nationale Air France protiv Komisije, T-358/94, Zb. 1996., II-02109, točka 79.; Presuda Općeg suda od 14. siječnja 2004., Fleuren Compost BV protiv Komisije, T-109/01, Zb. 2004., II-127, točka 74. i povezani predmeti T-427/04 i T-17/05, Francuska Republika (T-427/04) i France Télécom SA (T-17/05) protiv Komisije, Zb. 2009., II-4315, točka 321.

52

(53)  Komunikacija Komisije državama članicama (SL C 307, 13.11.1993., str. 3., br. 29.) – o primjeni članaka 92. i 93. Ugovora o EEZ-u i članka 5. Direktive Komisije 80/723/EEZ (SL L 195, 29.7.1980., str. 35.) o javnim poduzećima u sektoru proizvodnje, uvodna izjava 29.

53

(54)  Vidjeti bilješku 42.

54

(55)  Vidjeti posebno uvodnu izjavu 82. Odluke u predmetu državne potpore NN 25/09 (ex N 167/09).

55

(56)  Vidjeti posebno uvodnu izjavu 78. Odluke u predmetu državne potpore NN 25/09 (ex N 167/09).

56

(57)  Pod pretpostavkom da se Zračna luka Schönefeld može smatrati poduzećem unutar Grupe FBS, čak i ako nije riječ o posebnom pravnom subjektu, i da bi mogla primati državnu potporu „od” FBS-a.

57

(58)  Presuda Općeg suda od 17. prosinca 2008., Ryanair Ltd protiv Komisije, T-196/04, Zb. 2008., II-3643.

58

(59)  Na primjer, plaćanja ili smanjenje naknada pri uspostavi nove linije ili povećanja učestalosti letova ili dodatci za marketing koji služe djelomičnom pokrivanju marketinških troškova nastalih za zračnog prijevoznika, primjerice pri uspostavi nove linije.

59

(60)  Ti poticaji posljedica su bilateralnih ugovora ili sustava financijskih poticaja temeljenog na različitim parametrima poput broja putnika i utvrđeni su objavljenim pravnim aktom kao što je, primjerice, pravilnik o naknadama.

60

(61)  Presuda Charleroi, točka 101.

61

Charleroi

(62)  Komisija je primijenila sličan pristup u Odluci C(2011) 3497 završna verzija od 24. svibnja 2011. o pokretanju službenog istražnog postupka u predmetu državne potpore SA.31662 – C/2011 (ex NN/2011) – Rumunjska – Međunarodna zračna luka Temišvar – Wizz Air (SL C 270 od 13.11.2011., str. 11.). Vidjeti i uvodnu izjavu 129. u kojoj je Komisija zastupala sljedeći stav: „Prema odgovarajućoj sudskoj praksi potrebno je provjeriti bi li u sličnim okolnostima privatni upravitelj zračne luke prihvatio iste ili slične uvjete poslovanja kao Zračna luka Temišvar; pritom je posebno potrebno obratiti pažnju na raspoložive informacije i očekivana kretanja u trenutku dodjele tih doprinosa.”

62

Prema odgovarajućoj sudskoj praksi potrebno je provjeriti bi li u sličnim okolnostima privatni upravitelj zračne luke prihvatio iste ili slične uvjete poslovanja kao Zračna luka Temišvar; pritom je posebno potrebno obratiti pažnju na raspoložive informacije i očekivana kretanja u trenutku dodjele tih doprinosa.

(63)  Time su obuhvaćeni prihodi upravitelja zračne luke na temelju dodatne poslovne djelatnosti parkirališta, trgovina, restorana i dr. koji se ostvaruju zahvaljujući dodatnom broju putnika.

63

(64)  Različite linije mogu privući putnike različitih profila, posebno u pogledu ponašanja pri kupovini u zračnim lukama, i na temelju njih zračna luka može dobiti odgovarajući potencijal za stvaranje prihoda koji nisu povezani sa zračnim prometom. Tako dvije različite skupine linija mogu na različit način utjecati na prihode upravitelja zračne luke.

64

(65)  Budući da je cilj niskotarifnih prijevoznika klijentima ponuditi što niže cijene, niskobudžetni zračni prijevoznici u pravilu vrše veći pritisak na upravitelja zračne luke od tradicionalnih zračnih prijevoznika kao bi postigli niske naknade zračne luke.

65

(66)  Poput sustava popusta na broj putnika, poticaja za učestalost i poticaja za odredišta sadržanih u Pravilniku o naknadama iz 2004.

66

(67)  To se pitanje posebno postavlja u vezi s Ugovorom s prijevoznikom easyJet iz 2003. koji je sklopljen dok je na snazi bio Pravilnik o naknadama iz 2003. i koji se znatno razlikovao od uvjeta iz tog pravilnika o naknadama (vidjeti uvodnu izjavu 42.). Nadalje, prvi ugovor s prijevoznikom Ryanair, prvi ugovor s prijevoznikom Germanwings i ugovori s prijevoznicima Volare i V-Bird sklopljeni su dok je na snazi bio Pravilnik o naknadama iz 2003. Tim su ugovorima predviđena dodatna plaćanja koja nisu bila predviđena pravilnikom o naknadama (vidjeti uvodnu izjavu 48.) Jednako su tako ugovori s prijevoznicima Aer Lingus, Icelandair i Norwegian Air Schuttle sklopljeni dok je na snazi bio Pravilnik o naknadama iz 2004. U tim su ugovorima predviđeni dodatci koje bi FBS trebao plaćati za financiranje dijela marketinških troškova predmetnih zračnih prijevoznika, što nije bilo predviđeno pravilnikom o naknadama (vidjeti uvodnu izjavu 49.).

67

(68)  Presuda Charleroi, točka 98.

68

Charleroi

(69)  Presuda Charleroi, točka 59.

69

Charleroi

(70)  Prema njemu se za izračun diskontne stope „ra” primjenjuje sljedeća formula:

70

Formula

Pri čemu je:

| rrf | = | povrat nerizičnog vrijednosnog papira |
| --- | --- | --- |
| rm | = | očekivan povrat ukupnog tržišta |
| Ba | = | beta čimbenik vrijednosti imovine |

rrf

=

povrat nerizičnog vrijednosnog papira

rm

=

očekivan povrat ukupnog tržišta

Ba

=

beta čimbenik vrijednosti imovine

(71)  To je jedini ugovor s niskotarifnim prijevoznikom koji je uključen u službeni istražni postupak, ali nije sadržan u tablici 11.

71

(72)  Studija drugog stručnjaka, tablica 2. na stranici 22.

72

(73)  Kao u Ugovoru s prijevoznikom easyJet iz 2003.

73

---

| 1.4.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 89/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 89/37

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/507

od 16. rujna 2014.

o mjeri SA.23129 – (12/C) (ex 12/NN) (ex CP 141/2007) koju je poduzela Njemačka

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6411)

(Vjerodostojan je samo tekst na njemačkom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

nakon što je pozvala zainteresirane strane da u skladu s navedenim člankom (1) iznesu svoje primjedbe i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

| (1) | Trgovačko društvo Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH (dalje u tekstu: „NEUWOGES”) Komisiji je 30. ožujka 2007. na temelju članka 20. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (2) podnijelo pritužbu prema kojoj je trgovačkim društvima Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG i Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG (dalje u tekstu „BAVARIA 1” i „BAVARIA 2”; zajedno „BAVARIA”) u okviru Ugovora o nasljednom pravu građenja (njem. Erbbaurechtsvertrag) i Općeg ugovora o upravljanju (njem. Generalverwaltervertrag) dodijeljena nezakonita državna potpora. NEUWOGES je zatražio pokretanje službenog istražnog postupka u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a. |
| --- | --- |

(1)

Trgovačko društvo Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH (dalje u tekstu: „NEUWOGES”) Komisiji je 30. ožujka 2007. na temelju članka 20. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 (2) podnijelo pritužbu prema kojoj je trgovačkim društvima Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG i Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG (dalje u tekstu „BAVARIA 1” i „BAVARIA 2”; zajedno „BAVARIA”) u okviru Ugovora o nasljednom pravu građenja (njem. Erbbaurechtsvertrag) i Općeg ugovora o upravljanju (njem. Generalverwaltervertrag) dodijeljena nezakonita državna potpora. NEUWOGES je zatražio pokretanje službenog istražnog postupka u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a.

| (2) | Komisija je 6. kolovoza 2007., 14. svibnja 2008., 6. travnja 2009. i 3. veljače 2012. od Njemačke zatražila dodatne informacije. Njemačka je odgovorila 4. rujna 2007., 12. listopada 2007., 17. listopada 2007., 11. srpnja 2008., 14. srpnja 2008., 12. prosinca 2008., 30. lipnja 2009. i 28. veljače 2012. NEUWOGES je dostavio primjedbe 30. svibnja 2007., 5. studenoga 2007., 26. veljače 2008., 15. srpnja 2008., 30. rujna 2008., 18. prosinca 2008., 6. ožujka 2009., 4. lipnja 2009., 15. srpnja 2009., 26. kolovoza 2009., 22. rujna 2009. i 19. siječnja 2012. BAVARIA je podnijela primjedbu 13. svibnja 2008. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 6. kolovoza 2007., 14. svibnja 2008., 6. travnja 2009. i 3. veljače 2012. od Njemačke zatražila dodatne informacije. Njemačka je odgovorila 4. rujna 2007., 12. listopada 2007., 17. listopada 2007., 11. srpnja 2008., 14. srpnja 2008., 12. prosinca 2008., 30. lipnja 2009. i 28. veljače 2012. NEUWOGES je dostavio primjedbe 30. svibnja 2007., 5. studenoga 2007., 26. veljače 2008., 15. srpnja 2008., 30. rujna 2008., 18. prosinca 2008., 6. ožujka 2009., 4. lipnja 2009., 15. srpnja 2009., 26. kolovoza 2009., 22. rujna 2009. i 19. siječnja 2012. BAVARIA je podnijela primjedbu 13. svibnja 2008.

| (3) | Pokrajinski sud Landgericht Rostock (dalje u tekstu „LG Rostock”) objavio je svoju presudu u postupku BAVARIA/NEUWOGES 28. studenoga 2008. BAVARIA je podnijela tužbu protiv NEUWOGES-a zbog neispunjenja ugovora koji su stranke sklopile. Nakon toga NEUWOGES je naveo da ugovor sadržava nezakonitu državnu potporu koja je nespojiva s unutarnjim tržištem i da je stoga ništavan. Sud LG Rostock donio je zaključak da trgovačkom društvu BAVARIA nije dodijeljena prednost i da stoga ne postoji državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. NEUWOGES je protiv presude podnio žalbu. Postupak pred višim pokrajinskim sudom Oberlandesgericht Rostock (dalje u tekstu „OLG Rostock”) još je u tijeku. Osim toga, BAVARIA je pokrenula postupak pred upravnim sudom Verwaltungsgericht Greifswald (dalje u tekstu „VG Greifswald”) kako bi sudskim putem dobilo uvid u sve spise NEUWOGES-a ili grada Neubrandenburga povezane s navedenim ugovorima. Postupak je još uvijek u tijeku. |
| --- | --- |

(3)

Pokrajinski sud Landgericht Rostock (dalje u tekstu „LG Rostock”) objavio je svoju presudu u postupku BAVARIA/NEUWOGES 28. studenoga 2008. BAVARIA je podnijela tužbu protiv NEUWOGES-a zbog neispunjenja ugovora koji su stranke sklopile. Nakon toga NEUWOGES je naveo da ugovor sadržava nezakonitu državnu potporu koja je nespojiva s unutarnjim tržištem i da je stoga ništavan. Sud LG Rostock donio je zaključak da trgovačkom društvu BAVARIA nije dodijeljena prednost i da stoga ne postoji državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. NEUWOGES je protiv presude podnio žalbu. Postupak pred višim pokrajinskim sudom Oberlandesgericht Rostock (dalje u tekstu „OLG Rostock”) još je u tijeku. Osim toga, BAVARIA je pokrenula postupak pred upravnim sudom Verwaltungsgericht Greifswald (dalje u tekstu „VG Greifswald”) kako bi sudskim putem dobilo uvid u sve spise NEUWOGES-a ili grada Neubrandenburga povezane s navedenim ugovorima. Postupak je još uvijek u tijeku.

| (4) | Dopisom od 4. lipnja 2009. NEUWOGES je u skladu s člankom 265. stavkom 2. UFEU-a od Komisije zatražio pokretanje službenog istražnog postupka u roku od dva mjeseca. |
| --- | --- |

(4)

Dopisom od 4. lipnja 2009. NEUWOGES je u skladu s člankom 265. stavkom 2. UFEU-a od Komisije zatražio pokretanje službenog istražnog postupka u roku od dva mjeseca.

| (5) | Dopisom od 29. srpnja 2009. Komisija je NEUWOGES-u dostavila svoju privremenu procjenu prema kojoj ni Ugovor o nasljednom pravu građenja ni Opći ugovor o upravljanju ne sadržavaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(5)

Dopisom od 29. srpnja 2009. Komisija je NEUWOGES-u dostavila svoju privremenu procjenu prema kojoj ni Ugovor o nasljednom pravu građenja ni Opći ugovor o upravljanju ne sadržavaju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (6) | Dopisom od 26. kolovoza 2009. podnositelj pritužbe osporavao je privremenu ocjenu i od Komisije zatražio pokretanje službenog istražnog postupka u roku od dva tjedna. |
| --- | --- |

(6)

Dopisom od 26. kolovoza 2009. podnositelj pritužbe osporavao je privremenu ocjenu i od Komisije zatražio pokretanje službenog istražnog postupka u roku od dva tjedna.

| (7) | Dopisom od 15. rujna 2009. službe Komisije obavijestile su NEUWOGES da će mu dostaviti dodatan dopis s ocjenom posljednjih primjedaba NEUWOGES-a. Dopisom od 22. rujna 2009. NEUWOGES je obavijestio Komisiju da se ne slaže s prijedlogom Komisije. |
| --- | --- |

(7)

Dopisom od 15. rujna 2009. službe Komisije obavijestile su NEUWOGES da će mu dostaviti dodatan dopis s ocjenom posljednjih primjedaba NEUWOGES-a. Dopisom od 22. rujna 2009. NEUWOGES je obavijestio Komisiju da se ne slaže s prijedlogom Komisije.

| (8) | NEUWOGES je 9. listopada 2009. podigao tužbu pred Sudom Europske unije i zatražio da Sud odluku koja je navodno sadržana u dopisu Komisije od 29. srpnja 2009. proglasi ništavnom ili da umjesto toga utvrdi da Komisija nije primjereno postupala jer je odbila pokrenuti službeni istražni postupak u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a. Sud je 9. siječnja 2012. odbio tužbu za poništenje kao nedopuštenu i tužbu zbog propusta kao neosnovanu (3). |
| --- | --- |

(8)

NEUWOGES je 9. listopada 2009. podigao tužbu pred Sudom Europske unije i zatražio da Sud odluku koja je navodno sadržana u dopisu Komisije od 29. srpnja 2009. proglasi ništavnom ili da umjesto toga utvrdi da Komisija nije primjereno postupala jer je odbila pokrenuti službeni istražni postupak u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a. Sud je 9. siječnja 2012. odbio tužbu za poništenje kao nedopuštenu i tužbu zbog propusta kao neosnovanu (3).

| (9) | Dopisom od 19. siječnja 2012. NEUWOGES je od Komisije ponovno zatražio pokretanje službenog istražnog postupka u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a. |
| --- | --- |

(9)

Dopisom od 19. siječnja 2012. NEUWOGES je od Komisije ponovno zatražio pokretanje službenog istražnog postupka u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a.

| (10) | Dopisom od 21. ožujka 2012. Komisija je obavijestila Njemačku o svojoj odluci o pokretanju službenog istražnog postupka. Odluka Komisije o pokretanju postupka (dalje u tekstu „odluka o pokretanju postupka”) objavljena je u Službenom listu Europske unije
   (4). Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe o toj mjeri. NEUWOGES je 22. ožujka 2012. podnio žalbu protiv odluke suda od 9. siječnja 2012. Sud je 15. studenoga 2012. odbio žalbu kao neosnovanu (5). |
| --- | --- |

(10)

Dopisom od 21. ožujka 2012. Komisija je obavijestila Njemačku o svojoj odluci o pokretanju službenog istražnog postupka. Odluka Komisije o pokretanju postupka (dalje u tekstu „odluka o pokretanju postupka”) objavljena je u Službenom listu Europske unije
   (4). Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe o toj mjeri. NEUWOGES je 22. ožujka 2012. podnio žalbu protiv odluke suda od 9. siječnja 2012. Sud je 15. studenoga 2012. odbio žalbu kao neosnovanu (5).

| (11) | Komisija je 17. srpnja 2012., 2. listopada 2012., 4. travnja 2013. i 15. travnja 2014. zaprimila primjedbe NEUWOGES-a, a 18. lipnja 2012. i 22. travnja 2013. primjedbe trgovačkog društva BAVARIA. Primjedbe su 7. kolovoza 2012. i 16. rujna 2013. proslijeđene Njemačkoj. Po nalogu njemačke savezne vlade grad Neubrandenburg podnio je primjedbe 23. srpnja 2012. i 28. rujna 2012.; savezna pokrajina Berlin svoje je primjedbe dostavila 16. svibnja 2012., 28. rujna 2012. i 30. rujna 2013. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 17. srpnja 2012., 2. listopada 2012., 4. travnja 2013. i 15. travnja 2014. zaprimila primjedbe NEUWOGES-a, a 18. lipnja 2012. i 22. travnja 2013. primjedbe trgovačkog društva BAVARIA. Primjedbe su 7. kolovoza 2012. i 16. rujna 2013. proslijeđene Njemačkoj. Po nalogu njemačke savezne vlade grad Neubrandenburg podnio je primjedbe 23. srpnja 2012. i 28. rujna 2012.; savezna pokrajina Berlin svoje je primjedbe dostavila 16. svibnja 2012., 28. rujna 2012. i 30. rujna 2013.

2.   OPIS MJERA

| (12) | NEUWOGES je društvo s ograničenom odgovornošću u skladu s njemačkim pravom. Grad Neubrandenburg vlasnik je 100 % njegovih udjela. Cilj je trgovačkog društva NEUWOGES velikom dijelu stanovništva grada Neubrandenburga i okolice osigurati pristupačne stanove. Društvo danas posjeduje 33 % svih stanova u gradu Neubrandenburgu. BAVARIA 1 i BAVARIA 2 društva su za upravljanje nekretninama osnovana isključivo za transakciju s NEUWOGES-om i u većinskom su vlasništvu zatvorenih fondova za nekretnine. BAVARIA 1 u vlasništvu je društva BAVARIA Immobilien-Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Erste Leasing Fonds KG (94 %) i društva BAVARIA Immobilien-Management GmbH i.I (6 %), dok je BAVARIA 2 u stopostotnom vlasništvu fonda Perseus Immobilien-Verwaltungs GmbH & Co. KG – LBB Fonds Dreizehn. Udjeli u fondovima BAVARIA Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Erste Leasing Fonds KG i Perseus Immobilien Verwaltungs GmbH & Co. KG – LBB Fonds Dreizehn u vlasništvu su malih ulagača. Oba je fonda osnovalo trgovačko društvo Berliner Immobilien-Holding GmbH koje njima i upravlja, a koje je do 1. siječnja 2006. pripadalo banci Bankgesellschaft Berlin i otad je u stopostotnom izravnom vlasništvu savezne pokrajine Berlina. |
| --- | --- |

(12)

NEUWOGES je društvo s ograničenom odgovornošću u skladu s njemačkim pravom. Grad Neubrandenburg vlasnik je 100 % njegovih udjela. Cilj je trgovačkog društva NEUWOGES velikom dijelu stanovništva grada Neubrandenburga i okolice osigurati pristupačne stanove. Društvo danas posjeduje 33 % svih stanova u gradu Neubrandenburgu. BAVARIA 1 i BAVARIA 2 društva su za upravljanje nekretninama osnovana isključivo za transakciju s NEUWOGES-om i u većinskom su vlasništvu zatvorenih fondova za nekretnine. BAVARIA 1 u vlasništvu je društva BAVARIA Immobilien-Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Erste Leasing Fonds KG (94 %) i društva BAVARIA Immobilien-Management GmbH i.I (6 %), dok je BAVARIA 2 u stopostotnom vlasništvu fonda Perseus Immobilien-Verwaltungs GmbH & Co. KG – LBB Fonds Dreizehn. Udjeli u fondovima BAVARIA Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Erste Leasing Fonds KG i Perseus Immobilien Verwaltungs GmbH & Co. KG – LBB Fonds Dreizehn u vlasništvu su malih ulagača. Oba je fonda osnovalo trgovačko društvo Berliner Immobilien-Holding GmbH koje njima i upravlja, a koje je do 1. siječnja 2006. pripadalo banci Bankgesellschaft Berlin i otad je u stopostotnom izravnom vlasništvu savezne pokrajine Berlina.

| (13) | NEUWOGES je, među ostalim, vlasnik niza zemljišta u Neubrandenburgu na kojima se nalazi 12 stambenih zgrada s ukupno 557 stanova i nekoliko poslovnih prostora. NEUWOGES i BAVARIA sklopili su 21. siječnja 1998. Ugovor o nasljednom pravu građenja i Opći ugovor o upravljanju („predmetni ugovori” ili zajedno „transakcija prodaje i uzimanja u zakup” (sale-and-lease-back)). |
| --- | --- |

(13)

NEUWOGES je, među ostalim, vlasnik niza zemljišta u Neubrandenburgu na kojima se nalazi 12 stambenih zgrada s ukupno 557 stanova i nekoliko poslovnih prostora. NEUWOGES i BAVARIA sklopili su 21. siječnja 1998. Ugovor o nasljednom pravu građenja i Opći ugovor o upravljanju („predmetni ugovori” ili zajedno „transakcija prodaje i uzimanja u zakup” (sale-and-lease-back)).

2.1.   UGOVOR O NASLJEDNOM PRAVU GRAĐENJA

| (14) | NEUWOGES i BAVARIA sklopili su 21. siječnja 1998. Ugovor o leasingu zemljišta i kupnji zgrada za 12 zgrada s ukupno 557 stanova. U okviru tog ugovora BAVARIA je dobila nasljedno pravo građenja na zemljištima tijekom razdoblja od 75 godina i stekla je zgrade. |
| --- | --- |

(14)

NEUWOGES i BAVARIA sklopili su 21. siječnja 1998. Ugovor o leasingu zemljišta i kupnji zgrada za 12 zgrada s ukupno 557 stanova. U okviru tog ugovora BAVARIA je dobila nasljedno pravo građenja na zemljištima tijekom razdoblja od 75 godina i stekla je zgrade.

| (15) | Ugovor o nasljednom pravu građenja sastoji se od dvaju glavnih dijelova:






  (a) | s jedne se strane BAVARIA obvezala na plaćanje iznosa od ukupno [...] (6) EUR (7) NEUWOGES-u: [...] EUR kao kapitalizirane kamate na nasljedno pravo građenja na zemljištu za razdoblje do 31. prosinca 2028. i [...] EUR kao kupovne cijene za zgrade; |
| --- | --- | --- |

(15)

Ugovor o nasljednom pravu građenja sastoji se od dvaju glavnih dijelova:

(a)

s jedne se strane BAVARIA obvezala na plaćanje iznosa od ukupno [...] (6) EUR (7) NEUWOGES-u: [...] EUR kao kapitalizirane kamate na nasljedno pravo građenja na zemljištu za razdoblje do 31. prosinca 2028. i [...] EUR kao kupovne cijene za zgrade;

| (b) | s druge strane BAVARIA od 1. siječnja 2029. tijekom razdoblja od deset godina mora plaćati godišnju kamatu na nasljedno pravo građenja u iznosu od [...] % tadašnje vrijednosti zemljišta, tj. od [...] EUR po m2 odnosno [...] EUR godišnje. Za preostalo trajanje Ugovora o nasljednom pravu građenja predviđena je prilagodba kamate na nasljedno pravo građenja indeksu cijena za ukupne životne troškove ako se on promijeni za više od [...] %. |
| --- | --- |

(b)

s druge strane BAVARIA od 1. siječnja 2029. tijekom razdoblja od deset godina mora plaćati godišnju kamatu na nasljedno pravo građenja u iznosu od [...] % tadašnje vrijednosti zemljišta, tj. od [...] EUR po m2 odnosno [...] EUR godišnje. Za preostalo trajanje Ugovora o nasljednom pravu građenja predviđena je prilagodba kamate na nasljedno pravo građenja indeksu cijena za ukupne životne troškove ako se on promijeni za više od [...] %.

| (16) | NEUWOGES je 1997. prije sklapanja Ugovora o nasljednom pravu građenja s trgovačkim društvom BAVARIA angažirao vlastite stručnjake za utvrđivanje vrijednosti objekata (zgrada i zemljišta). Prema toj stručnoj procjeni vrijednost objekata iznosila je [...] EUR. NEUWOGES je 2007. dodatno angažirao vanjskog stručnjaka kako bi retroaktivno izradio još jednu stručnu procjenu tržišne vrijednosti objekata 1997. godine. Prema stručnoj procjeni iz 2007. procijenjena vrijednost objekata 1997. iznosila je [...] EUR. |
| --- | --- |

(16)

NEUWOGES je 1997. prije sklapanja Ugovora o nasljednom pravu građenja s trgovačkim društvom BAVARIA angažirao vlastite stručnjake za utvrđivanje vrijednosti objekata (zgrada i zemljišta). Prema toj stručnoj procjeni vrijednost objekata iznosila je [...] EUR. NEUWOGES je 2007. dodatno angažirao vanjskog stručnjaka kako bi retroaktivno izradio još jednu stručnu procjenu tržišne vrijednosti objekata 1997. godine. Prema stručnoj procjeni iz 2007. procijenjena vrijednost objekata 1997. iznosila je [...] EUR.

Zakon Altschuldenhilfegesetz

| (17) | Ugovor o nasljednom pravu građenja sklopljen je s obzirom na Zakon o potpori u pogledu starih dugova (8) (njem. Altschuldenhilfegesetz). Nakon ponovnog ujedinjenja Njemačke 1990. nekadašnja stambena poduzeća u državnom vlasništvu u istočnoj Njemačkoj postala su zakonski samostalna komunalna stambena poduzeća. Imovina i obveze njihovih prethodnika prenesene su na ta nova poduzeća, što im je predstavljalo veliki teret. Kako bi se stambenim poduzećima omogućila dugoročna održivost, njemačko zakonodavno tijelo donijelo je zakon Altschuldenhilfegesetz koji je stupio na snagu 27. lipnja 1993. |
| --- | --- |

(17)

Ugovor o nasljednom pravu građenja sklopljen je s obzirom na Zakon o potpori u pogledu starih dugova (8) (njem. Altschuldenhilfegesetz). Nakon ponovnog ujedinjenja Njemačke 1990. nekadašnja stambena poduzeća u državnom vlasništvu u istočnoj Njemačkoj postala su zakonski samostalna komunalna stambena poduzeća. Imovina i obveze njihovih prethodnika prenesene su na ta nova poduzeća, što im je predstavljalo veliki teret. Kako bi se stambenim poduzećima omogućila dugoročna održivost, njemačko zakonodavno tijelo donijelo je zakon Altschuldenhilfegesetz koji je stupio na snagu 27. lipnja 1993.

| (18) | Prema zakonu Altschuldenhilfegesetz komunalna stambena poduzeća u istočnoj Njemačkoj mogla su na zahtjev biti oslobođena starih dugova. U skladu s člankom 4. stavcima 1. do 2. zakona Altschuldenhilfegesetz za stare dugove koji premašuju iznos od 76,69 EUR po m2 mogao se odobriti djelomičan otpis, pri čemu se smio uzeti u obzir iznos od najviše 434,60 EUR po m2. S druge je strane stambeno poduzeće moralo prihvatiti određene obveze. Tako je, primjerice, moralo uložiti velike napore u privatizaciju 15 % stanova (članak 4. stavak 5. točka 1. u vezi s člankom 5.), raspolagati poslovnim planom za hitnu privatizaciju, modernizaciju i renoviranje stanova (članak 4. stavak 5. točka 2.) te izvješćivati o stanju svojeg programa ulaganja i rezultatima privatizacije (članak 4. stavci 5. do 7.). Prema verziji zakona koja je bila na snazi u tom trenutku (1997./1998.) stambena poduzeća mogla su do 31. prosinca 2003. ispuniti obvezu privatizacije. Ako stambeno poduzeće nije ispunilo obvezu privatizacije (odnosno nije uložilo velike napore u privatizaciju), moralo je vratiti već otpisane dugove. |
| --- | --- |

(18)

Prema zakonu Altschuldenhilfegesetz komunalna stambena poduzeća u istočnoj Njemačkoj mogla su na zahtjev biti oslobođena starih dugova. U skladu s člankom 4. stavcima 1. do 2. zakona Altschuldenhilfegesetz za stare dugove koji premašuju iznos od 76,69 EUR po m2 mogao se odobriti djelomičan otpis, pri čemu se smio uzeti u obzir iznos od najviše 434,60 EUR po m2. S druge je strane stambeno poduzeće moralo prihvatiti određene obveze. Tako je, primjerice, moralo uložiti velike napore u privatizaciju 15 % stanova (članak 4. stavak 5. točka 1. u vezi s člankom 5.), raspolagati poslovnim planom za hitnu privatizaciju, modernizaciju i renoviranje stanova (članak 4. stavak 5. točka 2.) te izvješćivati o stanju svojeg programa ulaganja i rezultatima privatizacije (članak 4. stavci 5. do 7.). Prema verziji zakona koja je bila na snazi u tom trenutku (1997./1998.) stambena poduzeća mogla su do 31. prosinca 2003. ispuniti obvezu privatizacije. Ako stambeno poduzeće nije ispunilo obvezu privatizacije (odnosno nije uložilo velike napore u privatizaciju), moralo je vratiti već otpisane dugove.

| (19) | Stambena poduzeća morala su prenijeti određeni postotak prihoda od privatizacije koji premašuju 76,69 EUR po m2 na fond za otplatu naslijeđenih dugova Erblastentilgungsfonds. U tom je trenutku (1997./1998.) člankom 5. stavkom 2. zakona Altschuldenhilfegesetz bilo predviđeno da je za sve privatizacije do 31. prosinca 1998. potrebno prenijeti 45 % prihoda od prodaje. Za privatizacije do 31. prosinca 2000. ili do 31. prosinca 2003. udio u prihodima određen je na 50 % odnosno 55 %. Ako je privatizacija provedena u obliku zasnivanja nasljednog prava građenja (tj. umjesto izravne prodaje zgrada i zemljišta prodane su samo zgrade, a u pogledu zemljišta zasnovano je nasljedno pravo građenja), prihod od prodaje na kojem se temeljio izračun obveze prijenosa sastojao se od cijene zgrade i neto sadašnje vrijednosti dogovorene kamate na nasljedno pravo građenja (članak 5. stavak 2.). |
| --- | --- |

(19)

Stambena poduzeća morala su prenijeti određeni postotak prihoda od privatizacije koji premašuju 76,69 EUR po m2 na fond za otplatu naslijeđenih dugova Erblastentilgungsfonds. U tom je trenutku (1997./1998.) člankom 5. stavkom 2. zakona Altschuldenhilfegesetz bilo predviđeno da je za sve privatizacije do 31. prosinca 1998. potrebno prenijeti 45 % prihoda od prodaje. Za privatizacije do 31. prosinca 2000. ili do 31. prosinca 2003. udio u prihodima određen je na 50 % odnosno 55 %. Ako je privatizacija provedena u obliku zasnivanja nasljednog prava građenja (tj. umjesto izravne prodaje zgrada i zemljišta prodane su samo zgrade, a u pogledu zemljišta zasnovano je nasljedno pravo građenja), prihod od prodaje na kojem se temeljio izračun obveze prijenosa sastojao se od cijene zgrade i neto sadašnje vrijednosti dogovorene kamate na nasljedno pravo građenja (članak 5. stavak 2.).

| (20) | Tijekom 1995. pokazalo se da se izvorno planiranim oblikom privatizacije – tj. prodajom stanarima – vjerojatno ne bi ostvarila tražena stopa privatizacije od 15 %. U skladu s tim banka za obnovu Kreditanstalt für Wiederaufbau (dalje u tekstu „KfW”), koja je bila zadužena za upravljanje potporom u pogledu starih dugova, počela je prihvaćati i takozvanu „privatizaciju preko posrednika” (9). Prema tom modelu, koji se trebao primijeniti samo ako nije bilo izgledno da će se izravnom privatizacijom ostvariti stopa od 15 %, stambeno poduzeće moglo je komercijalnom kupcu prodati zgrade kao cjelinu. Kako bi ga se moglo uključiti u stopu privatizacije od 15 % koju su morala ispuniti stambena poduzeća, komercijalni se kupac morao obvezati na sanaciju zgrada i daljnju prodaju što većeg broja stanova (najmanje jedne trećine) stanarima (10). Ako je nakon predočenja konkretnih ponuda za prodaju znatno manje od trećine stanara bilo zainteresirano za kupnju, komercijalni kupac mogao je izuzeti 60 % stanova iz obveze privatizacije i tu obvezu ograničiti na privatizaciju trećine preostalih 40 % stanova (11). |
| --- | --- |

(20)

Tijekom 1995. pokazalo se da se izvorno planiranim oblikom privatizacije – tj. prodajom stanarima – vjerojatno ne bi ostvarila tražena stopa privatizacije od 15 %. U skladu s tim banka za obnovu Kreditanstalt für Wiederaufbau (dalje u tekstu „KfW”), koja je bila zadužena za upravljanje potporom u pogledu starih dugova, počela je prihvaćati i takozvanu „privatizaciju preko posrednika” (9). Prema tom modelu, koji se trebao primijeniti samo ako nije bilo izgledno da će se izravnom privatizacijom ostvariti stopa od 15 %, stambeno poduzeće moglo je komercijalnom kupcu prodati zgrade kao cjelinu. Kako bi ga se moglo uključiti u stopu privatizacije od 15 % koju su morala ispuniti stambena poduzeća, komercijalni se kupac morao obvezati na sanaciju zgrada i daljnju prodaju što većeg broja stanova (najmanje jedne trećine) stanarima (10). Ako je nakon predočenja konkretnih ponuda za prodaju znatno manje od trećine stanara bilo zainteresirano za kupnju, komercijalni kupac mogao je izuzeti 60 % stanova iz obveze privatizacije i tu obvezu ograničiti na privatizaciju trećine preostalih 40 % stanova (11).

NEUWOGES i zakon Altschuldenhilfegesetz

| (21) | KfW je naposljetku priznao Ugovor o nasljednom pravu građenja kao primjeren način prodaje preko posrednika u skladu sa zakonom Altschuldenhilfegesetz. Sklapanjem transakcije povratnog leasinga NEUWOGES-u je omogućeno ispunjenje obveze privatizacije u skladu sa zakonom Altschuldenhilfegesetz. Međutim, ostaje nejasno i sporno u kojoj se mjeri zakonom Altschuldenhilfegesetz utjecalo na poslovne razloge na kojima se temeljila odluka NEUWOGES-a o sklapanju ugovorâ te je li potrebno uzeti u obzir otpis u skladu sa zakonom Altschuldenhilfegesetz koji je dobio NEUWOGES pri provjeri predstavlja li transakcija povratnog leasinga potporu trgovačkom društvu BAVARIA. |
| --- | --- |

(21)

KfW je naposljetku priznao Ugovor o nasljednom pravu građenja kao primjeren način prodaje preko posrednika u skladu sa zakonom Altschuldenhilfegesetz. Sklapanjem transakcije povratnog leasinga NEUWOGES-u je omogućeno ispunjenje obveze privatizacije u skladu sa zakonom Altschuldenhilfegesetz. Međutim, ostaje nejasno i sporno u kojoj se mjeri zakonom Altschuldenhilfegesetz utjecalo na poslovne razloge na kojima se temeljila odluka NEUWOGES-a o sklapanju ugovorâ te je li potrebno uzeti u obzir otpis u skladu sa zakonom Altschuldenhilfegesetz koji je dobio NEUWOGES pri provjeri predstavlja li transakcija povratnog leasinga potporu trgovačkom društvu BAVARIA.

| (22) | NEUWOGES je prema vlastitim navodima dobio otpis od ukupno [...] EUR (12). NEUWOGES je obrazložio da je teško izračunati razmjeran dio ukupnog dobivenog otpisa u transakciji povratnog leasinga jer je u skladu sa zakonom Altschuldenhilfegesetz otpis moguć samo ako je stambeno poduzeće u potpunosti ispunilo obvezu privatizacije. Međutim, ako se dio iznosa ukupnog dobivenog otpisa mora uračunati u određenu mjeru privatizacije na temelju udjela tih privatizacija u ukupnoj obvezi privatizacije koju je preuzeo NEUWOGES, matematički bi se moglo izračunati da se na transakciju povratnog leasinga odnosi ukupni bruto otpis u iznosu od [...] EUR. Od prihoda iz transakcije s trgovačkim društvom BAVARIA bilo je potrebno prenijeti [...] EUR u fond Erblastentilgungsfonds pa je NEUWOGES prema izračunu imao neto otpis u iznosu od [...] EUR (13). |
| --- | --- |

(22)

NEUWOGES je prema vlastitim navodima dobio otpis od ukupno [...] EUR (12). NEUWOGES je obrazložio da je teško izračunati razmjeran dio ukupnog dobivenog otpisa u transakciji povratnog leasinga jer je u skladu sa zakonom Altschuldenhilfegesetz otpis moguć samo ako je stambeno poduzeće u potpunosti ispunilo obvezu privatizacije. Međutim, ako se dio iznosa ukupnog dobivenog otpisa mora uračunati u određenu mjeru privatizacije na temelju udjela tih privatizacija u ukupnoj obvezi privatizacije koju je preuzeo NEUWOGES, matematički bi se moglo izračunati da se na transakciju povratnog leasinga odnosi ukupni bruto otpis u iznosu od [...] EUR. Od prihoda iz transakcije s trgovačkim društvom BAVARIA bilo je potrebno prenijeti [...] EUR u fond Erblastentilgungsfonds pa je NEUWOGES prema izračunu imao neto otpis u iznosu od [...] EUR (13).

2.2.   OPĆI UGOVOR O UPRAVLJANJU

| (23) | BAVARIA i NEUWOGES potpisali su 21. siječnja 1998. i Opći ugovor o upravljanju kojim su NEUWOGES-u zgrade dane u povratni leasing. Prema Općem ugovoru o upravljanju NEUWOGES ostaje odgovoran za upravljanje i komercijalnu upotrebu predmetnih zgrada tijekom razdoblja od 30 godina. NEUWOGES zadržava sve prihode iz davanja zgrada u najam. NEUWOGES se u zamjenu za ta prava uporabe obvezao na fiksno mjesečno plaćanje leasinga u iznosu od [...] EUR ([...] EUR godišnje) do dovršetka sanacijskih radova i [...] EUR ([...] EUR godišnje) za kasnije razdoblje. Od 1. siječnja 2000. ta se rata leasinga povećala za [...] % godišnje. |
| --- | --- |

(23)

BAVARIA i NEUWOGES potpisali su 21. siječnja 1998. i Opći ugovor o upravljanju kojim su NEUWOGES-u zgrade dane u povratni leasing. Prema Općem ugovoru o upravljanju NEUWOGES ostaje odgovoran za upravljanje i komercijalnu upotrebu predmetnih zgrada tijekom razdoblja od 30 godina. NEUWOGES zadržava sve prihode iz davanja zgrada u najam. NEUWOGES se u zamjenu za ta prava uporabe obvezao na fiksno mjesečno plaćanje leasinga u iznosu od [...] EUR ([...] EUR godišnje) do dovršetka sanacijskih radova i [...] EUR ([...] EUR godišnje) za kasnije razdoblje. Od 1. siječnja 2000. ta se rata leasinga povećala za [...] % godišnje.

2.3.   OPĆI PAUŠALNI UGOVOR

| (24) | BAVARIA se obvezala na sanaciju predmetnih zgrada i u tu svrhu s društvom BRG Bau-Regie GmbH (dalje u tekstu „BRG”), društvom kćeri u stopostotnom vlasništvu NEUWOGES-a, sklopila Opći paušalni ugovor. Prema Općem paušalnom ugovoru BAVARIA je BRG-u plaćala paušalni iznos od [...] EUR za dogovorene sanacijske radove. |
| --- | --- |

(24)

BAVARIA se obvezala na sanaciju predmetnih zgrada i u tu svrhu s društvom BRG Bau-Regie GmbH (dalje u tekstu „BRG”), društvom kćeri u stopostotnom vlasništvu NEUWOGES-a, sklopila Opći paušalni ugovor. Prema Općem paušalnom ugovoru BAVARIA je BRG-u plaćala paušalni iznos od [...] EUR za dogovorene sanacijske radove.

3.   PRIMJEDBE NJEMAČKE

| (25) | Njemačka svoj odgovor na odluku o pokretanju postupka ograničava na objašnjenje da u predmetnom slučaju ne zauzima stav u pogledu odluke i da to prepušta obuhvaćenim tijelima lokalne i regionalne javne vlasti, odnosno gradu Neubrandenburgu i saveznoj pokrajini Berlinu. |
| --- | --- |

(25)

Njemačka svoj odgovor na odluku o pokretanju postupka ograničava na objašnjenje da u predmetnom slučaju ne zauzima stav u pogledu odluke i da to prepušta obuhvaćenim tijelima lokalne i regionalne javne vlasti, odnosno gradu Neubrandenburgu i saveznoj pokrajini Berlinu.

4.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

4.1.   NEUWOGES

| (26) | NEUWOGES se poziva na činjenicu da sklapanjem predmetnih ugovora nije djelovao kao gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu i da je time trgovačkom društvu BAVARIA nastala ekonomska prednost koja predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Prema procjenama NEUWOGES-a predmetni ugovori doveli su do gubitaka u iznosu od [...] EUR (nominalno) odnosno [...] EUR (diskontirano). NEUWOGES te gubitke smatra državnom potporom u korist trgovačkog društva BAVARIA nespojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(26)

NEUWOGES se poziva na činjenicu da sklapanjem predmetnih ugovora nije djelovao kao gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu i da je time trgovačkom društvu BAVARIA nastala ekonomska prednost koja predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Prema procjenama NEUWOGES-a predmetni ugovori doveli su do gubitaka u iznosu od [...] EUR (nominalno) odnosno [...] EUR (diskontirano). NEUWOGES te gubitke smatra državnom potporom u korist trgovačkog društva BAVARIA nespojivom s unutarnjim tržištem.

| (27) | Pri ocjeni usklađenosti predmetnih ugovora s tržišnom praksom NEUWOGES smatra da je Ugovor o nasljednom pravu građenja i Opći ugovor o upravljanju potrebno odvojeno ispitati (odjeljak 4.1.1.). U pogledu pojedinačnih ugovora NEUWOGES tvrdi da gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi sklopio ni Ugovor o nasljednom pravu građenja (odjeljak 4.1.2.) ni Opći ugovor o upravljanju (odjeljak 4.1.3.). NEUWOGES nadalje obrazlaže da bi se gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu odlučio za alternativan pristup (odjeljak 4.1.4.). Naposljetku NEUWOGES napominje da prednost odobrena trgovačkom društvu BAVARIA predstavlja prijenos državnih sredstava koji se može pripisati gradu Neubrandenburgu (odjeljak 4.1.5.). |
| --- | --- |

(27)

Pri ocjeni usklađenosti predmetnih ugovora s tržišnom praksom NEUWOGES smatra da je Ugovor o nasljednom pravu građenja i Opći ugovor o upravljanju potrebno odvojeno ispitati (odjeljak 4.1.1.). U pogledu pojedinačnih ugovora NEUWOGES tvrdi da gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi sklopio ni Ugovor o nasljednom pravu građenja (odjeljak 4.1.2.) ni Opći ugovor o upravljanju (odjeljak 4.1.3.). NEUWOGES nadalje obrazlaže da bi se gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu odlučio za alternativan pristup (odjeljak 4.1.4.). Naposljetku NEUWOGES napominje da prednost odobrena trgovačkom društvu BAVARIA predstavlja prijenos državnih sredstava koji se može pripisati gradu Neubrandenburgu (odjeljak 4.1.5.).

4.1.1.   Zajedničko i odvojeno ispitivanje predmetnih ugovora

| (28) | NEUWOGES se poziva na činjenicu da je Ugovor o nasljednom pravu građenja i Opći ugovor o upravljanju u pogledu pitanja jesu li oni sklopljeni prema tržišnim uvjetima bilo potrebno u potpunosti odvojeno ispitati. NEUWOGES navodi da su Ugovor o nasljednom pravu građenja i Opći ugovor o upravljanju pravno samostalni ugovori koji bi trebali postojati zasebno. Da su se dva ugovora zaista smatrala jednom cjelinom, oba je, prema mišljenju NEUWOGES-a, trebao ovjeriti javni bilježnik; međutim, javni bilježnik ovjerio je samo Ugovor o nasljednom pravu građenja. |
| --- | --- |

(28)

NEUWOGES se poziva na činjenicu da je Ugovor o nasljednom pravu građenja i Opći ugovor o upravljanju u pogledu pitanja jesu li oni sklopljeni prema tržišnim uvjetima bilo potrebno u potpunosti odvojeno ispitati. NEUWOGES navodi da su Ugovor o nasljednom pravu građenja i Opći ugovor o upravljanju pravno samostalni ugovori koji bi trebali postojati zasebno. Da su se dva ugovora zaista smatrala jednom cjelinom, oba je, prema mišljenju NEUWOGES-a, trebao ovjeriti javni bilježnik; međutim, javni bilježnik ovjerio je samo Ugovor o nasljednom pravu građenja.

| (29) | Stoga NEUWOGES ispituje usklađenost s tržišnom praksom svakog ugovora zasebno. |
| --- | --- |

(29)

Stoga NEUWOGES ispituje usklađenost s tržišnom praksom svakog ugovora zasebno.

4.1.2.   Ugovor o nasljednom pravu građenja

| (30) | NEUWOGES smatra da, prema stručnim procjenama izrađenima 1997. i 2007. u pogledu predmetnih objekata (zgrada i zemljišta), gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi sklopio Ugovor o nasljednom pravu građenja s trgovačkim društvom BAVARIA po dogovorenoj cijeni. Ni plaćanje kamata na nasljedno pravo građenja, otpis u skladu sa zakonom Altschuldenhilfegesetz na temelju Ugovora o nasljednom pravu građenja, obveza sanacije ni ograničen postupak podnošenja ponuda ne bi mogli izmijeniti taj zaključak. |
| --- | --- |

(30)

NEUWOGES smatra da, prema stručnim procjenama izrađenima 1997. i 2007. u pogledu predmetnih objekata (zgrada i zemljišta), gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi sklopio Ugovor o nasljednom pravu građenja s trgovačkim društvom BAVARIA po dogovorenoj cijeni. Ni plaćanje kamata na nasljedno pravo građenja, otpis u skladu sa zakonom Altschuldenhilfegesetz na temelju Ugovora o nasljednom pravu građenja, obveza sanacije ni ograničen postupak podnošenja ponuda ne bi mogli izmijeniti taj zaključak.

4.1.2.1.   Kupovna cijena

| (31) | NEUWOGES podsjeća na činjenicu da je BAVARIA platila iznos od [...] EUR u novcu za zgrade uz iznos od [...] EUR kao kapitaliziranu kamatu na nasljedno pravo građenja na zemljištu. U stručnim procjenama fer vrijednosti iz 1997. i 2007. ukupna vrijednost objekata (vrijednost zemljišta i vrijednost zgrada) procijenjena je na [...] EUR odnosno [...] EUR. Nadalje, u stručnim procjenama nije uzeta u obzir samo ukupna vrijednost objekata, nego i odvojena vrijednost zemljišta (stručna procjena iz 1997.: [...] EUR, stručna procjena iz 2007.: [...] EUR) i zgrada (stručna procjena iz 1997.: [...] EUR, stručna procjena iz 2007.: [...] EUR). |
| --- | --- |

(31)

NEUWOGES podsjeća na činjenicu da je BAVARIA platila iznos od [...] EUR u novcu za zgrade uz iznos od [...] EUR kao kapitaliziranu kamatu na nasljedno pravo građenja na zemljištu. U stručnim procjenama fer vrijednosti iz 1997. i 2007. ukupna vrijednost objekata (vrijednost zemljišta i vrijednost zgrada) procijenjena je na [...] EUR odnosno [...] EUR. Nadalje, u stručnim procjenama nije uzeta u obzir samo ukupna vrijednost objekata, nego i odvojena vrijednost zemljišta (stručna procjena iz 1997.: [...] EUR, stručna procjena iz 2007.: [...] EUR) i zgrada (stručna procjena iz 1997.: [...] EUR, stručna procjena iz 2007.: [...] EUR).

| (32) | NEUWOGES smatra da stručna procjena fer vrijednosti iz 1997. predstavlja realističnu procjenu vrijednosti objekta u predmetnom trenutku (1997./1998.) i da je u svrhu usporedbe potrebno uzeti u obzir samo cijenu koju je BAVARIA stvarno platila za zgrade (a ne cijenu za zgrade uvećanu za kapitaliziranu kamatu na nasljedno pravo građenja na zemljištu). Prema tome, NEUWOGES smatra da je primio iznos koji je za [...] EUR niži od tržišne cijene u mjerodavnom trenutku (1997./1998.). Čak i ako se uzme u obzir otpis na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz, cijena koju je BAVARIA platila i dalje bi bila 16 % niža od niže vrijednosti navedene u stručnoj procjeni iz 2007. NEUWOGES smatra da je cijena koju je platila BAVARIA daleko niža od tržišne cijene tako da gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi pristao na prodaju po toj cijeni. |
| --- | --- |

(32)

NEUWOGES smatra da stručna procjena fer vrijednosti iz 1997. predstavlja realističnu procjenu vrijednosti objekta u predmetnom trenutku (1997./1998.) i da je u svrhu usporedbe potrebno uzeti u obzir samo cijenu koju je BAVARIA stvarno platila za zgrade (a ne cijenu za zgrade uvećanu za kapitaliziranu kamatu na nasljedno pravo građenja na zemljištu). Prema tome, NEUWOGES smatra da je primio iznos koji je za [...] EUR niži od tržišne cijene u mjerodavnom trenutku (1997./1998.). Čak i ako se uzme u obzir otpis na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz, cijena koju je BAVARIA platila i dalje bi bila 16 % niža od niže vrijednosti navedene u stručnoj procjeni iz 2007. NEUWOGES smatra da je cijena koju je platila BAVARIA daleko niža od tržišne cijene tako da gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi pristao na prodaju po toj cijeni.

| (33) | U tom pogledu NEUWOGES podsjeća na to da se u skladu s Komunikacijom Komisije o elementima državne potpore kod prodaje zemljišta i zgrada od strane tijela javne vlasti (14) može, pod određenim uvjetima, kao tržišna cijena prihvatiti kupovna cijena koja je do 5 % niža od tržišne cijene utvrđene u neovisnoj stručnoj procjeni. S obzirom na to može se zaključiti da se cijena koja je i pod najpovoljnijom pretpostavkom za najmanje 16 % niža od najniže procjene ne može prihvatiti kao tržišna cijena. |
| --- | --- |

(33)

U tom pogledu NEUWOGES podsjeća na to da se u skladu s Komunikacijom Komisije o elementima državne potpore kod prodaje zemljišta i zgrada od strane tijela javne vlasti (14) može, pod određenim uvjetima, kao tržišna cijena prihvatiti kupovna cijena koja je do 5 % niža od tržišne cijene utvrđene u neovisnoj stručnoj procjeni. S obzirom na to može se zaključiti da se cijena koja je i pod najpovoljnijom pretpostavkom za najmanje 16 % niža od najniže procjene ne može prihvatiti kao tržišna cijena.

4.1.2.2.   Kapitalizirana kamata na nasljedno pravo građenja na zemljištu

| (34) | NEUWOGES se poziva na činjenicu da se za usporedbu cijene koju je platila BAVARIA s cijenama utvrđenima u stručnim procjenama fer vrijednosti iz 1997. i 2007. (u kojima je utvrđena vrijednost ukupnog vlasništva nad zgradama i zemljištima) ne smiju uzeti u obzir kapitalizirane kamate na nasljedno pravo građenja za prvih 30 godina. Budući da se kamata na nasljedno pravo građenja plaća za zasnivanje i prijenos nasljednog prava građenja tijekom razdoblja od 75 godina, a ne za prijenos prava vlasništva nad zemljištima, ne može se primijeniti u usporedbi cijene koju je BAVARIA platila za zgrade i cijene utvrđene u jednoj od dviju stručnih procjena. |
| --- | --- |

(34)

NEUWOGES se poziva na činjenicu da se za usporedbu cijene koju je platila BAVARIA s cijenama utvrđenima u stručnim procjenama fer vrijednosti iz 1997. i 2007. (u kojima je utvrđena vrijednost ukupnog vlasništva nad zgradama i zemljištima) ne smiju uzeti u obzir kapitalizirane kamate na nasljedno pravo građenja za prvih 30 godina. Budući da se kamata na nasljedno pravo građenja plaća za zasnivanje i prijenos nasljednog prava građenja tijekom razdoblja od 75 godina, a ne za prijenos prava vlasništva nad zemljištima, ne može se primijeniti u usporedbi cijene koju je BAVARIA platila za zgrade i cijene utvrđene u jednoj od dviju stručnih procjena.

4.1.2.3.   Otpis na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz

| (35) | NEUWOGES nadalje objašnjava da se otpis u iznosu od [...] EUR na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz koji proizlazi iz predmetnih ugovora pri usporedbi cijene koju je platila BAVARIA s cijenom utvrđenom u stručnim procjenama fer vrijednosti ne smije uzimati u obzir. Za to se navode sljedeći razlozi:






  — | Otpis na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz prednost je koju je NEUWOGES-u odobrila treća osoba (KfW) koja nije povezana s kupcem. Ne postoji razlog zbog kojeg bi prodavatelj trebao prihvatiti cijenu nižu od tržišne cijene samo zato što transakcijom dobiva neke dodatne prednosti od treće osobe. |
| --- | --- | --- |

(35)

NEUWOGES nadalje objašnjava da se otpis u iznosu od [...] EUR na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz koji proizlazi iz predmetnih ugovora pri usporedbi cijene koju je platila BAVARIA s cijenom utvrđenom u stručnim procjenama fer vrijednosti ne smije uzimati u obzir. Za to se navode sljedeći razlozi:

—

Otpis na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz prednost je koju je NEUWOGES-u odobrila treća osoba (KfW) koja nije povezana s kupcem. Ne postoji razlog zbog kojeg bi prodavatelj trebao prihvatiti cijenu nižu od tržišne cijene samo zato što transakcijom dobiva neke dodatne prednosti od treće osobe.

| — | BAVARIA nije preuzela nikakve obveze iz zakona Altschuldenhilfegesetz kojima je prije podlijegao NEUWOGES i zbog kojih bi bilo potrebe za naknadom u obliku popusta na kupovnu cijenu. Iako se BAVARIA „na papiru” obvezala na pokušaj prodaje nekih stanova stanarima, angažirala je NEUWOGES za konkretnu provedbu privatizacije na vlastiti trošak NEUWOGES-a; tako BAVARIA nije preuzela stvarnu odgovornost i nije snosila ni rizik od odgovornosti u slučaju neuspješnih pokušaja privatizacije. |
| --- | --- |

—

BAVARIA nije preuzela nikakve obveze iz zakona Altschuldenhilfegesetz kojima je prije podlijegao NEUWOGES i zbog kojih bi bilo potrebe za naknadom u obliku popusta na kupovnu cijenu. Iako se BAVARIA „na papiru” obvezala na pokušaj prodaje nekih stanova stanarima, angažirala je NEUWOGES za konkretnu provedbu privatizacije na vlastiti trošak NEUWOGES-a; tako BAVARIA nije preuzela stvarnu odgovornost i nije snosila ni rizik od odgovornosti u slučaju neuspješnih pokušaja privatizacije.

| — | Budući da je otpis bio povezan s ispunjenjem obveze NEUWOGES-a u pogledu privatizacije 15 % svojih stanova, a da je transakcijom s trgovačkim društvom BAVARIA ispunjeno samo 20 % ukupne obveze privatizacije, realno (za razliku od matematičkog aspekta) nije moguće odrediti razmjeran udio otpisa u skladu sa zakonom Altschuldenhilfegesetz koji je omogućen na temelju transakcije s trgovačkim društvom BAVARIA. Drugim riječima, da NEUWOGES nije u potpunosti ispunio obvezu privatizacije, društvo ne bi dobilo prednost u skladu sa zakonom Altschuldenhilfegesetz na temelju transakcije s trgovačkim društvom BAVARIA. |
| --- | --- |

—

Budući da je otpis bio povezan s ispunjenjem obveze NEUWOGES-a u pogledu privatizacije 15 % svojih stanova, a da je transakcijom s trgovačkim društvom BAVARIA ispunjeno samo 20 % ukupne obveze privatizacije, realno (za razliku od matematičkog aspekta) nije moguće odrediti razmjeran udio otpisa u skladu sa zakonom Altschuldenhilfegesetz koji je omogućen na temelju transakcije s trgovačkim društvom BAVARIA. Drugim riječima, da NEUWOGES nije u potpunosti ispunio obvezu privatizacije, društvo ne bi dobilo prednost u skladu sa zakonom Altschuldenhilfegesetz na temelju transakcije s trgovačkim društvom BAVARIA.

| — | Transakcija povratnog leasinga u svakom bi slučaju dovela do toga da NEUWOGES mora prenijeti samo relativno niži postotak (45 % umjesto 50 % ili 55 %) prihoda u fond Erblastentilgungsfonds, pri čemu bi, naprotiv, nesklapanje ugovora i potraga za drugim kupcem sadržavali rizik da se veći dio prihoda od prodaje mora prenijeti na fond. |
| --- | --- |

—

Transakcija povratnog leasinga u svakom bi slučaju dovela do toga da NEUWOGES mora prenijeti samo relativno niži postotak (45 % umjesto 50 % ili 55 %) prihoda u fond Erblastentilgungsfonds, pri čemu bi, naprotiv, nesklapanje ugovora i potraga za drugim kupcem sadržavali rizik da se veći dio prihoda od prodaje mora prenijeti na fond.

| — | NEUWOGES u svakom slučaju smatra da je naposljetku ispunio 165 % svoje obveze privatizacije, pa bi odobreni otpis bio potvrđen i bez transakcije s trgovačkim društvom BAVARIA. |
| --- | --- |

—

NEUWOGES u svakom slučaju smatra da je naposljetku ispunio 165 % svoje obveze privatizacije, pa bi odobreni otpis bio potvrđen i bez transakcije s trgovačkim društvom BAVARIA.

4.1.2.4.   Sanacija

| (36) | NEUWOGES dalje navodi da nije ostvario korist od sanacije koju je provela BAVARIA jer je BAVARIA bila vlasnik zgrada, a time i jedina imala koristi od sanacije. |
| --- | --- |

(36)

NEUWOGES dalje navodi da nije ostvario korist od sanacije koju je provela BAVARIA jer je BAVARIA bila vlasnik zgrada, a time i jedina imala koristi od sanacije.

4.1.2.5.   Postupak podnošenja ponuda

| (37) | NEUWOGES tvrdi da se ograničeni postupak podnošenja ponuda iz 1997. ne može navesti kao pokazatelj da je cijena koju je platila BAVARIA stvarno bila tržišna cijena. Postupak podnošenja ponuda nije bio javan, transparentan, bezuvjetan i nediskriminirajući te stoga nije dovoljan za određivanje tržišne vrijednosti. |
| --- | --- |

(37)

NEUWOGES tvrdi da se ograničeni postupak podnošenja ponuda iz 1997. ne može navesti kao pokazatelj da je cijena koju je platila BAVARIA stvarno bila tržišna cijena. Postupak podnošenja ponuda nije bio javan, transparentan, bezuvjetan i nediskriminirajući te stoga nije dovoljan za određivanje tržišne vrijednosti.

4.1.3.   Opći ugovor o upravljanju

| (38) | NEUWOGES navodi da gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu slične veličine i u sličnoj situaciji ne bi sklopio Opći ugovor o upravljanju jer je otpočetka bilo jasno da će se Ugovorom prouzročiti veliki gubitci. NEUWOGES posebno navodi da su gubitci otpočetka bili predvidljivi jer su izračuni na kojima se ugovor temeljio bili usmjereni na pretpostavke o budućem razvoju tržišta iznajmljivanja stanova u Neubrandenburgu koje su očigledno bile preoptimistične. NEUWOGES navodi i da se raznim, navodno sličnim ugovorima na koje se BAVARIA pozvala radi usporedbe ne može dokazati usklađenost Općeg ugovora o upravljanju s tržišnom praksom i da je NEUWOGES taj očito nepovoljan ugovor prihvatio isključivo iz političkih razloga koji nisu relevantni za primjenu kriterija gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(38)

NEUWOGES navodi da gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu slične veličine i u sličnoj situaciji ne bi sklopio Opći ugovor o upravljanju jer je otpočetka bilo jasno da će se Ugovorom prouzročiti veliki gubitci. NEUWOGES posebno navodi da su gubitci otpočetka bili predvidljivi jer su izračuni na kojima se ugovor temeljio bili usmjereni na pretpostavke o budućem razvoju tržišta iznajmljivanja stanova u Neubrandenburgu koje su očigledno bile preoptimistične. NEUWOGES navodi i da se raznim, navodno sličnim ugovorima na koje se BAVARIA pozvala radi usporedbe ne može dokazati usklađenost Općeg ugovora o upravljanju s tržišnom praksom i da je NEUWOGES taj očito nepovoljan ugovor prihvatio isključivo iz političkih razloga koji nisu relevantni za primjenu kriterija gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu.

4.1.3.1.   Opći ugovor o upravljanju u kontekstu tržišnih očekivanja

| (39) | NEUWOGES se poziva na činjenicu da glavne odredbe Općeg ugovora o upravljanju – fiksna mjesečna rata leasinga koja se godišnje povećava za [...] %, neindeksirani odbitak troškova od izvornih cca. [...] % (uključujući [...] % rizika nenaplate najamnine) i trajanje od 30 godina – ne odgovaraju uvjetima koje bi prihvatio gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu. NEUWOGES u tom pogledu navodi sljedeće argumente:






  — | na temelju niskog rizika nenaplate najamnine od samo [...] % neto prihoda od najamnine NEUWOGES snosi financijski rizik za ostvarivanje stope iskorištenosti kapaciteta od najmanje [...] %, |
| --- | --- | --- |

(39)

NEUWOGES se poziva na činjenicu da glavne odredbe Općeg ugovora o upravljanju – fiksna mjesečna rata leasinga koja se godišnje povećava za [...] %, neindeksirani odbitak troškova od izvornih cca. [...] % (uključujući [...] % rizika nenaplate najamnine) i trajanje od 30 godina – ne odgovaraju uvjetima koje bi prihvatio gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu. NEUWOGES u tom pogledu navodi sljedeće argumente:

—

na temelju niskog rizika nenaplate najamnine od samo [...] % neto prihoda od najamnine NEUWOGES snosi financijski rizik za ostvarivanje stope iskorištenosti kapaciteta od najmanje [...] %,

| — | indeksacija fiksne rate leasinga od [...] % godišnje znači da NEUWOGES snosi financijski rizik ako ne uspije provesti godišnje povećanje najamnine koje odgovara najmanje toj stopi, |
| --- | --- |

—

indeksacija fiksne rate leasinga od [...] % godišnje znači da NEUWOGES snosi financijski rizik ako ne uspije provesti godišnje povećanje najamnine koje odgovara najmanje toj stopi,

| — | budući da troškovi nisu indeksirani, NEUWOGES snosi financijski rizik za povećanje troškova upravljanja i održavanja, a samo bi se povećanjem najamnine većim od [...] % godišnje moglo nadoknaditi povećanje troškova, |
| --- | --- |

—

budući da troškovi nisu indeksirani, NEUWOGES snosi financijski rizik za povećanje troškova upravljanja i održavanja, a samo bi se povećanjem najamnine većim od [...] % godišnje moglo nadoknaditi povećanje troškova,

| — | s obzirom na dugo razdoblje od 30 godina ti su financijski rizici veliki. |
| --- | --- |

—

s obzirom na dugo razdoblje od 30 godina ti su financijski rizici veliki.

| (40) | NEUWOGES navodi da je otpočetka bilo jasno da bi se ti rizici ostvarili i doveli do velikih gubitaka, zbog čega gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi sklopio ugovor. Gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu sklopio bi samo ugovor koji je isplativ ili barem ne dovodi do gubitaka. NEUWOGES objašnjava da se Ugovorom o javnom upravitelju mogla ostvariti dobit jedino da se moglo opravdano pretpostaviti da će se zaista ostvariti visoka stopa iskorištenosti kapaciteta, godišnje povećanje najamnine od [...] % i stabilni troškovi. Međutim, već je pri sklapanju ugovora bilo jasno da prosječna stopa iskorištenosti kapaciteta od [...] % nije ostvariva, da bi povećanje najamnine od najmanje [...] % godišnje bilo nemoguće i da bi se troškovi upravljanja i održavanja neizbježno povećavali tijekom trajanja ugovora. U potporu tim tvrdnjama NEUWOGES upućuje na predviđeno smanjenje broja stanovnika i na tržište nekretnina u Neubrandenburgu te dodaje kako je, s obzirom na te informacije, bilo potrebno računati na gubitke. Budući da se broj stanovnika Neubrandenburga smanjivao još i prije sklapanja predmetnih ugovora, barem od 1995. postojala je prekomjerna ponuda stanova, pri čemu su neprivlačne velike stambene zgrade od gotovih betonskih ploča, koje su predmet ugovora, imale najviše praznih stanova i niske najamnine. |
| --- | --- |

(40)

NEUWOGES navodi da je otpočetka bilo jasno da bi se ti rizici ostvarili i doveli do velikih gubitaka, zbog čega gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi sklopio ugovor. Gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu sklopio bi samo ugovor koji je isplativ ili barem ne dovodi do gubitaka. NEUWOGES objašnjava da se Ugovorom o javnom upravitelju mogla ostvariti dobit jedino da se moglo opravdano pretpostaviti da će se zaista ostvariti visoka stopa iskorištenosti kapaciteta, godišnje povećanje najamnine od [...] % i stabilni troškovi. Međutim, već je pri sklapanju ugovora bilo jasno da prosječna stopa iskorištenosti kapaciteta od [...] % nije ostvariva, da bi povećanje najamnine od najmanje [...] % godišnje bilo nemoguće i da bi se troškovi upravljanja i održavanja neizbježno povećavali tijekom trajanja ugovora. U potporu tim tvrdnjama NEUWOGES upućuje na predviđeno smanjenje broja stanovnika i na tržište nekretnina u Neubrandenburgu te dodaje kako je, s obzirom na te informacije, bilo potrebno računati na gubitke. Budući da se broj stanovnika Neubrandenburga smanjivao još i prije sklapanja predmetnih ugovora, barem od 1995. postojala je prekomjerna ponuda stanova, pri čemu su neprivlačne velike stambene zgrade od gotovih betonskih ploča, koje su predmet ugovora, imale najviše praznih stanova i niske najamnine.

| (41) | NEUWOGES smatra da bi gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu svoje izračune temeljio na pesimističnijim očekivanjima, kao, na primjer, na predviđenim povećanjima najamnine od [...] % do [...] %, riziku neplaćanja najamnine od [...] % i indeksaciji troškova od [...] %. Naknadnom analizom novčanog toka iz 2012. koju je dostavio NEUWOGES potvrđeno je da je na temelju tih pretpostavki u pogledu Općeg ugovora o upravljanju bilo potrebno računati na negativni novčani tok od [...] EUR (nominalno) odnosno [...] EUR (diskontirano) (15). NEUWOGES naglašava da taj iznos predstavlja državnu potporu koju je primila BAVARIA. Usto se navodi nekoliko verzija te analize novčanog toka iz kojih proizlazi da bi, čak i da su optimističnije pretpostavke bile opravdane (kao što je prosječna stopa praznih stanova od [...] %, godišnje povećanje najamnine za [...] % i povećanje troškova od [...] %), predviđeni ukupni novčani tok isto tako bio negativan. Općim ugovorom o upravljanju dobit se mogla ostvariti samo na temelju navodno potpuno nerealističnih pretpostavki (stopa praznih stanova od [...] %, godišnje povećanje najamnine od [...] %, povećanje troškova od [...] %). |
| --- | --- |

(41)

NEUWOGES smatra da bi gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu svoje izračune temeljio na pesimističnijim očekivanjima, kao, na primjer, na predviđenim povećanjima najamnine od [...] % do [...] %, riziku neplaćanja najamnine od [...] % i indeksaciji troškova od [...] %. Naknadnom analizom novčanog toka iz 2012. koju je dostavio NEUWOGES potvrđeno je da je na temelju tih pretpostavki u pogledu Općeg ugovora o upravljanju bilo potrebno računati na negativni novčani tok od [...] EUR (nominalno) odnosno [...] EUR (diskontirano) (15). NEUWOGES naglašava da taj iznos predstavlja državnu potporu koju je primila BAVARIA. Usto se navodi nekoliko verzija te analize novčanog toka iz kojih proizlazi da bi, čak i da su optimističnije pretpostavke bile opravdane (kao što je prosječna stopa praznih stanova od [...] %, godišnje povećanje najamnine za [...] % i povećanje troškova od [...] %), predviđeni ukupni novčani tok isto tako bio negativan. Općim ugovorom o upravljanju dobit se mogla ostvariti samo na temelju navodno potpuno nerealističnih pretpostavki (stopa praznih stanova od [...] %, godišnje povećanje najamnine od [...] %, povećanje troškova od [...] %).

4.1.3.2.   Primjeri ugovora

| (42) | NEUWOGES osporava da bi se određenim ugovorima iz sličnih transakcija (ugovori ([...] (16), [...] (17) i [...] (18)) mogla dokazati usklađenost Općeg ugovora o upravljanju s tržišnom praksom. NEUWOGES se ne slaže s mišljenjem da su ugovori slični i obrazlaže da se od Općeg ugovora o upravljanju razlikuju u sljedećim bitnim točkama:






  — | Budući da nisu dostavljeni dokazi za postojanje dovoljne sličnosti između gospodarske situacije i perspektive gradova u kojima se nalaze nekretnine povezane s primjerima ugovora te situacije i perspektive Neubrandenburga, ne može se smatrati da su ugovori općenito usporedivi. |
| --- | --- | --- |

(42)

NEUWOGES osporava da bi se određenim ugovorima iz sličnih transakcija (ugovori ([...] (16), [...] (17) i [...] (18)) mogla dokazati usklađenost Općeg ugovora o upravljanju s tržišnom praksom. NEUWOGES se ne slaže s mišljenjem da su ugovori slični i obrazlaže da se od Općeg ugovora o upravljanju razlikuju u sljedećim bitnim točkama:

—

Budući da nisu dostavljeni dokazi za postojanje dovoljne sličnosti između gospodarske situacije i perspektive gradova u kojima se nalaze nekretnine povezane s primjerima ugovora te situacije i perspektive Neubrandenburga, ne može se smatrati da su ugovori općenito usporedivi.

| — | Indeksacija rate leasinga u sličnim ugovorima znatno se razlikuje od indeksacije predviđene Općim ugovorom o upravljanju (tj. 1,0 % – 1,5 %). |
| --- | --- |

—

Indeksacija rate leasinga u sličnim ugovorima znatno se razlikuje od indeksacije predviđene Općim ugovorom o upravljanju (tj. 1,0 % – 1,5 %).

| — | Svi su pregledani primjeri ugovora neprimjereni za usporedbu jer su okolnosti u svim slučajevima različite ([...]: manje zahtjevne obveze održavanja, [...]: nije riječ o stanovima, nego o poslovnim prostorima sa stopom praznih prostora od 0 % pri sklapanju ugovora, [...]: nekretnine u regiji koja se razvija). |
| --- | --- |

—

Svi su pregledani primjeri ugovora neprimjereni za usporedbu jer su okolnosti u svim slučajevima različite ([...]: manje zahtjevne obveze održavanja, [...]: nije riječ o stanovima, nego o poslovnim prostorima sa stopom praznih prostora od 0 % pri sklapanju ugovora, [...]: nekretnine u regiji koja se razvija).

| (43) | Prema mišljenju NEUWOGES-a, primjerima ugovora ne može se dokazati usklađenost Općeg ugovora o upravljanju s tržišnom praksom, nego se, upravo suprotno, njima dokazuje njegova neusklađenost s tržišnom praksom jer oni obuhvaćaju manje zahtjevne odredbe iako je gospodarska perspektiva za predmetne objekte bila bolja. |
| --- | --- |

(43)

Prema mišljenju NEUWOGES-a, primjerima ugovora ne može se dokazati usklađenost Općeg ugovora o upravljanju s tržišnom praksom, nego se, upravo suprotno, njima dokazuje njegova neusklađenost s tržišnom praksom jer oni obuhvaćaju manje zahtjevne odredbe iako je gospodarska perspektiva za predmetne objekte bila bolja.

4.1.3.3.   Politički razlozi

| (44) | NEUWOGES se poziva na činjenicu da je Opći ugovor o upravljanju, unatoč tome što je s gospodarskog stajališta očigledno nepovoljan, sklopljen zbog političkih razloga. NEUWOGES podsjeća na to da razlozi za odobravanje državnih potpora nisu relevantni za pravnu ocjenu i napominje da je upravo navedenim političkim razlozima dokazano da gospodarska razmatranja nisu imala odlučujuću ulogu. NEUWOGES objašnjava da je Opći ugovor o upravljanju sklopljen zbog sljedećih razloga:






  — | postojao je velik politički pritisak za poticanje sanacije i privatizacije stanova u novim saveznim pokrajinama, |
| --- | --- | --- |

(44)

NEUWOGES se poziva na činjenicu da je Opći ugovor o upravljanju, unatoč tome što je s gospodarskog stajališta očigledno nepovoljan, sklopljen zbog političkih razloga. NEUWOGES podsjeća na to da razlozi za odobravanje državnih potpora nisu relevantni za pravnu ocjenu i napominje da je upravo navedenim političkim razlozima dokazano da gospodarska razmatranja nisu imala odlučujuću ulogu. NEUWOGES objašnjava da je Opći ugovor o upravljanju sklopljen zbog sljedećih razloga:

—

postojao je velik politički pritisak za poticanje sanacije i privatizacije stanova u novim saveznim pokrajinama,

| — | grad Neubrandenburg nadao se da će spriječiti stalan pad broja stanovnika sanacijom i privatizacijom stanova, |
| --- | --- |

—

grad Neubrandenburg nadao se da će spriječiti stalan pad broja stanovnika sanacijom i privatizacijom stanova,

| — | sklapanjem Općeg ugovora o upravljanju u kombinaciji s Općim paušalnim ugovorom razina ulaganja u Neubrandenburgu održala se na visokoj razini, dok bi smanjenje ulaganja imalo znatne posljedice za stopu nezaposlenosti na licu mjesta. |
| --- | --- |

—

sklapanjem Općeg ugovora o upravljanju u kombinaciji s Općim paušalnim ugovorom razina ulaganja u Neubrandenburgu održala se na visokoj razini, dok bi smanjenje ulaganja imalo znatne posljedice za stopu nezaposlenosti na licu mjesta.

4.1.4.   Druge opcije

| (45) | NEUWOGES zaključuje da bi gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu radije izabrao druge opcije umjesto predmetnih ugovora. |
| --- | --- |

(45)

NEUWOGES zaključuje da bi gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu radije izabrao druge opcije umjesto predmetnih ugovora.

| (46) | NEUWOGES najprije navodi da je prednost trebalo dati izravnoj prodaji jer bi se njome stvorila dobit, pri čemu su se u slučaju Općeg ugovora o upravljanju otpočetka mogli očekivati gubitci. Objekti (zgrade i zemljišta) mogli su se prodati po cijeni utvrđenoj u stručnoj procjeni fer vrijednosti ili po višoj cijeni. Čak i da je kupac samo kupio i zatim srušio zgrade, takva bi prodaja bila isplativija. NEUWOGES to mišljenje zastupa i u slučaju uzimanja u obzir otpisa na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz jer je NEUWOGES mogao pokušati svoje obveze ispuniti privatizacijom drugih zgrada, a prodaja bi i bez otpisa na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz bila isplativija od transakcije povratnog leasinga. Razlozi za odbijanje jedne od tih opcija sadržani su u političkim obvezama NEUWOGES-a. |
| --- | --- |

(46)

NEUWOGES najprije navodi da je prednost trebalo dati izravnoj prodaji jer bi se njome stvorila dobit, pri čemu su se u slučaju Općeg ugovora o upravljanju otpočetka mogli očekivati gubitci. Objekti (zgrade i zemljišta) mogli su se prodati po cijeni utvrđenoj u stručnoj procjeni fer vrijednosti ili po višoj cijeni. Čak i da je kupac samo kupio i zatim srušio zgrade, takva bi prodaja bila isplativija. NEUWOGES to mišljenje zastupa i u slučaju uzimanja u obzir otpisa na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz jer je NEUWOGES mogao pokušati svoje obveze ispuniti privatizacijom drugih zgrada, a prodaja bi i bez otpisa na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz bila isplativija od transakcije povratnog leasinga. Razlozi za odbijanje jedne od tih opcija sadržani su u političkim obvezama NEUWOGES-a.

| (47) | Nadalje, NEUWOGES smatra da bi gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu radije sam financirao manje opsežnu sanaciju, nastavio davati prostore u najam bez sanacije ili srušio zgrade. I odbijanje tih opcija obrazloženo je političkim obvezama NEUWOGES-a. |
| --- | --- |

(47)

Nadalje, NEUWOGES smatra da bi gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu radije sam financirao manje opsežnu sanaciju, nastavio davati prostore u najam bez sanacije ili srušio zgrade. I odbijanje tih opcija obrazloženo je političkim obvezama NEUWOGES-a.

| (48) | Naposljetku, NEUWOGES smatra da je, u slučaju odluke o sanaciji, za NEUWOGES u svakom slučaju bilo isplativije te radove financirati na drugačiji način. NEUWOGES je, primjerice, mogao uzeti kredit za koji bi grad Neubrandenburg dao jamstvo, na temelju čega bi uvjeti kredita bili povoljniji nego u slučaju transakcije s trgovačkim društvom BAVARIA. |
| --- | --- |

(48)

Naposljetku, NEUWOGES smatra da je, u slučaju odluke o sanaciji, za NEUWOGES u svakom slučaju bilo isplativije te radove financirati na drugačiji način. NEUWOGES je, primjerice, mogao uzeti kredit za koji bi grad Neubrandenburg dao jamstvo, na temelju čega bi uvjeti kredita bili povoljniji nego u slučaju transakcije s trgovačkim društvom BAVARIA.

4.1.5.   Državna sredstva i pripisivanje odgovornosti

| (49) | NEUWOGES smatra da je navodna prednost odobrena iz državnih sredstava i da se može pripisati državi. |
| --- | --- |

(49)

NEUWOGES smatra da je navodna prednost odobrena iz državnih sredstava i da se može pripisati državi.

| (50) | Najprije se NEUWOGES poziva na činjenicu da je grad Neubrandenburg kao jedini vlasnik udjela svojim kontrolnim utjecajem nad Nadzornim odborom imao kontrolni utjecaj na NEUWOGES. S obzirom na tu kontrolu navodni su gubitci iz transakcije povratnog leasinga predstavljali izmakla državna sredstva. |
| --- | --- |

(50)

Najprije se NEUWOGES poziva na činjenicu da je grad Neubrandenburg kao jedini vlasnik udjela svojim kontrolnim utjecajem nad Nadzornim odborom imao kontrolni utjecaj na NEUWOGES. S obzirom na tu kontrolu navodni su gubitci iz transakcije povratnog leasinga predstavljali izmakla državna sredstva.

| (51) | Nadalje, NEUWOGES navodi da u ovom slučaju postoje gotovo svi pokazatelji za pripisivost državi: grad Neubrandenburg ima opsežnu kontrolu nad NEUWOGES-om; za NEUWOGES je od najveće važnosti služiti interesima grada; predmetna transakcija sklopljena je zbog političkih razloga i dokazano je da je grad Neubrandenburg donio konačnu odluku u pogledu transakcije povratnog leasinga. |
| --- | --- |

(51)

Nadalje, NEUWOGES navodi da u ovom slučaju postoje gotovo svi pokazatelji za pripisivost državi: grad Neubrandenburg ima opsežnu kontrolu nad NEUWOGES-om; za NEUWOGES je od najveće važnosti služiti interesima grada; predmetna transakcija sklopljena je zbog političkih razloga i dokazano je da je grad Neubrandenburg donio konačnu odluku u pogledu transakcije povratnog leasinga.

4.2.   BAVARIA

| (52) | BAVARIA odbija argumente koje je naveo NEUWOGES i objašnjava da su predmetni ugovori predstavljali uobičajene tržišne transakcije na temelju kojih za nju nije nastala prednost. S obzirom na to oni nisu predstavljali državnu potporu. BAVARIA najprije navodi da je predmetne ugovore potrebno smatrati gospodarskom cjelinom (odjeljak 4.2.1.). Kao drugo, ugovori ukupno gledajući nisu takvi da ih ne bi potpisao gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu (odjeljak 4.2.2.). Kao treće, ostale opcije koje je naveo NEUWOGES ne bi bile povoljnije za NEUWOGES (odjeljak 4.2.3.). Naposljetku, BAVARIA objašnjava da nije došlo do prijenosa sredstava koja se mogu pripisati državi (odjeljak 4.2.4.). |
| --- | --- |

(52)

BAVARIA odbija argumente koje je naveo NEUWOGES i objašnjava da su predmetni ugovori predstavljali uobičajene tržišne transakcije na temelju kojih za nju nije nastala prednost. S obzirom na to oni nisu predstavljali državnu potporu. BAVARIA najprije navodi da je predmetne ugovore potrebno smatrati gospodarskom cjelinom (odjeljak 4.2.1.). Kao drugo, ugovori ukupno gledajući nisu takvi da ih ne bi potpisao gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu (odjeljak 4.2.2.). Kao treće, ostale opcije koje je naveo NEUWOGES ne bi bile povoljnije za NEUWOGES (odjeljak 4.2.3.). Naposljetku, BAVARIA objašnjava da nije došlo do prijenosa sredstava koja se mogu pripisati državi (odjeljak 4.2.4.).

4.2.1.   Zajedničko i odvojeno ispitivanje predmetnih ugovora

| (53) | BAVARIA u tom pogledu navodi da je predmetne ugovore potrebno ocjenjivati kao cjelinu, a ne odvojeno. Prodaja i kasniji povratni leasing zgrada dva su povezana dijela jedne transakcije. BAVARIA naglašava da se transakcija nudila kao paket i da ju je NEUWOGES takvom smatrao, što se može iščitati iz internog zapisnika u kojem je zabilježen postupak donošenja odluke NEUWOGES-a. |
| --- | --- |

(53)

BAVARIA u tom pogledu navodi da je predmetne ugovore potrebno ocjenjivati kao cjelinu, a ne odvojeno. Prodaja i kasniji povratni leasing zgrada dva su povezana dijela jedne transakcije. BAVARIA naglašava da se transakcija nudila kao paket i da ju je NEUWOGES takvom smatrao, što se može iščitati iz internog zapisnika u kojem je zabilježen postupak donošenja odluke NEUWOGES-a.

| (54) | Iz toga proizlazi, prema trgovačkom društvu BAVARIA, da je kriterij gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu potrebno primijeniti na transakciju kao cjelinu, a ne na svaki pojedini ugovor. |
| --- | --- |

(54)

Iz toga proizlazi, prema trgovačkom društvu BAVARIA, da je kriterij gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu potrebno primijeniti na transakciju kao cjelinu, a ne na svaki pojedini ugovor.

4.2.2.   Transakcijom za trgovačko društvo BAVARIA nije nastala prednost

| (55) | BAVARIA navodi da je mogućnost postojanja prednosti isključena već zato što je NEUWOGES proveo postupak podnošenja ponuda (iako u ograničenom opsegu) kako bi ispitao tržište. Ne postoji razlog za sumnju da je NEUWOGES izabrao ekonomski najpovoljniju ponudu. |
| --- | --- |

(55)

BAVARIA navodi da je mogućnost postojanja prednosti isključena već zato što je NEUWOGES proveo postupak podnošenja ponuda (iako u ograničenom opsegu) kako bi ispitao tržište. Ne postoji razlog za sumnju da je NEUWOGES izabrao ekonomski najpovoljniju ponudu.

| (56) | Kako bi se utvrdilo bi li, neovisno o postupku podnošenja ponuda, gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu sklopio transakciju, potrebno je uzeti u obzir posebnu situaciju NEUWOGES-a. NEUWOGES je morao prikupiti kapital i sanirati stanove kako bi ih mogao (uz i dalje povoljne najamnine) privatizirati i dobiti otpis na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz. Stoga bi, prema trgovačkom društvu BAVARIA, i gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu u istoj situaciji sklopio tu transakciju. |
| --- | --- |

(56)

Kako bi se utvrdilo bi li, neovisno o postupku podnošenja ponuda, gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu sklopio transakciju, potrebno je uzeti u obzir posebnu situaciju NEUWOGES-a. NEUWOGES je morao prikupiti kapital i sanirati stanove kako bi ih mogao (uz i dalje povoljne najamnine) privatizirati i dobiti otpis na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz. Stoga bi, prema trgovačkom društvu BAVARIA, i gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu u istoj situaciji sklopio tu transakciju.

| (57) | S obzirom na odredbe iz Općeg ugovora o upravljanju i rizike povezane s razvojem tržišta nekretnina u Neubrandenburgu koji je ispod očekivanja (poput stope praznih prostora koja je veća od predviđene i sl.), BAVARIA navodi da rizik od neuspjeha u postizanju željene najamnine i stope iskorištenosti kapaciteta nije nametnut NEUWOGES-u, nego je kod njega ostao. NEUWOGES bi morao snositi posljedice razvoja tržišta ispod očekivanog i da nije provedena transakcija s trgovačkim društvom BAVARIA. |
| --- | --- |

(57)

S obzirom na odredbe iz Općeg ugovora o upravljanju i rizike povezane s razvojem tržišta nekretnina u Neubrandenburgu koji je ispod očekivanja (poput stope praznih prostora koja je veća od predviđene i sl.), BAVARIA navodi da rizik od neuspjeha u postizanju željene najamnine i stope iskorištenosti kapaciteta nije nametnut NEUWOGES-u, nego je kod njega ostao. NEUWOGES bi morao snositi posljedice razvoja tržišta ispod očekivanog i da nije provedena transakcija s trgovačkim društvom BAVARIA.

| (58) | U pogledu pojedinih odredaba Općeg ugovora o upravljanju BAVARIA navodi da je prosječna najamnina po m2 upotrijebljena za izračun rate leasinga bila nešto niža od vrijednosti koje su se mogle očekivati s obzirom na prosječnu razinu najamnina u Neubrandenburgu. BAVARIA nadalje naglašava da se s obzirom na tu prosječnu razinu najamnina očekivalo povećanje najamnina nakon 1. siječnja 2000., zbog čega povećanje najamnina od [...] % godišnje nije bilo nerealistično. |
| --- | --- |

(58)

U pogledu pojedinih odredaba Općeg ugovora o upravljanju BAVARIA navodi da je prosječna najamnina po m2 upotrijebljena za izračun rate leasinga bila nešto niža od vrijednosti koje su se mogle očekivati s obzirom na prosječnu razinu najamnina u Neubrandenburgu. BAVARIA nadalje naglašava da se s obzirom na tu prosječnu razinu najamnina očekivalo povećanje najamnina nakon 1. siječnja 2000., zbog čega povećanje najamnina od [...] % godišnje nije bilo nerealistično.

| (59) | U pogledu Ugovora o nasljednom pravu građenja BAVARIA naglašava da se stručne procjene fer vrijednosti izrađene 1997. i 2007. nije moglo izravno uspoređivati s Ugovorom o nasljednom pravu građenja jer su se stručne procjene odnosile na izravnu prodaju, dok je Ugovor o nasljednom pravu građenja obuhvaćao prodaju zgrada, a u pogledu zemljišta obuhvaćao je samo zasnivanje nasljednog prava građenja. Budući da je NEUWOGES ostao vlasnik zemljišta, vrijednost zemljišta utvrđena u stručnim procjenama nije se mogla uzeti u obzir. BAVARIA smatra da stručne procjene fer vrijednosti u svakom slučaju nisu od daljnje važnosti jer je u njima istražena samo teorijska vrijednost objekata, a ne stvarna vrijednost koja se može postići na tržištu. |
| --- | --- |

(59)

U pogledu Ugovora o nasljednom pravu građenja BAVARIA naglašava da se stručne procjene fer vrijednosti izrađene 1997. i 2007. nije moglo izravno uspoređivati s Ugovorom o nasljednom pravu građenja jer su se stručne procjene odnosile na izravnu prodaju, dok je Ugovor o nasljednom pravu građenja obuhvaćao prodaju zgrada, a u pogledu zemljišta obuhvaćao je samo zasnivanje nasljednog prava građenja. Budući da je NEUWOGES ostao vlasnik zemljišta, vrijednost zemljišta utvrđena u stručnim procjenama nije se mogla uzeti u obzir. BAVARIA smatra da stručne procjene fer vrijednosti u svakom slučaju nisu od daljnje važnosti jer je u njima istražena samo teorijska vrijednost objekata, a ne stvarna vrijednost koja se može postići na tržištu.

| (60) | BAVARIA dalje navodi da je potrebno uzeti u obzir otpis starih dugova postignut na temelju sklopljene transakcije. Jedan od ciljeva NEUWOGES-a pri sklapanju predmetne transakcije sastojao se od dobivanja otpisa na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz. |
| --- | --- |

(60)

BAVARIA dalje navodi da je potrebno uzeti u obzir otpis starih dugova postignut na temelju sklopljene transakcije. Jedan od ciljeva NEUWOGES-a pri sklapanju predmetne transakcije sastojao se od dobivanja otpisa na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz.

| (61) | Osim točnih uvjeta iz Ugovora o nasljednom pravu građenja i Općeg ugovora o upravljanju, BAVARIA smatra da je potrebno uzeti u obzir i prednosti koje je NEUWOGES dobio Općim paušalnim ugovorom. BAVARIA navodi da je NEUWOGES zahtijevao da sanaciju stanova povjeri BRG-u, svojem društvu kćeri, znajući da će NEUWOGES primiti svu dobit BRG-a (ali i odgovarati za pokrivanje eventualnih gubitaka). S obzirom na to dobit iz ugovora s BRG-om u iznosu od [...] EUR potrebno je smatrati bitnom prednošću za NEUWOGES. |
| --- | --- |

(61)

Osim točnih uvjeta iz Ugovora o nasljednom pravu građenja i Općeg ugovora o upravljanju, BAVARIA smatra da je potrebno uzeti u obzir i prednosti koje je NEUWOGES dobio Općim paušalnim ugovorom. BAVARIA navodi da je NEUWOGES zahtijevao da sanaciju stanova povjeri BRG-u, svojem društvu kćeri, znajući da će NEUWOGES primiti svu dobit BRG-a (ali i odgovarati za pokrivanje eventualnih gubitaka). S obzirom na to dobit iz ugovora s BRG-om u iznosu od [...] EUR potrebno je smatrati bitnom prednošću za NEUWOGES.

| (62) | U pogledu logičnosti modela povratnog leasinga BAVARIA naposljetku navodi da se podrazumijeva da NEUWOGES mora vratiti izvorno ulaganje trgovačkog društva BAVARIA uvećano za kamate. BAVARIA upućuje na zapisnik internog postupka donošenja odluke NEUWOGES-a kako bi dokazala da je NEUWOGES bio u potpunosti svjestan činjenice da se ratom leasinga trebalo amortizirati izvorno ulaganje trgovačkog društva BAVARIA. |
| --- | --- |

(62)

U pogledu logičnosti modela povratnog leasinga BAVARIA naposljetku navodi da se podrazumijeva da NEUWOGES mora vratiti izvorno ulaganje trgovačkog društva BAVARIA uvećano za kamate. BAVARIA upućuje na zapisnik internog postupka donošenja odluke NEUWOGES-a kako bi dokazala da je NEUWOGES bio u potpunosti svjestan činjenice da se ratom leasinga trebalo amortizirati izvorno ulaganje trgovačkog društva BAVARIA.

4.2.3.   Druge opcije

| (63) | U pogledu drugih opcija koje je naveo NEUWOGES, a koje bi prema njegovu mišljenju bile ekonomski isplativije, BAVARIA navodi da te opcije ili nisu bile dostupne ili ne bi bile povoljnije. U pogledu navodne opcije izravne prodaje stanarima BAVARIA smatra nevjerojatnim da je NEUWOGES mogao prodavati nesanirane stanove, no da istodobno nije raspolagao sredstvima za financiranje potrebne sanacije. Nadalje, BAVARIA u pogledu financiranja sanacije kreditom navodi da bi NEUWOGES pritom snosio jednake rizike i troškove kao u slučaju transakcije s trgovačkim društvom BAVARIA. Osim toga, izravna prodaja saniranih stanova stanarima ili komercijalnom kupcu ne bi bila privlačna jer bi NEUWOGES morao prenijeti velik postotak više cijene u fond Erblastentilgungsfonds. |
| --- | --- |

(63)

U pogledu drugih opcija koje je naveo NEUWOGES, a koje bi prema njegovu mišljenju bile ekonomski isplativije, BAVARIA navodi da te opcije ili nisu bile dostupne ili ne bi bile povoljnije. U pogledu navodne opcije izravne prodaje stanarima BAVARIA smatra nevjerojatnim da je NEUWOGES mogao prodavati nesanirane stanove, no da istodobno nije raspolagao sredstvima za financiranje potrebne sanacije. Nadalje, BAVARIA u pogledu financiranja sanacije kreditom navodi da bi NEUWOGES pritom snosio jednake rizike i troškove kao u slučaju transakcije s trgovačkim društvom BAVARIA. Osim toga, izravna prodaja saniranih stanova stanarima ili komercijalnom kupcu ne bi bila privlačna jer bi NEUWOGES morao prenijeti velik postotak više cijene u fond Erblastentilgungsfonds.

4.2.4.   Državna sredstva i pripisivanje odgovornosti

| (64) | BAVARIA naposljetku navodi da transakcijom nisu obuhvaćena državna sredstva i da se ne može pripisati državi. NEUWOGES je uobičajeno društvo privatnog prava koje ne prima ni izravna ni neizravna državna sredstva. Opća kontrola koju provodi Nadzorni odbor čiji su članovi uglavnom predstavnici općine nije dovoljna da bi se transakcija pripisala državi. Argument NEUWOGES-a da je grad Neubrandenburg potaknuo NEUWOGES na sklapanje posla iz političkih razloga nije opravdan. |
| --- | --- |

(64)

BAVARIA naposljetku navodi da transakcijom nisu obuhvaćena državna sredstva i da se ne može pripisati državi. NEUWOGES je uobičajeno društvo privatnog prava koje ne prima ni izravna ni neizravna državna sredstva. Opća kontrola koju provodi Nadzorni odbor čiji su članovi uglavnom predstavnici općine nije dovoljna da bi se transakcija pripisala državi. Argument NEUWOGES-a da je grad Neubrandenburg potaknuo NEUWOGES na sklapanje posla iz političkih razloga nije opravdan.

4.3.   GRAD NEUBRANDENBURG

| (65) | Grad Neubrandenburg, koji je vlasnik NEUWOGES-a, smatra da su predmetnim ugovorima obuhvaćene državne potpore. Grad se priključuje argumentima NEUWOGES-a i iznosi svoje primjedbe u pogledu nekih točaka. |
| --- | --- |

(65)

Grad Neubrandenburg, koji je vlasnik NEUWOGES-a, smatra da su predmetnim ugovorima obuhvaćene državne potpore. Grad se priključuje argumentima NEUWOGES-a i iznosi svoje primjedbe u pogledu nekih točaka.

4.3.1.   Prednost

| (66) | Kao prvo, Neubrandenburg smatra kako je Ugovor o nasljednom pravu građenja i Opći ugovor o upravljanju potrebno odvojeno ocjenjivati jer su ih ugovorne strane u pravnom i ekonomskom smislu strogo odvojile. Kao drugo, Neubrandenburg upućuje na argumente koje je NEUWOGES naveo u pogledu predviđenog pada broja stanovnika koji bi gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu uzeo u obzir. Neubrandenburg nadalje naglašava da je gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu mogao jasno predvidjeti velik broj praznih prostora. Kao treće, Neubrandenburg smatra da je sanacija koju je BAVARIA naložila bila tako jednostavna da se nisu mogle očekivati velike stope iskorištenosti kapaciteta i znatna povišenja najamnine. |
| --- | --- |

(66)

Kao prvo, Neubrandenburg smatra kako je Ugovor o nasljednom pravu građenja i Opći ugovor o upravljanju potrebno odvojeno ocjenjivati jer su ih ugovorne strane u pravnom i ekonomskom smislu strogo odvojile. Kao drugo, Neubrandenburg upućuje na argumente koje je NEUWOGES naveo u pogledu predviđenog pada broja stanovnika koji bi gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu uzeo u obzir. Neubrandenburg nadalje naglašava da je gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu mogao jasno predvidjeti velik broj praznih prostora. Kao treće, Neubrandenburg smatra da je sanacija koju je BAVARIA naložila bila tako jednostavna da se nisu mogle očekivati velike stope iskorištenosti kapaciteta i znatna povišenja najamnine.

| (67) | Neubrandenburg usto odbija daljnje argumente trgovačkog društva BAVARIA. Neubrandenburg posebno zastupa mišljenje da se postupak podnošenja ponuda ne može smatrati pokazateljem da je ponuda trgovačkog društva BAVARIA najpovoljnija ponuda dostupna na tržištu. Sudionik u tržišnom gospodarstvu u svakom slučaju ne bi prihvatio ponudu trgovačkog društva BAVARIA, čak i da je ona stvarno bila najpovoljnija ponuda na tržištu. U pogledu navodnih opcija, Neubrandenburg se u biti slaže s argumentima NEUWOGES-a. U pogledu stručne procjene fer vrijednosti i argumenta trgovačkog društva BAVARIA da se utvrđene cijene ne bi mogle ostvariti Neubrandenburg objašnjava da je stručnu procjenu fer vrijednosti potrebno odrediti kao parametar za tržišnu cijenu u mjerodavnom trenutku jer više nije moguće utvrditi koju bi cijenu NEUWOGES 1998. stvarno postigao na tržištu. |
| --- | --- |

(67)

Neubrandenburg usto odbija daljnje argumente trgovačkog društva BAVARIA. Neubrandenburg posebno zastupa mišljenje da se postupak podnošenja ponuda ne može smatrati pokazateljem da je ponuda trgovačkog društva BAVARIA najpovoljnija ponuda dostupna na tržištu. Sudionik u tržišnom gospodarstvu u svakom slučaju ne bi prihvatio ponudu trgovačkog društva BAVARIA, čak i da je ona stvarno bila najpovoljnija ponuda na tržištu. U pogledu navodnih opcija, Neubrandenburg se u biti slaže s argumentima NEUWOGES-a. U pogledu stručne procjene fer vrijednosti i argumenta trgovačkog društva BAVARIA da se utvrđene cijene ne bi mogle ostvariti Neubrandenburg objašnjava da je stručnu procjenu fer vrijednosti potrebno odrediti kao parametar za tržišnu cijenu u mjerodavnom trenutku jer više nije moguće utvrditi koju bi cijenu NEUWOGES 1998. stvarno postigao na tržištu.

4.3.2.   Državna sredstva i pripisivanje odgovornosti

| (68) | Grad Neubrandenburg smatra da je njemu potrebno pripisati odgovornost za transakciju jer je imao dovoljan stupanj kontrole nad NEUWOGES-om općenito, a posebno u pogledu transakcije povratnog leasinga. |
| --- | --- |

(68)

Grad Neubrandenburg smatra da je njemu potrebno pripisati odgovornost za transakciju jer je imao dovoljan stupanj kontrole nad NEUWOGES-om općenito, a posebno u pogledu transakcije povratnog leasinga.

| (69) | Kao jedini vlasnik udjela grad je prema vlastitim navodima imao potpunu kontrolu nad NEUWOGES-om. Uprava NEUWOGES-a stoga je obvezna slijediti smjernice Grada. Osim toga, osam od deset članova Nadzornog odbora NEUWOGES-a predstavnici su grada, što znači da on raspolaže još jednim kontrolnim mehanizmom. U skladu sa Zakonom o lokalnoj samoupravi Neubrandenburg je bio obvezan osigurati ostvarivanje odgovarajuće kontrole nad NEUWOGES-om. |
| --- | --- |

(69)

Kao jedini vlasnik udjela grad je prema vlastitim navodima imao potpunu kontrolu nad NEUWOGES-om. Uprava NEUWOGES-a stoga je obvezna slijediti smjernice Grada. Osim toga, osam od deset članova Nadzornog odbora NEUWOGES-a predstavnici su grada, što znači da on raspolaže još jednim kontrolnim mehanizmom. U skladu sa Zakonom o lokalnoj samoupravi Neubrandenburg je bio obvezan osigurati ostvarivanje odgovarajuće kontrole nad NEUWOGES-om.

| (70) | U pogledu predmetne transakcije grad Neubrandenburg objašnjava da nije samo imao mogućnost provoditi kontrolu, nego da je to u pogledu te transakcije zaista i činio. Neubrandenburg smatra da, među ostalim, iz zapisnika Nadzornog odbora proizlazi da su predstavnici grada bili u velikoj mjeri uključeni i da je prije sklapanja transakcije bila potrebna odluka Nadzornog odbora. U pogledu uvjeta transakcije Neubrandenburg navodi da je grad zahtijevao zaštitu političkih interesa općine. |
| --- | --- |

(70)

U pogledu predmetne transakcije grad Neubrandenburg objašnjava da nije samo imao mogućnost provoditi kontrolu, nego da je to u pogledu te transakcije zaista i činio. Neubrandenburg smatra da, među ostalim, iz zapisnika Nadzornog odbora proizlazi da su predstavnici grada bili u velikoj mjeri uključeni i da je prije sklapanja transakcije bila potrebna odluka Nadzornog odbora. U pogledu uvjeta transakcije Neubrandenburg navodi da je grad zahtijevao zaštitu političkih interesa općine.

| (71) | Grad Neubrandenburg zaključuje da su kontrola grada nad transakcijom povratnog leasinga i njegova odgovornost za nju potkrijepljeni činjenicama i da mu se stoga može pripisati odgovornost za posao. |
| --- | --- |

(71)

Grad Neubrandenburg zaključuje da su kontrola grada nad transakcijom povratnog leasinga i njegova odgovornost za nju potkrijepljeni činjenicama i da mu se stoga može pripisati odgovornost za posao.

4.4.   SAVEZNA POKRAJINA BERLIN

| (72) | Savezna pokrajina Berlin, koja je blisko povezana s trgovačkim društvom BAVARIA (19), smatra da predmetni ugovori ne sadržavaju potporu jer za trgovačko društvo BAVARIA nije nastala prednost. |
| --- | --- |

(72)

Savezna pokrajina Berlin, koja je blisko povezana s trgovačkim društvom BAVARIA (19), smatra da predmetni ugovori ne sadržavaju potporu jer za trgovačko društvo BAVARIA nije nastala prednost.

4.4.1.   Prednost

| (73) | Berlin najprije obrazlaže da je predmetne ugovore potrebno smatrati jedinstvenom transakcijom jer su oni dijelovi transakcije povratnog leasinga koji se međusobno dopunjuju. NEUWOGES je s njima i postupao na taj način. |
| --- | --- |

(73)

Berlin najprije obrazlaže da je predmetne ugovore potrebno smatrati jedinstvenom transakcijom jer su oni dijelovi transakcije povratnog leasinga koji se međusobno dopunjuju. NEUWOGES je s njima i postupao na taj način.

| (74) | U pogledu kriterija gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu Berlin upućuje na činjenicu da je BAVARIA u pogledu gospodarske situacije NEUWOGES-a u mjerodavnom trenutku (1997./1998.) i vrste željene transakcije (privatizacija u skladu s preduvjetima za otpis na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz, sanacija stanova, nastavak upravljanja objektima, zadržavanje socijalnih najamnina) ponudila uravnoteženo rješenje. |
| --- | --- |

(74)

U pogledu kriterija gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu Berlin upućuje na činjenicu da je BAVARIA u pogledu gospodarske situacije NEUWOGES-a u mjerodavnom trenutku (1997./1998.) i vrste željene transakcije (privatizacija u skladu s preduvjetima za otpis na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz, sanacija stanova, nastavak upravljanja objektima, zadržavanje socijalnih najamnina) ponudila uravnoteženo rješenje.

| (75) | Posebno u pogledu Ugovora o nasljednom pravu građenja Berlin najprije navodi da se iz postupka podnošenja ponuda može vidjeti da je NEUWOGES ponudu trgovačkog društva BAVARIA smatrao najpovoljnijom ponudom financiranja dostupnom na tržištu u predmetnom trenutku (1997./1998.). Nadalje, Berlin navodi da je potrebno uzeti u obzir otpis na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz jer je ispunjenje obveze privatizacije na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz NEUWOGES-u bio važan cilj. Kao treće, Berlin naglašava da je prodaja po relativno niskoj cijeni (odabirom prodaje uz obvezu sanacije umjesto prodaje nakon završetka samostalno provedenih sanacijskih radova) bila u gospodarskom interesu NEUWOGES-a jer je niža cijena značila da je potrebno prenijeti manje novca u fond Erblastentilgungsfonds. |
| --- | --- |

(75)

Posebno u pogledu Ugovora o nasljednom pravu građenja Berlin najprije navodi da se iz postupka podnošenja ponuda može vidjeti da je NEUWOGES ponudu trgovačkog društva BAVARIA smatrao najpovoljnijom ponudom financiranja dostupnom na tržištu u predmetnom trenutku (1997./1998.). Nadalje, Berlin navodi da je potrebno uzeti u obzir otpis na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz jer je ispunjenje obveze privatizacije na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz NEUWOGES-u bio važan cilj. Kao treće, Berlin naglašava da je prodaja po relativno niskoj cijeni (odabirom prodaje uz obvezu sanacije umjesto prodaje nakon završetka samostalno provedenih sanacijskih radova) bila u gospodarskom interesu NEUWOGES-a jer je niža cijena značila da je potrebno prenijeti manje novca u fond Erblastentilgungsfonds.

| (76) | U pogledu Općeg ugovora o upravljanju Berlin najprije navodi da se primjerima ugovora pokazalo da ni trajanje ugovora ni indeksacija rate leasinga s [...] % godišnje nisu bili neuobičajeni. Nadalje, indeksacija je u pogledu prosječne stope inflacije koja se mogla izračunati u tom trenutku (1997./1998.) bila opravdana. Kao treće, najamnina po m2 nalazila se unutar prosječne razine najamnina na snazi u Neubrandenburgu. |
| --- | --- |

(76)

U pogledu Općeg ugovora o upravljanju Berlin najprije navodi da se primjerima ugovora pokazalo da ni trajanje ugovora ni indeksacija rate leasinga s [...] % godišnje nisu bili neuobičajeni. Nadalje, indeksacija je u pogledu prosječne stope inflacije koja se mogla izračunati u tom trenutku (1997./1998.) bila opravdana. Kao treće, najamnina po m2 nalazila se unutar prosječne razine najamnina na snazi u Neubrandenburgu.

4.4.2.   Državna sredstva i pripisivanje odgovornosti

| (77) | Slično kao BAVARIA, savezna pokrajina Berlin smatra da grad Neubrandenburg NEUWOGES-u ne stavlja sredstva na raspolaganje. Točnije je da je NEUWOGES na raspolaganju imao samo vlastite prihode koje komunalna tijela nisu izravno nadzirala. |
| --- | --- |

(77)

Slično kao BAVARIA, savezna pokrajina Berlin smatra da grad Neubrandenburg NEUWOGES-u ne stavlja sredstva na raspolaganje. Točnije je da je NEUWOGES na raspolaganju imao samo vlastite prihode koje komunalna tijela nisu izravno nadzirala.

| (78) | U pogledu pripisivanja odgovornosti Berlin ne smatra vjerojatnim da je grad Neubrandenburg odlučio odobriti potporu fondu za nekretnine iz Berlina na teret vlastitog društva za izgradnju stanova. Nadalje, ne postoji dovoljno pokazatelja da je grad Neubrandenburg sebi htio pripisati odgovornost za sklapanje ugovora. |
| --- | --- |

(78)

U pogledu pripisivanja odgovornosti Berlin ne smatra vjerojatnim da je grad Neubrandenburg odlučio odobriti potporu fondu za nekretnine iz Berlina na teret vlastitog društva za izgradnju stanova. Nadalje, ne postoji dovoljno pokazatelja da je grad Neubrandenburg sebi htio pripisati odgovornost za sklapanje ugovora.

5.   RAZLOZI POKRETANJA SLUŽBENOG ISTRAŽNOG POSTUPKA

| (79) | U odluci o pokretanju službenog istražnog postupka Komisija je zauzela privremeni stav u pogledu nekoliko pitanja i pozvala zainteresirane strane da dostave informacije posebno u pogledu triju pitanja. |
| --- | --- |

(79)

U odluci o pokretanju službenog istražnog postupka Komisija je zauzela privremeni stav u pogledu nekoliko pitanja i pozvala zainteresirane strane da dostave informacije posebno u pogledu triju pitanja.

| (80) | Najprije je Komisija privremeno prihvatila da je Ugovor o nasljednom pravu građenja i Opći ugovor o upravljanju potrebno razmatrati kao cjelinu, a ne odvojeno, jer oba ugovora čine sastavni dio leasinga nekretnina u modelu povratnog leasinga
   (20). Prema tome, ocjena moguće ekonomske prednosti temelji se na analizi prihoda koje je NEUWOGES 1998. mogao očekivati s obzirom na zajedničko sklapanje Ugovora o nasljednom pravu građenja i Općeg ugovora o upravljanju (21). |
| --- | --- |

(80)

Najprije je Komisija privremeno prihvatila da je Ugovor o nasljednom pravu građenja i Opći ugovor o upravljanju potrebno razmatrati kao cjelinu, a ne odvojeno, jer oba ugovora čine sastavni dio leasinga nekretnina u modelu povratnog leasinga
   (20). Prema tome, ocjena moguće ekonomske prednosti temelji se na analizi prihoda koje je NEUWOGES 1998. mogao očekivati s obzirom na zajedničko sklapanje Ugovora o nasljednom pravu građenja i Općeg ugovora o upravljanju (21).

| (81) | U pogledu Ugovora o nasljednom pravu građenja Komisija je posebno navela dva pitanja:






  — | najprije je bilo potrebno razjasniti je li u ocjenu potrebno uključiti otpis na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz
   (22), |
| --- | --- | --- |

(81)

U pogledu Ugovora o nasljednom pravu građenja Komisija je posebno navela dva pitanja:

—

najprije je bilo potrebno razjasniti je li u ocjenu potrebno uključiti otpis na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz
   (22),

| — | kao drugo, Komisija je htjela dobiti dodatne informacije o razlikama između stručnih procjena fer vrijednosti iz 1997. i 2007. jer bez detaljnijih informacija nije moguće utvrditi u kojoj bi se od tih procjena mogla odražavati stvarna tržišna vrijednost nekretnine u godinama 1997./1998. (23). |
| --- | --- |

—

kao drugo, Komisija je htjela dobiti dodatne informacije o razlikama između stručnih procjena fer vrijednosti iz 1997. i 2007. jer bez detaljnijih informacija nije moguće utvrditi u kojoj bi se od tih procjena mogla odražavati stvarna tržišna vrijednost nekretnine u godinama 1997./1998. (23).

| (82) | U pogledu Općeg ugovora o upravljanju Komisija je najprije uputila na činjenicu da iz primjera ugovora proizlazi da uvjeti koje su ugovorili NEUWOGES i BAVARIA u predmetnom trenutku (1997./1998.) nisu bili neuobičajeni na tržištu (24). Kao drugo, Komisija je navela da se ograničenim postupkom podnošenja ponuda koji je proveo NEUWOGES dokazuje da je NEUWOGES imao mogućnost ispitati tržište i donijeti ekonomski razumnu odluku (25). Kao treće, Komisija je uputila na činjenicu da su ugovorene najamnine za 2008. stvarno odgovarale prosječnoj najamnini u predmetnoj gradskoj četvrti 2008. ili su samo u maloj mjeri bile niže od nje (26). |
| --- | --- |

(82)

U pogledu Općeg ugovora o upravljanju Komisija je najprije uputila na činjenicu da iz primjera ugovora proizlazi da uvjeti koje su ugovorili NEUWOGES i BAVARIA u predmetnom trenutku (1997./1998.) nisu bili neuobičajeni na tržištu (24). Kao drugo, Komisija je navela da se ograničenim postupkom podnošenja ponuda koji je proveo NEUWOGES dokazuje da je NEUWOGES imao mogućnost ispitati tržište i donijeti ekonomski razumnu odluku (25). Kao treće, Komisija je uputila na činjenicu da su ugovorene najamnine za 2008. stvarno odgovarale prosječnoj najamnini u predmetnoj gradskoj četvrti 2008. ili su samo u maloj mjeri bile niže od nje (26).

| (83) | Iako su svi ti čimbenici upućivali na usklađenost Općeg ugovora o upravljanju s tržišnom praksom, Komisija je zatražila daljnje informacije o očekivanjima sudionika na tržištu nekretnina 1998. kako bi mogla bolje ispitati odgovarajuće argumente (27). |
| --- | --- |

(83)

Iako su svi ti čimbenici upućivali na usklađenost Općeg ugovora o upravljanju s tržišnom praksom, Komisija je zatražila daljnje informacije o očekivanjima sudionika na tržištu nekretnina 1998. kako bi mogla bolje ispitati odgovarajuće argumente (27).

| (84) | Naposljetku je Komisija istražila analizu novčanog toka koju je dostavio NEUWOGES i zaključila da se tom analizom zbog metodoloških nedostataka ne može dokazati ekonomska prednost u korist trgovačkog društva BAVARIA (28). |
| --- | --- |

(84)

Naposljetku je Komisija istražila analizu novčanog toka koju je dostavio NEUWOGES i zaključila da se tom analizom zbog metodoloških nedostataka ne može dokazati ekonomska prednost u korist trgovačkog društva BAVARIA (28).

| (85) | Komisija je stoga došla do zaključka da na temelju dostavljenih informacija ne može dokazati ekonomsku prednost u korist trgovačkog društva BAVARIA (29). Međutim, objavila je svoju namjeru detaljnijeg ispitivanja argumenata sudionika na tržištu i od svih je zainteresiranih strana zatražila dodatne relevantne informacije (30). |
| --- | --- |

(85)

Komisija je stoga došla do zaključka da na temelju dostavljenih informacija ne može dokazati ekonomsku prednost u korist trgovačkog društva BAVARIA (29). Međutim, objavila je svoju namjeru detaljnijeg ispitivanja argumenata sudionika na tržištu i od svih je zainteresiranih strana zatražila dodatne relevantne informacije (30).

6.   NACIONALNI SUDSKI POSTUPCI

| (86) | Sud LG Rostock 28. studenoga 2008. donio je presudu u prvostupanjskom postupku između društava BAVARIA i NEUWOGES. BAVARIA je podnijela tužbu jer je NEUWOGES od listopada 2006. odbijao plaćanje mjesečne rate leasinga dogovorene u Općem ugovoru o upravljanju uz obrazloženje da je ugovor ništavan jer sadržava nezakonitu državnu potporu. |
| --- | --- |

(86)

Sud LG Rostock 28. studenoga 2008. donio je presudu u prvostupanjskom postupku između društava BAVARIA i NEUWOGES. BAVARIA je podnijela tužbu jer je NEUWOGES od listopada 2006. odbijao plaćanje mjesečne rate leasinga dogovorene u Općem ugovoru o upravljanju uz obrazloženje da je ugovor ništavan jer sadržava nezakonitu državnu potporu.

| (87) | U svojoj presudi sud LG Rostock najprije je zaključio da je Ugovor o nasljednom pravu građenja i Opći ugovor o upravljanju potrebno promatrati kao cjelinu, a ne zasebno, jer su oba ugovora sastavni dio jedne transakcije povratnog leasinga
   (31). |
| --- | --- |

(87)

U svojoj presudi sud LG Rostock najprije je zaključio da je Ugovor o nasljednom pravu građenja i Opći ugovor o upravljanju potrebno promatrati kao cjelinu, a ne zasebno, jer su oba ugovora sastavni dio jedne transakcije povratnog leasinga
   (31).

| (88) | U pogledu Ugovora o nasljednom pravu građenja sud LG Rostock najprije je istražio godišnju kamatu na nasljedno pravo građenja za prvih 30 godina trajanja Ugovora o nasljednom pravu građenja; ona je iznosila [...] % godišnje. Sud LG Rostock smatrao je da pritom nije riječ o neprimjereno niskoj naknadi jer je NEUWOGES unaprijed primio kamate za prvih 30 godina i mogao ih je uložiti na način kojim bi ostvario dobit, što ne bi bilo moguće u slučaju godišnjeg plaćanja (32). |
| --- | --- |

(88)

U pogledu Ugovora o nasljednom pravu građenja sud LG Rostock najprije je istražio godišnju kamatu na nasljedno pravo građenja za prvih 30 godina trajanja Ugovora o nasljednom pravu građenja; ona je iznosila [...] % godišnje. Sud LG Rostock smatrao je da pritom nije riječ o neprimjereno niskoj naknadi jer je NEUWOGES unaprijed primio kamate za prvih 30 godina i mogao ih je uložiti na način kojim bi ostvario dobit, što ne bi bilo moguće u slučaju godišnjeg plaćanja (32).

| (89) | Nadalje, sud LG Rostock zaključio je da je oslobođenje od starih dugova koje je NEUWOGES dobio na temelju transakcije povratnog leasinga potrebno u potpunosti uzeti u obzir jer su na temelju te transakcije nastali preduvjeti za oslobođenje od starih dugova (33). Ako se iznos oslobođenja od starih dugova doda na kupovnu cijenu zgrada, dobiveni iznos samo je za 16 % niži od vrijednosti zgrada navedene u stručnoj procjeni fer vrijednosti iz 2007. i stoga nije nerazmjeran vrijednosti zgrade (34). Nadalje, sud LG Rostock navodi da je NEUWOGES bio zainteresiran za nisku kupovnu cijenu jer su se nižom kupovnom cijenom smanjili ukupni opseg ulaganja trgovačkog društva BAVARIA i odgovarajuća rata leasinga
   (35). Usto je sud LG Rostock zaključio da je niža kupovna cijena bila povoljna i jer obveze plaćanja NEUWOGES-a prema fondu Erblastentilgungsfonds ovise o prihodu od prodaje (36). |
| --- | --- |

(89)

Nadalje, sud LG Rostock zaključio je da je oslobođenje od starih dugova koje je NEUWOGES dobio na temelju transakcije povratnog leasinga potrebno u potpunosti uzeti u obzir jer su na temelju te transakcije nastali preduvjeti za oslobođenje od starih dugova (33). Ako se iznos oslobođenja od starih dugova doda na kupovnu cijenu zgrada, dobiveni iznos samo je za 16 % niži od vrijednosti zgrada navedene u stručnoj procjeni fer vrijednosti iz 2007. i stoga nije nerazmjeran vrijednosti zgrade (34). Nadalje, sud LG Rostock navodi da je NEUWOGES bio zainteresiran za nisku kupovnu cijenu jer su se nižom kupovnom cijenom smanjili ukupni opseg ulaganja trgovačkog društva BAVARIA i odgovarajuća rata leasinga
   (35). Usto je sud LG Rostock zaključio da je niža kupovna cijena bila povoljna i jer obveze plaćanja NEUWOGES-a prema fondu Erblastentilgungsfonds ovise o prihodu od prodaje (36).

| (90) | U pogledu Općeg ugovora o upravljanju sud LG Rostock najprije je naveo da u slučaju leasinga nekretnina trajanje ugovora od 30 godina nije ništa neuobičajeno (37). Kao drugo, sud je smatrao da ugovorena rata leasinga od izvornih [...] EUR/m2 nije bila nerazmjerna prosječnim najamninama za slične zgrade u predmetnom razdoblju (1997./1998.) (38). Nadalje, sud je zaključio da je godišnje povećanje rate leasinga za [...] % s obzirom na inflaciju od 1970. do 1998. (tj. prosječno 3,52 % godišnje) opravdano (39). Osim toga, sud LG Rostock uputio je na činjenicu da je stvarna promjena kamate na najamninu u predmetnim gradskim četvrtima u prvih deset godina trajanja ugovora odgovarala ugovorenom povećanju. Kao treće, sud LG Rostock naveo je argument da su troškovi upravljanja i održavanja izračunani prema važećim pravnim propisima i da nisu upućivali na prednost za trgovačko društvo BAVARIA (40). |
| --- | --- |

(90)

U pogledu Općeg ugovora o upravljanju sud LG Rostock najprije je naveo da u slučaju leasinga nekretnina trajanje ugovora od 30 godina nije ništa neuobičajeno (37). Kao drugo, sud je smatrao da ugovorena rata leasinga od izvornih [...] EUR/m2 nije bila nerazmjerna prosječnim najamninama za slične zgrade u predmetnom razdoblju (1997./1998.) (38). Nadalje, sud je zaključio da je godišnje povećanje rate leasinga za [...] % s obzirom na inflaciju od 1970. do 1998. (tj. prosječno 3,52 % godišnje) opravdano (39). Osim toga, sud LG Rostock uputio je na činjenicu da je stvarna promjena kamate na najamninu u predmetnim gradskim četvrtima u prvih deset godina trajanja ugovora odgovarala ugovorenom povećanju. Kao treće, sud LG Rostock naveo je argument da su troškovi upravljanja i održavanja izračunani prema važećim pravnim propisima i da nisu upućivali na prednost za trgovačko društvo BAVARIA (40).

| (91) | U pogledu rizika nenaplate najamnine od [...] % sud LG Rostock zastupao je mišljenje da korisnik leasinga u svakom odnosu leasinga snosi rizik u pogledu toga hoće li mu stvar dana na uporabu zaista i biti od koristi kako je predviđeno (41). Sud LG Rostock potvrdio je taj zaključak argumentom da nijedna kreditna institucija ne bi preuzela odgovornost da će se financirana nekretnina moći upotrebljavati prema planu. |
| --- | --- |

(91)

U pogledu rizika nenaplate najamnine od [...] % sud LG Rostock zastupao je mišljenje da korisnik leasinga u svakom odnosu leasinga snosi rizik u pogledu toga hoće li mu stvar dana na uporabu zaista i biti od koristi kako je predviđeno (41). Sud LG Rostock potvrdio je taj zaključak argumentom da nijedna kreditna institucija ne bi preuzela odgovornost da će se financirana nekretnina moći upotrebljavati prema planu.

| (92) | Sud LG Rostock naposljetku je usporedio prosječnu ratu leasinga koja proizlazi iz transakcije povratnog leasinga s kamatnim stopama običnih kredita. Budući da prosječna godišnja kamatna stopa za leasing iznosi [...] % godišnje, to, prema sudu LG Rostock, nije bilo nerazmjerno kretanjima kamata koje se su se mogle očekivati za građevinske kredite jer kamate na te kredite mogu iznositi do 10 % godišnje (42). |
| --- | --- |

(92)

Sud LG Rostock naposljetku je usporedio prosječnu ratu leasinga koja proizlazi iz transakcije povratnog leasinga s kamatnim stopama običnih kredita. Budući da prosječna godišnja kamatna stopa za leasing iznosi [...] % godišnje, to, prema sudu LG Rostock, nije bilo nerazmjerno kretanjima kamata koje se su se mogle očekivati za građevinske kredite jer kamate na te kredite mogu iznositi do 10 % godišnje (42).

| (93) | Sud LG Rostock zaključio je da trgovačkom društvu BAVARIA nije odobrena prednost jer bi i gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu sklopio predmetne ugovore (43). |
| --- | --- |

(93)

Sud LG Rostock zaključio je da trgovačkom društvu BAVARIA nije odobrena prednost jer bi i gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu sklopio predmetne ugovore (43).

| (94) | NEUWOGES je podnio žalbu protiv te presude; postupak pred sudom OLG Rostock još traje. |
| --- | --- |

(94)

NEUWOGES je podnio žalbu protiv te presude; postupak pred sudom OLG Rostock još traje.

| (95) | Osim toga, BAVARIA je pokrenula postupak pred sudom VG Greifswald kako bi sudskim putem ostvarila uvid u sve akte NEUWOGES-a ili grada Neubrandenburga koji se odnose na predmetne ugovore. BAVARIA je objasnila da je prije pokušala dobiti takav uvid zahtjevom u skladu sa Zakonom o slobodi informiranja (Informationsfreiheitsgesetz), ali ga je grad Neubrandenburg odbio uz argument da je BAVARIA u okviru postupaka pred sudovima LG Rostock i OLG Rostock i kod Europske komisije već imala pristup svim relevantnim dokumentima (44). I postupak pred sudom VG Greifswald još je u tijeku. |
| --- | --- |

(95)

Osim toga, BAVARIA je pokrenula postupak pred sudom VG Greifswald kako bi sudskim putem ostvarila uvid u sve akte NEUWOGES-a ili grada Neubrandenburga koji se odnose na predmetne ugovore. BAVARIA je objasnila da je prije pokušala dobiti takav uvid zahtjevom u skladu sa Zakonom o slobodi informiranja (Informationsfreiheitsgesetz), ali ga je grad Neubrandenburg odbio uz argument da je BAVARIA u okviru postupaka pred sudovima LG Rostock i OLG Rostock i kod Europske komisije već imala pristup svim relevantnim dokumentima (44). I postupak pred sudom VG Greifswald još je u tijeku.

7.   PROCJENA MJERE

7.1.   POSTOJANJE POTPORE U SMISLU ČLANKA 107. STAVKA 1. UFEU-A

| (96) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”. Prema tome, mjera predstavlja državnu potporu ako su ispunjeni svi sljedeći preduvjeti:






  (a) | mjerom se poduzetniku osigurava selektivna ekonomska prednost; |
| --- | --- | --- |

(96)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”. Prema tome, mjera predstavlja državnu potporu ako su ispunjeni svi sljedeći preduvjeti:

(a)

mjerom se poduzetniku osigurava selektivna ekonomska prednost;

| (b) | mjera se može pripisati državi i financira se iz državnih sredstava; |
| --- | --- |

(b)

mjera se može pripisati državi i financira se iz državnih sredstava;

| (c) | mjerom se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje; i |
| --- | --- |

(c)

mjerom se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje; i

| (d) | mjerom se može utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(d)

mjerom se može utjecati na trgovinu među državama članicama.

7.1.1.   Selektivna prednost u korist poduzetnika: opća načela

| (97) | Prema ustaljenoj sudskoj praksi Suda preduvjeti koje mjera mora ispuniti kako bi se mogla svrstati u „potporu” u smislu članka 107. UFEU-a nisu ispunjeni ako bi poduzetnik koji je korisnik mjere istu prednost koja mu je odobrena iz državnih sredstava dobio i pod uvjetima koji odgovaraju uobičajenim tržišnim uvjetima. Za odgovor na pitanje bi li istu mjeru poduzeo gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu pod uobičajenim tržišnim uvjetima koji se, po mogućnosti, nalazi u sličnoj situaciji kao država, potrebno je uzeti u obzir samo prednosti i obveze povezane s ulogom države kao vlasnika udjela, ali ne one koje se temelje na ulozi države kao nositelja javne vlasti (45). |
| --- | --- |

(97)

Prema ustaljenoj sudskoj praksi Suda preduvjeti koje mjera mora ispuniti kako bi se mogla svrstati u „potporu” u smislu članka 107. UFEU-a nisu ispunjeni ako bi poduzetnik koji je korisnik mjere istu prednost koja mu je odobrena iz državnih sredstava dobio i pod uvjetima koji odgovaraju uobičajenim tržišnim uvjetima. Za odgovor na pitanje bi li istu mjeru poduzeo gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu pod uobičajenim tržišnim uvjetima koji se, po mogućnosti, nalazi u sličnoj situaciji kao država, potrebno je uzeti u obzir samo prednosti i obveze povezane s ulogom države kao vlasnika udjela, ali ne one koje se temelje na ulozi države kao nositelja javne vlasti (45).

| (98) | S obzirom na to, načelo gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu naposljetku se može primijeniti ako predmetna država članica ekonomsku prednost poduzetniku odobrava u svojstvu gospodarskog subjekta, a ne u svojstvu nositelja javne vlasti. Prema tome, država članica, ako se u upravnom postupku poziva na to načelo, u slučaju dvojbe mora jasno i na temelju objektivnih dokaza koji se mogu provjeriti dokazati da je provedenu mjeru donijela u svojstvu gospodarskog subjekta. Iz tih dokaza mora jasno proizići da je predmetna država članica prije ili istodobno s odobrenjem ekonomske prednosti donijela odluku da će u pogledu poduzetnika u gospodarstvu sudjelovati stvarno provedenom mjerom. U tom pogledu posebno mogu biti potrebni dokazi da se ta odluka temelji na gospodarskim procjenama koje su usporedive s onima koje bi gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu u, po mogućnosti, sličnim okolnostima kao predmetna država članica poduzeo prije predmetnog ulaganja kako bi ispitao isplativost takvog ulaganja. |
| --- | --- |

(98)

S obzirom na to, načelo gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu naposljetku se može primijeniti ako predmetna država članica ekonomsku prednost poduzetniku odobrava u svojstvu gospodarskog subjekta, a ne u svojstvu nositelja javne vlasti. Prema tome, država članica, ako se u upravnom postupku poziva na to načelo, u slučaju dvojbe mora jasno i na temelju objektivnih dokaza koji se mogu provjeriti dokazati da je provedenu mjeru donijela u svojstvu gospodarskog subjekta. Iz tih dokaza mora jasno proizići da je predmetna država članica prije ili istodobno s odobrenjem ekonomske prednosti donijela odluku da će u pogledu poduzetnika u gospodarstvu sudjelovati stvarno provedenom mjerom. U tom pogledu posebno mogu biti potrebni dokazi da se ta odluka temelji na gospodarskim procjenama koje su usporedive s onima koje bi gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu u, po mogućnosti, sličnim okolnostima kao predmetna država članica poduzeo prije predmetnog ulaganja kako bi ispitao isplativost takvog ulaganja.

| (99) | Gospodarske procjene koje se izrađuju poslije odobrenja te prednosti, retroaktivno utvrđivanje stvarne isplativosti ulaganja predmetne države članice ili kasnija opravdanja za stvarno odabrani pristup, s druge strane, nisu dovoljni za dokazivanje da je ta država članica donijela odluku u svojstvu gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu prije tog odobrenja ili istodobno s njim (46). |
| --- | --- |

(99)

Gospodarske procjene koje se izrađuju poslije odobrenja te prednosti, retroaktivno utvrđivanje stvarne isplativosti ulaganja predmetne države članice ili kasnija opravdanja za stvarno odabrani pristup, s druge strane, nisu dovoljni za dokazivanje da je ta država članica donijela odluku u svojstvu gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu prije tog odobrenja ili istodobno s njim (46).

| (100) | Iz navedenog najprije proizlazi da se dokumenti koje su dostavile ugovorne stranke i koji su izdani poslije donošenja mjere tijekom ispitivanja pridržavanja načela gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu kao takvi u predmetnom slučaju ne mogu uzeti u obzir. |
| --- | --- |

(100)

Iz navedenog najprije proizlazi da se dokumenti koje su dostavile ugovorne stranke i koji su izdani poslije donošenja mjere tijekom ispitivanja pridržavanja načela gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu kao takvi u predmetnom slučaju ne mogu uzeti u obzir.

| (101) | Nadalje, iz navedenog proizlazi da se ni utjecaj zakona Altschuldenhilfegesetz na financijsku situaciju NEUWOGES-a u predmetnom slučaju ne može uzeti u obzir tijekom ispitivanja pridržavanja načela gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu. Zakon Altschuldenhilfegesetz stvarno je bio usmjeren na politički cilj, a samo je ograničena kategorija poduzetnika (članak 2. Zakona Altschuldenhilfegesetz) dolazila u obzir za potporu. Zakon se ne bi mogao primjenjivati na gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je u sličnoj situaciji kao NEUWOGES. |
| --- | --- |

(101)

Nadalje, iz navedenog proizlazi da se ni utjecaj zakona Altschuldenhilfegesetz na financijsku situaciju NEUWOGES-a u predmetnom slučaju ne može uzeti u obzir tijekom ispitivanja pridržavanja načela gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu. Zakon Altschuldenhilfegesetz stvarno je bio usmjeren na politički cilj, a samo je ograničena kategorija poduzetnika (članak 2. Zakona Altschuldenhilfegesetz) dolazila u obzir za potporu. Zakon se ne bi mogao primjenjivati na gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu koji je u sličnoj situaciji kao NEUWOGES.

7.1.2.   Struktura procjene u ovom predmetu

| (102) | Kako bi se istražilo je li trgovačkom društvu BAVARIA predmetnim ugovorima odobrena prednost, potrebno je provjeriti jesu li ti ugovori odgovarali ugovorima koje bi sklopio i gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu u sličnoj situaciji kao NEUWOGES. |
| --- | --- |

(102)

Kako bi se istražilo je li trgovačkom društvu BAVARIA predmetnim ugovorima odobrena prednost, potrebno je provjeriti jesu li ti ugovori odgovarali ugovorima koje bi sklopio i gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu u sličnoj situaciji kao NEUWOGES.

| (103) | Ispitivanje koje provodi Komisija uključuje tri faze. U prvoj se fazi analizira financijski utjecaj transakcije na NEUWOGES kako bi se istražilo na kakvu je dobit poduzeće moglo računati (odjeljak 7.2.). U drugoj se fazi transakcija povratnog leasinga uspoređuje s drugim opcijama, kao što je izravna prodaja, kako bi se utvrdilo bi li eventualne opcije bile gospodarski povoljnije (odjeljak 7.3.). U trećoj se fazi provodi usporedna analiza u kojoj se predmetna transakcija uspoređuje sa sličnim transakcijama povratnog leasinga zaključenima u približno istom trenutku, analiziraju se rezultati ograničenog postupka podnošenja ponuda koji je NEUWOGES proveo i uspoređuju se uvjeti transakcije s uobičajenim kamatnim stopama drugih transakcija financiranja u predmetnom trenutku (kraj 1997./početak 1998.) (odjeljak 7.4.). Na temelju tih triju faza analize omogućuje se okvirni zaključak o tome je li NEUWOGES postupao kao gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(103)

Ispitivanje koje provodi Komisija uključuje tri faze. U prvoj se fazi analizira financijski utjecaj transakcije na NEUWOGES kako bi se istražilo na kakvu je dobit poduzeće moglo računati (odjeljak 7.2.). U drugoj se fazi transakcija povratnog leasinga uspoređuje s drugim opcijama, kao što je izravna prodaja, kako bi se utvrdilo bi li eventualne opcije bile gospodarski povoljnije (odjeljak 7.3.). U trećoj se fazi provodi usporedna analiza u kojoj se predmetna transakcija uspoređuje sa sličnim transakcijama povratnog leasinga zaključenima u približno istom trenutku, analiziraju se rezultati ograničenog postupka podnošenja ponuda koji je NEUWOGES proveo i uspoređuju se uvjeti transakcije s uobičajenim kamatnim stopama drugih transakcija financiranja u predmetnom trenutku (kraj 1997./početak 1998.) (odjeljak 7.4.). Na temelju tih triju faza analize omogućuje se okvirni zaključak o tome je li NEUWOGES postupao kao gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu.

7.2.   FINANCIJSKE POSLJEDICE TRANSAKCIJE ZA NEUWOGES

| (104) | U prvoj fazi analize financijskih posljedica predmetne transakcije određuje se vrsta transakcije. U ovom je slučaju najvažnije odgovoriti na pitanje čine li dva ugovora koja su sklopili NEUWOGES i BAVARIA dva dijela jedinstvene transakcije ili ih je potrebno ispitati kao dvije odvojene transakcije (odjeljak 7.2.1.). Kako bi se, kao drugo, mogla provesti odgovarajuća procjena financijskih posljedica transakcije za NEUWOGES, ispituju se posebnosti transakcije povratnog leasinga (odjeljak 7.2.2.). Nakon detaljne odvojene analize financijskog utjecaja Ugovora o nasljednom pravu građenja (odjeljak 7.2.3.) i Općeg ugovora o upravljanju (odjeljak 7.2.4.) slijedi opća analiza isplativosti transakcije koju NEUWOGES može očekivati (odjeljak 7.2.5.). |
| --- | --- |

(104)

U prvoj fazi analize financijskih posljedica predmetne transakcije određuje se vrsta transakcije. U ovom je slučaju najvažnije odgovoriti na pitanje čine li dva ugovora koja su sklopili NEUWOGES i BAVARIA dva dijela jedinstvene transakcije ili ih je potrebno ispitati kao dvije odvojene transakcije (odjeljak 7.2.1.). Kako bi se, kao drugo, mogla provesti odgovarajuća procjena financijskih posljedica transakcije za NEUWOGES, ispituju se posebnosti transakcije povratnog leasinga (odjeljak 7.2.2.). Nakon detaljne odvojene analize financijskog utjecaja Ugovora o nasljednom pravu građenja (odjeljak 7.2.3.) i Općeg ugovora o upravljanju (odjeljak 7.2.4.) slijedi opća analiza isplativosti transakcije koju NEUWOGES može očekivati (odjeljak 7.2.5.).

7.2.1.   Zajedničko i odvojeno ispitivanje predmetnih ugovora

| (105) | Najprije se podsjeća na to da se i u odluci Komisije o pokretanju postupka i u presudi suda LG Rostock zastupa mišljenje da je dva predmetna ugovora potrebno zajedno ispitati (47). Službenim istražnim postupkom taj je zaključak potvrđen zbog sljedećih razloga:






  (a) | Dva su ugovora sastavni dijelovi jedne transakcije povratnog leasinga koji se međusobno dopunjuju. U brošuri koju je sastavila BAVARIA i u kojoj se promiče njezin poseban model povratnog leasinga upućuje se na to da bi se transakcija provela s pomoću dvaju ugovora, pri čemu bi se jednim uredila prodaja, a drugim povratni leasing
   (48). Nakon toga dva su se ugovora uvijek uzimala u obzir kao jedinstvena transakcija. |
| --- | --- | --- |

(105)

Najprije se podsjeća na to da se i u odluci Komisije o pokretanju postupka i u presudi suda LG Rostock zastupa mišljenje da je dva predmetna ugovora potrebno zajedno ispitati (47). Službenim istražnim postupkom taj je zaključak potvrđen zbog sljedećih razloga:

(a)

Dva su ugovora sastavni dijelovi jedne transakcije povratnog leasinga koji se međusobno dopunjuju. U brošuri koju je sastavila BAVARIA i u kojoj se promiče njezin poseban model povratnog leasinga upućuje se na to da bi se transakcija provela s pomoću dvaju ugovora, pri čemu bi se jednim uredila prodaja, a drugim povratni leasing
   (48). Nakon toga dva su se ugovora uvijek uzimala u obzir kao jedinstvena transakcija.

| (b) | Ugovori su sklopljeni 21. siječnja 1998., tj. na isti dan, i međusobno upućuju jedan na drugog (49), što ukazuje na njihovu usku povezanost i na činjenicu da nijedan od dvaju ugovora ne bi bio sklopljen bez drugog. |
| --- | --- |

(b)

Ugovori su sklopljeni 21. siječnja 1998., tj. na isti dan, i međusobno upućuju jedan na drugog (49), što ukazuje na njihovu usku povezanost i na činjenicu da nijedan od dvaju ugovora ne bi bio sklopljen bez drugog.

| (c) | Iz izvornog izračuna cijena trgovačkog društva BAVARIA koji je dostavio NEUWOGES proizlazi da su uvjeti iz ugovora neodvojivo međusobno povezani (50). Iznos predujma u novcu ovisio je o rati leasinga koju je NEUWOGES trebao mjesečno plaćati i o ulaganju u sanaciju zgrada koje je provela BAVARIA. U okviru transakcije povratnog leasinga ratom leasinga potrebno je amortizirati izvorno ulaganje davatelja leasinga. To znači da bi se u slučaju drugih odredaba u Općem ugovoru o upravljanju promijenile i brojke u Ugovoru o nasljednom pravu građenja i obrnuto (51). |
| --- | --- |

(c)

Iz izvornog izračuna cijena trgovačkog društva BAVARIA koji je dostavio NEUWOGES proizlazi da su uvjeti iz ugovora neodvojivo međusobno povezani (50). Iznos predujma u novcu ovisio je o rati leasinga koju je NEUWOGES trebao mjesečno plaćati i o ulaganju u sanaciju zgrada koje je provela BAVARIA. U okviru transakcije povratnog leasinga ratom leasinga potrebno je amortizirati izvorno ulaganje davatelja leasinga. To znači da bi se u slučaju drugih odredaba u Općem ugovoru o upravljanju promijenile i brojke u Ugovoru o nasljednom pravu građenja i obrnuto (51).

| (d) | Iz zapisnika sa sjednica Nadzornog odbora NEUWOGES-a proizlazi da je NEUWOGES dva ugovora uvijek smatrao sastavnim dijelom jedinstvene transakcije (52). Na primjer, u nacrtima dnevnog reda sjednica Nadzornog odbora od 30. listopada 1997. i 16. prosinca 1997. jasno je utvrđeno da se financiranje kupovne cijene provodi preko kupca s pomoću modela leasinga. To pokazuje da je NEUWOGES stvarno bio svjestan povezanosti Ugovora o nasljednom pravu građenja i Općeg ugovora o upravljanju. Isto je tako na sjednici od 16. prosinca 1997. Uprava NEUWOGES-a objasnila Nadzornom odboru da je plaćanje dogovoreno s trgovačkim društvom BAVARIA cijena koja se mogla ostvariti za taj „paket” i da taj „paket” sadržava neke rizike za poduzeće, koji su, međutim, prihvatljivi. Upućivanjem na „paket” i s njim povezani rizik ponovno se dokazuje da su se dva ugovora smatrala jedinstvenom transakcijom. |
| --- | --- |

(d)

Iz zapisnika sa sjednica Nadzornog odbora NEUWOGES-a proizlazi da je NEUWOGES dva ugovora uvijek smatrao sastavnim dijelom jedinstvene transakcije (52). Na primjer, u nacrtima dnevnog reda sjednica Nadzornog odbora od 30. listopada 1997. i 16. prosinca 1997. jasno je utvrđeno da se financiranje kupovne cijene provodi preko kupca s pomoću modela leasinga. To pokazuje da je NEUWOGES stvarno bio svjestan povezanosti Ugovora o nasljednom pravu građenja i Općeg ugovora o upravljanju. Isto je tako na sjednici od 16. prosinca 1997. Uprava NEUWOGES-a objasnila Nadzornom odboru da je plaćanje dogovoreno s trgovačkim društvom BAVARIA cijena koja se mogla ostvariti za taj „paket” i da taj „paket” sadržava neke rizike za poduzeće, koji su, međutim, prihvatljivi. Upućivanjem na „paket” i s njim povezani rizik ponovno se dokazuje da su se dva ugovora smatrala jedinstvenom transakcijom.

| (106) | Argumenti NEUWOGES-a o tome kako jedan od predmetnih ugovora nije ovjeren po javnom bilježniku nisu uvjerljivi. NEUWOGES kao glavni argument navodi da se činjenicom da jedan ugovor nije ovjeren potvrđuje namjera ugovornih stranaka da sklope dva odvojena i neovisna ugovora. Komisija upućuje na činjenicu da državne mjere mogu imati različite oblike i da ih je stoga potrebno ispitati s obzirom na njihov učinak pa se ne može isključiti da se nekoliko uzastopnih državnih mjera u svrhu primjene članka 107. stavka 1. UFEU-a može smatrati jedinstvenom mjerom. To bi, posebno, mogao biti slučaj u kojem su uzastopne mjere toliko blisko povezane, posebno u odnosu na njihovu kronologiju, svrhu i okolnosti poduzetnika u vrijeme tih mjera, da su međusobno neodvojive (53). Pojam jedinstvene transakcije tako je u pravilima Europske unije o državnoj potpori opširniji nego u njemačkom ugovornom pravu. Razmatranja obrazložena u uvodnoj izjavi 105. pokazuju da je predmetne ugovore u odnosu na njihovu kronologiju, svrhu i okolnosti poduzetnika u vrijeme sklapanja ugovora prema pravilima Europske unije o državnoj potpori potrebno smatrati jedinstvenom transakcijom. |
| --- | --- |

(106)

Argumenti NEUWOGES-a o tome kako jedan od predmetnih ugovora nije ovjeren po javnom bilježniku nisu uvjerljivi. NEUWOGES kao glavni argument navodi da se činjenicom da jedan ugovor nije ovjeren potvrđuje namjera ugovornih stranaka da sklope dva odvojena i neovisna ugovora. Komisija upućuje na činjenicu da državne mjere mogu imati različite oblike i da ih je stoga potrebno ispitati s obzirom na njihov učinak pa se ne može isključiti da se nekoliko uzastopnih državnih mjera u svrhu primjene članka 107. stavka 1. UFEU-a može smatrati jedinstvenom mjerom. To bi, posebno, mogao biti slučaj u kojem su uzastopne mjere toliko blisko povezane, posebno u odnosu na njihovu kronologiju, svrhu i okolnosti poduzetnika u vrijeme tih mjera, da su međusobno neodvojive (53). Pojam jedinstvene transakcije tako je u pravilima Europske unije o državnoj potpori opširniji nego u njemačkom ugovornom pravu. Razmatranja obrazložena u uvodnoj izjavi 105. pokazuju da je predmetne ugovore u odnosu na njihovu kronologiju, svrhu i okolnosti poduzetnika u vrijeme sklapanja ugovora prema pravilima Europske unije o državnoj potpori potrebno smatrati jedinstvenom transakcijom.

7.2.2.   Kontekst: uređenje transakcije povratnog leasinga

| (107) | Transakcija između društava BAVARIA i NEUWOGES temelji se na modelu leasinga za nekretnine „Leasingmodell Immobilien” trgovačkog društva BAVARIA. Modelom je predviđeno da kupac (BAVARIA) svoje izvorno ulaganje financira povratnim leasingom stečenih zgrada prodavatelju (NEUWOGES). Za određivanje opsega ulaganja i odgovarajućih rata leasinga u modelu leasinga upotrijebljena je jednostavna formula prema kojoj se opseg ulaganja izračunava dijeljenjem nominalnog godišnjeg plaćanja leasinga s ratom leasinga (u %):






  Rata leasinga dobiva se kombiniranjem trajanja ugovora, indeksacije rate leasinga i preostale vrijednosti zgrada:

  Rata leasinga (u %):

  Trajanje: 25 godina | Preostala vrijednost (u %) |
| --- | --- | --- |
| Indeksacija | | 0 | 1 | 1,5 | 2 | 2,5 | 3 | 3,5 |
| 10 | 8,385 | 7,687 | 7,35 | 7,02 | 6,701 | 6,39 | 6,068 |
| 50 | 7,80 | 7,149 | 6,836 | 6,53 | 6,232 | 5,943 | 5,661 |
| 100 | 7,066 | 6,478 | 6,194 | 5,917 | 5,647 | 5,384 | 5,129 |

(107)

Transakcija između društava BAVARIA i NEUWOGES temelji se na modelu leasinga za nekretnine „Leasingmodell Immobilien” trgovačkog društva BAVARIA. Modelom je predviđeno da kupac (BAVARIA) svoje izvorno ulaganje financira povratnim leasingom stečenih zgrada prodavatelju (NEUWOGES). Za određivanje opsega ulaganja i odgovarajućih rata leasinga u modelu leasinga upotrijebljena je jednostavna formula prema kojoj se opseg ulaganja izračunava dijeljenjem nominalnog godišnjeg plaćanja leasinga s ratom leasinga (u %):

Formula

Formula

Rata leasinga dobiva se kombiniranjem trajanja ugovora, indeksacije rate leasinga i preostale vrijednosti zgrada:

Rata leasinga (u %):

Trajanje: 25 godina

Preostala vrijednost (u %)

Indeksacija

0

1

1,5

2

2,5

3

3,5

10

8,385

7,687

7,35

7,02

6,701

6,39

6,068

50

7,80

7,149

6,836

6,53

6,232

5,943

5,661

100

7,066

6,478

6,194

5,917

5,647

5,384

5,129

Trajanje: 30 godina

| | Preostala vrijednost (u %) |
| --- | --- |
| Indeksacija | | 0 | 1 | 1,5 | 2 | 2,5 | 3 | 3,5 |
| 10 | 7,94 | 7,196 | 6,83 | 6,488 | 6,148 | 5,81 | 5,498 |
| 50 | 7,552 | 6,844 | 6,503 | 6,177 | 5,847 | 5,53 | 5,229 |
| 100 | 7,069 | 6,464 | 6,08 | 5,774 | 5,47 | 5,17 | 4,893 |

Preostala vrijednost (u %)

Indeksacija

0

1

1,5

2

2,5

3

3,5

10

7,94

7,196

6,83

6,488

6,148

5,81

5,498

50

7,552

6,844

6,503

6,177

5,847

5,53

5,229

100

7,069

6,464

6,08

5,774

5,47

5,17

4,893

| (108) | Time je jasno da opseg ulaganja ovisi i o rati leasinga i o mjesečnim plaćanjima leasinga i obrnuto. Čim ugovorne stranke utvrde referentne vrijednosti (trajanje, godišnju indeksaciju i preostalu vrijednost) i željeni ukupni opseg ulaganja ili planirana, mjesečna plaćanja leasinga mogu se izračunati parametri koji nedostaju. Prema formuli kraće trajanje, manja preostala vrijednost, manja indeksacija ili manja nominalna mjesečna plaćanja leasinga rezultiraju manjim ukupnim opsegom ulaganja. |
| --- | --- |

(108)

Time je jasno da opseg ulaganja ovisi i o rati leasinga i o mjesečnim plaćanjima leasinga i obrnuto. Čim ugovorne stranke utvrde referentne vrijednosti (trajanje, godišnju indeksaciju i preostalu vrijednost) i željeni ukupni opseg ulaganja ili planirana, mjesečna plaćanja leasinga mogu se izračunati parametri koji nedostaju. Prema formuli kraće trajanje, manja preostala vrijednost, manja indeksacija ili manja nominalna mjesečna plaćanja leasinga rezultiraju manjim ukupnim opsegom ulaganja.

| (109) | Nakon određivanja ukupnog opsega ulaganja oduzimaju se troškovi za sanaciju i poreze te ostali mogući troškovi. Preostali iznos odgovara kupovnoj cijeni. U okviru povratnog leasinga između društava NEUWOGES i BAVARIA kod kupovne cijene (predujam plaćen u novcu) ne pravi se razlika između cijene plaćene za vlasništvo nad zgradama i kamata na nasljedno pravo građenja.






  Izračun transakcije između društava BAVARIA i NEUWOGES |
| --- | --- |
| Ukupni opseg ulaganja | [...] EUR |
| Sanacija | [...] EUR |
| Porezi i pristojbe | [...] EUR |
| Naknada za privatizaciju | [...] EUR |
| Kupovna cijena | [...] EUR |

(109)

Nakon određivanja ukupnog opsega ulaganja oduzimaju se troškovi za sanaciju i poreze te ostali mogući troškovi. Preostali iznos odgovara kupovnoj cijeni. U okviru povratnog leasinga između društava NEUWOGES i BAVARIA kod kupovne cijene (predujam plaćen u novcu) ne pravi se razlika između cijene plaćene za vlasništvo nad zgradama i kamata na nasljedno pravo građenja.

Izračun transakcije između društava BAVARIA i NEUWOGES

Ukupni opseg ulaganja

[...] EUR

Sanacija

[...] EUR

Porezi i pristojbe

[...] EUR

Naknada za privatizaciju

[...] EUR

Kupovna cijena

[...] EUR

| (110) | Predmetna transakcija povratnog leasinga sastoji se od dvaju dijelova, Ugovora o nasljednom pravu građenja i Općeg ugovora o upravljanju; oni su pak povezani s Općim paušalnim ugovorom. Financijske posljedice Ugovora o nasljednom pravu građenja, Općeg ugovora o upravljanju i Općeg paušalnog ugovora za NEUWOGES potrebno je ocijeniti s obzirom na taj kontekst. |
| --- | --- |

(110)

Predmetna transakcija povratnog leasinga sastoji se od dvaju dijelova, Ugovora o nasljednom pravu građenja i Općeg ugovora o upravljanju; oni su pak povezani s Općim paušalnim ugovorom. Financijske posljedice Ugovora o nasljednom pravu građenja, Općeg ugovora o upravljanju i Općeg paušalnog ugovora za NEUWOGES potrebno je ocijeniti s obzirom na taj kontekst.

7.2.3.   Određivanje očekivanog financijskog utjecaja Ugovora o nasljednom pravu građenja na NEUWOGES

| (111) | Središnji sastavni dijelovi Ugovora o nasljednom pravu građenja jesu prodaja zgrada i zasnivanje nasljednog prava građenja na zemljištima na kojima se zgrade nalaze u trajanju od 75 godina. BAVARIA se obvezala na plaćanje iznosa od ukupno [...] EUR NEUWOGES-u, od toga [...] EUR kao kapitaliziranu kamatu na nasljedno pravo građenja na zemljištu za razdoblje do 31. prosinca 2028. i [...] EUR kao kupovnu cijenu za zgrade (54). Osim toga, BAVARIA od 1. siječnja 2029. mora tijekom razdoblja od deset godina plaćati godišnju kamatu na nasljedno pravo građenja u iznosu od [...] % tadašnje vrijednosti zemljišta, tj. od [...] EUR/m2 odnosno [...] EUR godišnje (55). Za preostalo trajanje Ugovora o nasljednom pravu građenja, od 2039. do kraja 2073., predviđena je prilagodba kamate na nasljedno pravo građenja indeksu ukupnih životnih troškova ako se on promijeni za više od [...] % (56). |
| --- | --- |

(111)

Središnji sastavni dijelovi Ugovora o nasljednom pravu građenja jesu prodaja zgrada i zasnivanje nasljednog prava građenja na zemljištima na kojima se zgrade nalaze u trajanju od 75 godina. BAVARIA se obvezala na plaćanje iznosa od ukupno [...] EUR NEUWOGES-u, od toga [...] EUR kao kapitaliziranu kamatu na nasljedno pravo građenja na zemljištu za razdoblje do 31. prosinca 2028. i [...] EUR kao kupovnu cijenu za zgrade (54). Osim toga, BAVARIA od 1. siječnja 2029. mora tijekom razdoblja od deset godina plaćati godišnju kamatu na nasljedno pravo građenja u iznosu od [...] % tadašnje vrijednosti zemljišta, tj. od [...] EUR/m2 odnosno [...] EUR godišnje (55). Za preostalo trajanje Ugovora o nasljednom pravu građenja, od 2039. do kraja 2073., predviđena je prilagodba kamate na nasljedno pravo građenja indeksu ukupnih životnih troškova ako se on promijeni za više od [...] % (56).

| (112) | Uz kupnju zgrada i stjecanje nasljednog prava građenja na predmetnim zemljištima BAVARIA se obvezala na sanaciju zgrada i pristala na sklapanje ugovora o izvođenju građevinskih radova s BRG-om, društvom kćeri NEUWOGES-a. |
| --- | --- |

(112)

Uz kupnju zgrada i stjecanje nasljednog prava građenja na predmetnim zemljištima BAVARIA se obvezala na sanaciju zgrada i pristala na sklapanje ugovora o izvođenju građevinskih radova s BRG-om, društvom kćeri NEUWOGES-a.

| (113) | Za određivanje visine kupovne cijene koju bi BAVARIA trebala platiti NEUWOGES-u u okviru Ugovora o nasljednom pravu građenja ugovorne su strane očekivale mjesečno plaćanje leasinga u iznosu od [...] EUR/m2, indeksaciju od [...] % godišnje, preostalu vrijednost zgrada od [...] % (koju je NEUWOGES trebao platiti poslije isteka Ugovora o zasnivanju nasljednog prava građenja sklopljenog na 75 godina na temelju mišljenja stručnjaka koje će se izraditi u predmetnom trenutku) te trajanje od 30 godina za povratni leasing
   (57). Ukupni opseg ulaganja koji proizlazi iz tih pretpostavki iznosio je [...] milijuna EUR (58). Nakon odbitka troškova sanacije u iznosu od [...] EUR, troškova privatizacije u iznosu od [...] EUR i poreza/pristojbi u iznosu od [...] EUR prodajna cijena iznosila je [...] EUR (59). |
| --- | --- |

(113)

Za određivanje visine kupovne cijene koju bi BAVARIA trebala platiti NEUWOGES-u u okviru Ugovora o nasljednom pravu građenja ugovorne su strane očekivale mjesečno plaćanje leasinga u iznosu od [...] EUR/m2, indeksaciju od [...] % godišnje, preostalu vrijednost zgrada od [...] % (koju je NEUWOGES trebao platiti poslije isteka Ugovora o zasnivanju nasljednog prava građenja sklopljenog na 75 godina na temelju mišljenja stručnjaka koje će se izraditi u predmetnom trenutku) te trajanje od 30 godina za povratni leasing
   (57). Ukupni opseg ulaganja koji proizlazi iz tih pretpostavki iznosio je [...] milijuna EUR (58). Nakon odbitka troškova sanacije u iznosu od [...] EUR, troškova privatizacije u iznosu od [...] EUR i poreza/pristojbi u iznosu od [...] EUR prodajna cijena iznosila je [...] EUR (59).

Formula

Formula

| (114) | Ta je konačna cijena zatim podijeljena na cijenu za zgrade ([...] % = [...] EUR) i kapitaliziranu kamatu na nasljedno pravo građenja na zemljištu ([...] % = [...] EUR) (60). Iznosi koji se odnose na zemljište i na zgrade nisu se posebno računali, nego su utvrđeni kao udjeli u ukupnoj prodajnoj cijeni. |
| --- | --- |

(114)

Ta je konačna cijena zatim podijeljena na cijenu za zgrade ([...] % = [...] EUR) i kapitaliziranu kamatu na nasljedno pravo građenja na zemljištu ([...] % = [...] EUR) (60). Iznosi koji se odnose na zemljište i na zgrade nisu se posebno računali, nego su utvrđeni kao udjeli u ukupnoj prodajnoj cijeni.

| (115) | Prve prednosti koje su za NEUWOGES nastale na temelju transakcije bili su gotovinsko plaćanje u iznosu od [...] EUR i prihodi iz kamata na nasljedno pravo građenja koje će BAVARIA platiti nakon isteka razdoblja od 30 godina. |
| --- | --- |

(115)

Prve prednosti koje su za NEUWOGES nastale na temelju transakcije bili su gotovinsko plaćanje u iznosu od [...] EUR i prihodi iz kamata na nasljedno pravo građenja koje će BAVARIA platiti nakon isteka razdoblja od 30 godina.

7.2.3.1.   Ostali čimbenici

Naknada za privatizaciju

| (116) | Najprije je potrebno utvrditi da je u svakom slučaju potrebno uzeti u obzir gotovinska plaćanja koja je BAVARIA platila NEUWOGES-u kao naknadu za privatizaciju u iznosu od [...] EUR. |
| --- | --- |

(116)

Najprije je potrebno utvrditi da je u svakom slučaju potrebno uzeti u obzir gotovinska plaćanja koja je BAVARIA platila NEUWOGES-u kao naknadu za privatizaciju u iznosu od [...] EUR.

| (117) | Kao kupac zgrada i nositelj nasljednog prava građenja na zemljištima BAVARIA je u skladu s predmetnim ugovorima morala poduzeti jasno određene napore za prodaju jednog dijela stanova stanarima. Taj je zahtjev bio određen ugovorom pa se prodaja mogla u svrhe zakona Altschuldenhilfegesetz smatrati „privatizacijom preko posrednika”. Prema tom zakonu komercijalni kupac trebao je uložiti napore kako bi što veći dio, ali najmanje 1/3 stanova preuzetih u okviru transakcije, prodao stanarima (61). U okviru tih obveza bilo je potrebno i uložiti napore kako bi se stanare informiralo o mogućnostima koje im stoje na raspolaganju te istražio njihov interes za kupnju stana. Zadaća ulaganja određenih napora ponovno je prenesena na NEUWOGES Ugovorom o nasljednom pravu građenja (V. dio, članci 1. do 3.). Osim toga, dogovoreno je da NEUWOGES za to dobije naknadu u iznosu od [...] EUR/m2, čime je ukupna naknada za napore uložene u privatizaciju iznosila [...] EUR. |
| --- | --- |

(117)

Kao kupac zgrada i nositelj nasljednog prava građenja na zemljištima BAVARIA je u skladu s predmetnim ugovorima morala poduzeti jasno određene napore za prodaju jednog dijela stanova stanarima. Taj je zahtjev bio određen ugovorom pa se prodaja mogla u svrhe zakona Altschuldenhilfegesetz smatrati „privatizacijom preko posrednika”. Prema tom zakonu komercijalni kupac trebao je uložiti napore kako bi što veći dio, ali najmanje 1/3 stanova preuzetih u okviru transakcije, prodao stanarima (61). U okviru tih obveza bilo je potrebno i uložiti napore kako bi se stanare informiralo o mogućnostima koje im stoje na raspolaganju te istražio njihov interes za kupnju stana. Zadaća ulaganja određenih napora ponovno je prenesena na NEUWOGES Ugovorom o nasljednom pravu građenja (V. dio, članci 1. do 3.). Osim toga, dogovoreno je da NEUWOGES za to dobije naknadu u iznosu od [...] EUR/m2, čime je ukupna naknada za napore uložene u privatizaciju iznosila [...] EUR.

| (118) | Naknada NEUWOGES-u za napore uložene u cilju privatizacije najprije nije bila planirana; iznos koji je kasnije odvojeno plaćen kao naknada za napore privatizacije izvorno je bio samo dio planirane prodajne cijene (62). Činjenica je da za trgovačko društvo BAVARIA nema smisla plaćati naknadu NEUWOGES-u za djelatnosti koje trgovačkom društvu BAVARIA nisu bile u ekonomskom interesu. Odobrenje otpisa na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz povezano sa zahtjevom za napore uložene u privatizaciju bilo je isključivo u ekonomskom interesu NEUWOGES-a. |
| --- | --- |

(118)

Naknada NEUWOGES-u za napore uložene u cilju privatizacije najprije nije bila planirana; iznos koji je kasnije odvojeno plaćen kao naknada za napore privatizacije izvorno je bio samo dio planirane prodajne cijene (62). Činjenica je da za trgovačko društvo BAVARIA nema smisla plaćati naknadu NEUWOGES-u za djelatnosti koje trgovačkom društvu BAVARIA nisu bile u ekonomskom interesu. Odobrenje otpisa na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz povezano sa zahtjevom za napore uložene u privatizaciju bilo je isključivo u ekonomskom interesu NEUWOGES-a.

| (119) | Naknada za napore uložene u privatizaciju, međutim, kasnije je oduzeta od cijene prodaje i umjesto toga isplaćena kao poseban iznos. Razlog tomu vjerojatno je bila činjenica da bi predmetni iznos, da je ostao dio prodajne cijene, podlijegao prijenosu u fond Erblastentilgungsfonds. Prodajna cijena koju je BAVARIA platila NEUWOGES-u umanjena je za odgovarajući iznos. Sa stajališta trgovačkog društva BAVARIA to nije činilo razliku u ekonomskom smislu. NEUWOGES je od trgovačkog društva BAVARIA dobio jednak iznos koji bi dobio da nije ugovorena odvojena naknada za privatizaciju. Činjenica je da je NEUWOGES sam dodao plaćanja za privatizaciju na očekivane prihode od povratnog leasinga
   (63). |
| --- | --- |

(119)

Naknada za napore uložene u privatizaciju, međutim, kasnije je oduzeta od cijene prodaje i umjesto toga isplaćena kao poseban iznos. Razlog tomu vjerojatno je bila činjenica da bi predmetni iznos, da je ostao dio prodajne cijene, podlijegao prijenosu u fond Erblastentilgungsfonds. Prodajna cijena koju je BAVARIA platila NEUWOGES-u umanjena je za odgovarajući iznos. Sa stajališta trgovačkog društva BAVARIA to nije činilo razliku u ekonomskom smislu. NEUWOGES je od trgovačkog društva BAVARIA dobio jednak iznos koji bi dobio da nije ugovorena odvojena naknada za privatizaciju. Činjenica je da je NEUWOGES sam dodao plaćanja za privatizaciju na očekivane prihode od povratnog leasinga
   (63).

| (120) | Izdvajanje tih plaćanja kao odvojene naknade umjesto kao dijela prodajne cijene za NEUWOGES je bilo relevantno samo u kontekstu zakona Altschuldenhilfegesetz. Kako je već prethodno navedeno (vidjeti uvodnu izjavu 101.), gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi uzeo u obzir zakon Altschuldenhilfegesetz. Činjenica da je NEUWOGES uložio napore u privatizaciju i za tu svrhu namijenio sredstva u ovom kontekstu nije bitna. Gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu koji ne postupa u kontekstu zakona Altschuldenhilfegesetz ne bi uložio napore u privatizaciju, zbog čega se oni ne mogu uzeti u obzir ni u pogledu primjene kriterija gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(120)

Izdvajanje tih plaćanja kao odvojene naknade umjesto kao dijela prodajne cijene za NEUWOGES je bilo relevantno samo u kontekstu zakona Altschuldenhilfegesetz. Kako je već prethodno navedeno (vidjeti uvodnu izjavu 101.), gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi uzeo u obzir zakon Altschuldenhilfegesetz. Činjenica da je NEUWOGES uložio napore u privatizaciju i za tu svrhu namijenio sredstva u ovom kontekstu nije bitna. Gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu koji ne postupa u kontekstu zakona Altschuldenhilfegesetz ne bi uložio napore u privatizaciju, zbog čega se oni ne mogu uzeti u obzir ni u pogledu primjene kriterija gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu.

| (121) | Tako je i naknadu za napore uložene u privatizaciju koju je BAVARIA plaćala NEUWOGES-u potrebno uzeti u obzir kao relevantnu prednost za NEUWOGES koju je potrebno dodati na prodajnu cijenu kako bi se odredio financijski utjecaj transakcije povratnog leasinga za NEUWOGES u cjelini. |
| --- | --- |

(121)

Tako je i naknadu za napore uložene u privatizaciju koju je BAVARIA plaćala NEUWOGES-u potrebno uzeti u obzir kao relevantnu prednost za NEUWOGES koju je potrebno dodati na prodajnu cijenu kako bi se odredio financijski utjecaj transakcije povratnog leasinga za NEUWOGES u cjelini.

Sanacija

| (122) | Sanacija provedena u okviru transakcije povratnog leasinga dodatno je financijski utjecala na NEUWOGES. Potrebno je podsjetiti na činjenicu da su troškovi sanacije bili neposredno povezani s plaćanjem trgovačkog društva BAVARIA NEUWOGES-u u skladu s Ugovorom o nasljednom pravu građenja koje je proizašlo iz izračuna ukupnog opsega ulaganja uz odbitak troškova, uključujući troškove sanacije (vidjeti uvodnu izjavu 109.). Drugim riječima: što su viši troškovi sanacije, niža je kupovna cijena. Iz tog razloga u alternativnom je izračunu transakcije, u kojem se polazilo od nižih najamnina, manje indeksacije, a time i znatno nižih stopa leasinga, kupovna cijena i dalje bila viša od cijene ugovorene Ugovorom o nasljednom pravu građenja; razlog tomu najprije je bila činjenica da su procijenjeni troškovi sanacije u tom alternativnom izračunu bili znatno niži od onih koje su na kraju dogovorili BAVARIA i BRG (64). |
| --- | --- |

(122)

Sanacija provedena u okviru transakcije povratnog leasinga dodatno je financijski utjecala na NEUWOGES. Potrebno je podsjetiti na činjenicu da su troškovi sanacije bili neposredno povezani s plaćanjem trgovačkog društva BAVARIA NEUWOGES-u u skladu s Ugovorom o nasljednom pravu građenja koje je proizašlo iz izračuna ukupnog opsega ulaganja uz odbitak troškova, uključujući troškove sanacije (vidjeti uvodnu izjavu 109.). Drugim riječima: što su viši troškovi sanacije, niža je kupovna cijena. Iz tog razloga u alternativnom je izračunu transakcije, u kojem se polazilo od nižih najamnina, manje indeksacije, a time i znatno nižih stopa leasinga, kupovna cijena i dalje bila viša od cijene ugovorene Ugovorom o nasljednom pravu građenja; razlog tomu najprije je bila činjenica da su procijenjeni troškovi sanacije u tom alternativnom izračunu bili znatno niži od onih koje su na kraju dogovorili BAVARIA i BRG (64).

| (123) | U tom kontekstu potrebno je napomenuti da je paušalni iznos za sanacijske radove koji je BAVARIA na temelju Općeg paušalnog ugovora platila BRG-u, trgovačkom društvu u stopostotnom vlasništvu NEUWOGES-a, iznosio znatno više od troškova sanacije koje je NEUWOGES izvorno procijenio (65). Dok je NEUWOGES iznos troškova izvorno procijenio na ukupno [...] EUR odnosno [...] EUR/m2, paušalni iznos za sanaciju koji su naposljetku dogovorili BAVARIA i BRG, društvo kći NEUWOGES-a, iznosio je [...] EUR odnosno [...] EUR/m2. Drugim riječima: dogovoreni troškovi premašivali su izvorno procijenjene troškove za [...] EUR odnosno [...] %. Znatno višim dogovorenim paušalnim troškovima bitno je smanjena kupovna cijena koju je BAVARIA platila NEUWOGES-u na temelju Ugovora o nasljednom pravu građenja. |
| --- | --- |

(123)

U tom kontekstu potrebno je napomenuti da je paušalni iznos za sanacijske radove koji je BAVARIA na temelju Općeg paušalnog ugovora platila BRG-u, trgovačkom društvu u stopostotnom vlasništvu NEUWOGES-a, iznosio znatno više od troškova sanacije koje je NEUWOGES izvorno procijenio (65). Dok je NEUWOGES iznos troškova izvorno procijenio na ukupno [...] EUR odnosno [...] EUR/m2, paušalni iznos za sanaciju koji su naposljetku dogovorili BAVARIA i BRG, društvo kći NEUWOGES-a, iznosio je [...] EUR odnosno [...] EUR/m2. Drugim riječima: dogovoreni troškovi premašivali su izvorno procijenjene troškove za [...] EUR odnosno [...] %. Znatno višim dogovorenim paušalnim troškovima bitno je smanjena kupovna cijena koju je BAVARIA platila NEUWOGES-u na temelju Ugovora o nasljednom pravu građenja.

| (124) | Nije navedeno obrazloženje za razliku između izvorne procjene troškova i dogovorenog paušalnog iznosa. To još više iznenađuje jer je NEUWOGES procijenjene sanacijske troškove u iznosu od [...] EUR/m2 u prosjeku izvorno nazivao „uobičajenima[...]”. (66) I u stručnoj procjeni koju je dostavio NEUWOGES pod naslovom Zwischen Sanierung und Abriss: Plattenbauten in den neuen Bundesländern (dalje u tekstu: „stručna procjena prema načelu PESTLE”) troškovi sanacije, slično načinu na koji ju je proveo BRG, procijenjeni su na [...] EUR/m2 do [...] EUR/m2
   (67). Kao vlasnik i upravitelj zgrada NEUWOGES je točno poznavao potrebu za sanacijom i teško je razumjeti zašto je ona u tolikoj mjeri podcijenjena. |
| --- | --- |

(124)

Nije navedeno obrazloženje za razliku između izvorne procjene troškova i dogovorenog paušalnog iznosa. To još više iznenađuje jer je NEUWOGES procijenjene sanacijske troškove u iznosu od [...] EUR/m2 u prosjeku izvorno nazivao „uobičajenima[...]”. (66) I u stručnoj procjeni koju je dostavio NEUWOGES pod naslovom Zwischen Sanierung und Abriss: Plattenbauten in den neuen Bundesländern (dalje u tekstu: „stručna procjena prema načelu PESTLE”) troškovi sanacije, slično načinu na koji ju je proveo BRG, procijenjeni su na [...] EUR/m2 do [...] EUR/m2
   (67). Kao vlasnik i upravitelj zgrada NEUWOGES je točno poznavao potrebu za sanacijom i teško je razumjeti zašto je ona u tolikoj mjeri podcijenjena.

| (125) | Troškove sanacije potrebno je uzeti u obzir pri određivanju financijskih učinaka Ugovora o nasljednom pravu građenja. Kao prvo, očito je da je za trgovačko društvo BAVARIA bilo nevažno koliko će visoke troškove sanacije izračunati BRG, društvo kći NEUWOGES-a, jer su svi dodatni troškovi sanacije jednostavno uračunani u kupovnu cijenu. Za NEUWOGES je, s druge strane, postojao očigledan ekonomski interes u sklapanju ugovora o izvođenju sanacijskih radova između društava BAVARIA i BRG i uračunavanju dijela prodajne cijene u troškove sanacije. Potonje razmatranje temeljilo se na činjenici da dobit koja je za društvo kći NEUWOGES-a nastala sanacijom nije podlijegala obvezi prijenosa na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz. Prema nekim procjenama, dobit koja je nastala za BRG (a time i za NEUWOGES) na temelju sanacija koje je provela BAVARIA iznosila je [...] EUR (68). Ta dobit predstavlja izravnu prednost za NEUWOGES koju je potrebno uzeti u obzir. Činjenica je da je i Uprava NEUWOGES-a radi opravdanja prodajne cijene uputila na ugovor o izvođenju sanacijskih radova sklopljen s BRG-om (69). |
| --- | --- |

(125)

Troškove sanacije potrebno je uzeti u obzir pri određivanju financijskih učinaka Ugovora o nasljednom pravu građenja. Kao prvo, očito je da je za trgovačko društvo BAVARIA bilo nevažno koliko će visoke troškove sanacije izračunati BRG, društvo kći NEUWOGES-a, jer su svi dodatni troškovi sanacije jednostavno uračunani u kupovnu cijenu. Za NEUWOGES je, s druge strane, postojao očigledan ekonomski interes u sklapanju ugovora o izvođenju sanacijskih radova između društava BAVARIA i BRG i uračunavanju dijela prodajne cijene u troškove sanacije. Potonje razmatranje temeljilo se na činjenici da dobit koja je za društvo kći NEUWOGES-a nastala sanacijom nije podlijegala obvezi prijenosa na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz. Prema nekim procjenama, dobit koja je nastala za BRG (a time i za NEUWOGES) na temelju sanacija koje je provela BAVARIA iznosila je [...] EUR (68). Ta dobit predstavlja izravnu prednost za NEUWOGES koju je potrebno uzeti u obzir. Činjenica je da je i Uprava NEUWOGES-a radi opravdanja prodajne cijene uputila na ugovor o izvođenju sanacijskih radova sklopljen s BRG-om (69).

Kamata na nasljedno pravo građenja na zemljištu

| (126) | U pogledu kamate na nasljedno pravo građenja potrebno je razmotriti argument NEUWOGES-a da BAVARIA prvih 30 godina de facto ne mora izvršavati plaćanja jer je kapitalizirana kamata na nasljedno pravo građenja bila sadržana u prodajnoj cijeni. Pitanje naplaćuje li se kamata na nasljedno pravo građenja godišnje ili unaprijed kao kapitalizirana kamata na nasljedno pravo građenja od male je važnosti za predmetnu procjenu. Nema naznaka za to da je takav sporazum bio nerazborit; bila je riječ samo o izražavanju preferencije NEUWOGES-a u korist početne likvidnosti. |
| --- | --- |

(126)

U pogledu kamate na nasljedno pravo građenja potrebno je razmotriti argument NEUWOGES-a da BAVARIA prvih 30 godina de facto ne mora izvršavati plaćanja jer je kapitalizirana kamata na nasljedno pravo građenja bila sadržana u prodajnoj cijeni. Pitanje naplaćuje li se kamata na nasljedno pravo građenja godišnje ili unaprijed kao kapitalizirana kamata na nasljedno pravo građenja od male je važnosti za predmetnu procjenu. Nema naznaka za to da je takav sporazum bio nerazborit; bila je riječ samo o izražavanju preferencije NEUWOGES-a u korist početne likvidnosti.

| (127) | Naposljetku se ne smije zaboraviti da je BAVARIA i nakon isteka Općeg ugovora o upravljanju obvezna plaćati kamatu na nasljedno pravo građenja na zemljištu. Od 1. siječnja 2029. BAVARIA tijekom razdoblja od 10 godina mora godišnje plaćati kamatu na nasljedno pravo građenja u iznosu od [...] % tadašnje vrijednosti zemljišta, odnosno [...] EUR/m2. Za preostalo trajanje predviđena je prilagodba kamate na nasljedno pravo građenja indeksu ukupnih životnih troškova života ako se on promijeni za više od [...] %. Ako se, radi pojednostavnjenja, polazi od toga da se indeks troškova života neće mijenjati, ta se buduća plaćanja mogu procijeniti na nominalnu vrijednost od [...] EUR. Pri ukupnoj procjeni potrebno je i vrijednost tih budućih plaćanja diskontiranu prema razini iz 1998. smatrati dijelom prednosti koju je ostvario NEUWOGES. |
| --- | --- |

(127)

Naposljetku se ne smije zaboraviti da je BAVARIA i nakon isteka Općeg ugovora o upravljanju obvezna plaćati kamatu na nasljedno pravo građenja na zemljištu. Od 1. siječnja 2029. BAVARIA tijekom razdoblja od 10 godina mora godišnje plaćati kamatu na nasljedno pravo građenja u iznosu od [...] % tadašnje vrijednosti zemljišta, odnosno [...] EUR/m2. Za preostalo trajanje predviđena je prilagodba kamate na nasljedno pravo građenja indeksu ukupnih životnih troškova života ako se on promijeni za više od [...] %. Ako se, radi pojednostavnjenja, polazi od toga da se indeks troškova života neće mijenjati, ta se buduća plaćanja mogu procijeniti na nominalnu vrijednost od [...] EUR. Pri ukupnoj procjeni potrebno je i vrijednost tih budućih plaćanja diskontiranu prema razini iz 1998. smatrati dijelom prednosti koju je ostvario NEUWOGES.

7.2.3.2.   Zaključci

| (128) | Ovdje valja podsjetiti da je cilj predmetne analize bio što točnije istražiti financijske učinke Ugovora o nasljednom pravu građenja na NEUWOGES. Iz analize proizlazi da su relevantne prednosti koje je dobio NEUWOGES sljedeće:






  (a) | iznos u novcu koji je platila BAVARIA ([...] EUR); |
| --- | --- | --- |

(128)

Ovdje valja podsjetiti da je cilj predmetne analize bio što točnije istražiti financijske učinke Ugovora o nasljednom pravu građenja na NEUWOGES. Iz analize proizlazi da su relevantne prednosti koje je dobio NEUWOGES sljedeće:

(a)

iznos u novcu koji je platila BAVARIA ([...] EUR);

| (b) | naknada plaćena za napore uložene u privatizaciju ([...] EUR); |
| --- | --- |

(b)

naknada plaćena za napore uložene u privatizaciju ([...] EUR);

| (c) | dobit ostvarena sanacijom ([...] EUR); |
| --- | --- |

(c)

dobit ostvarena sanacijom ([...] EUR);

| (d) | vrijednost kamate na nasljedno pravo građenja za razdoblje od 2029. u novcu (diskontirano [...] EUR). |
| --- | --- |

(d)

vrijednost kamate na nasljedno pravo građenja za razdoblje od 2029. u novcu (diskontirano [...] EUR).

7.2.4.   Određivanje očekivanih financijskih učinaka Općeg ugovora o upravljanju na NEUWOGES

| (129) | U skladu s Općim ugovorom o upravljanju NEUWOGES je odgovoran za upravljanje predmetnim zgradama. NEUWOGES-u pripadaju svi prihodi iz davanja stanova i poslovnih prostora u najam. S druge strane, obvezan je vlasniku (trgovačkom društvu BAVARIA) plaćati fiksnu mjesečnu ratu leasinga koja je određena na [...] EUR do kraja sanacijskih radova i na [...] EUR za razdoblje poslije radova (članak 3. Općeg ugovora o upravljanju). Ugovor vrijedi 30 godina, počevši od dovršetka sanacijskih radova (članak 2. stavak 1.). Mjesečna rata leasinga indeksirana je na [...] % godišnje (članak 4. stavak 2.). Svrha je sljedeće analize odrediti financijske učinke Općeg ugovora o upravljanju na NEUWOGES. |
| --- | --- |

(129)

U skladu s Općim ugovorom o upravljanju NEUWOGES je odgovoran za upravljanje predmetnim zgradama. NEUWOGES-u pripadaju svi prihodi iz davanja stanova i poslovnih prostora u najam. S druge strane, obvezan je vlasniku (trgovačkom društvu BAVARIA) plaćati fiksnu mjesečnu ratu leasinga koja je određena na [...] EUR do kraja sanacijskih radova i na [...] EUR za razdoblje poslije radova (članak 3. Općeg ugovora o upravljanju). Ugovor vrijedi 30 godina, počevši od dovršetka sanacijskih radova (članak 2. stavak 1.). Mjesečna rata leasinga indeksirana je na [...] % godišnje (članak 4. stavak 2.). Svrha je sljedeće analize odrediti financijske učinke Općeg ugovora o upravljanju na NEUWOGES.

7.2.4.1.   Kontekst (izračuni)

| (130) | Mjesečna rata leasinga dobiva se množenjem očekivane neto najamnine po m2 i mjesecu – umanjene za troškove upravljanja i održavanja i rizik nenaplate najamnine – brojem raspoloživih kvadratnih metara (70). Središnje pretpostavke time se odnose na očekivanu neto najamninu po m2 i mjesecu te na očekivane troškove. U Općem ugovoru o upravljanju strane su očekivale neto najamninu u iznosu od [...] EUR/m2 poslije sanacije i troškove u iznosu od [...] EUR/m2; u skladu s tim, mjesečna rata leasinga određena je na [...] EUR/m2
   (71). |
| --- | --- |

(130)

Mjesečna rata leasinga dobiva se množenjem očekivane neto najamnine po m2 i mjesecu – umanjene za troškove upravljanja i održavanja i rizik nenaplate najamnine – brojem raspoloživih kvadratnih metara (70). Središnje pretpostavke time se odnose na očekivanu neto najamninu po m2 i mjesecu te na očekivane troškove. U Općem ugovoru o upravljanju strane su očekivale neto najamninu u iznosu od [...] EUR/m2 poslije sanacije i troškove u iznosu od [...] EUR/m2; u skladu s tim, mjesečna rata leasinga određena je na [...] EUR/m2
   (71).

Formula

Formula

| (131) | NEUWOGES je imao izbor pri određivanju konkretnih parametara koji su naposljetku preuzeti u Opći ugovor o upravljanju (72). Imao je mogućnost točno odrediti plaćanja koja mjesečno izvršava za vrijeme trajanja ugovora te prihode od prodaje utvrđivanjem drugog iznosa najamnine ili više indeksacije (73). Postoji izravna povezanost između preuzimanja većeg ili manjeg rizika utvrđivanjem određene rate leasinga (npr. utvrđivanjem drukčijih iznosa najamnine, drukčije indeksacije i drukčijih troškova) i likvidnosti sadržane u obliku prodajne cijene. Tako bi, primjerice, prema alternativnom izračunu koji je izradila BAVARIA i koji se temelji na indeksaciji od 2,0 %, iznosu najamnine od [...] EUR i posljedičnoj cijeni leasinga od [...] EUR mjesečni iznos leasinga bio [...] EUR umjesto [...] EUR (74). Naravno, i prodajna cijena bila bi niža. |
| --- | --- |

(131)

NEUWOGES je imao izbor pri određivanju konkretnih parametara koji su naposljetku preuzeti u Opći ugovor o upravljanju (72). Imao je mogućnost točno odrediti plaćanja koja mjesečno izvršava za vrijeme trajanja ugovora te prihode od prodaje utvrđivanjem drugog iznosa najamnine ili više indeksacije (73). Postoji izravna povezanost između preuzimanja većeg ili manjeg rizika utvrđivanjem određene rate leasinga (npr. utvrđivanjem drukčijih iznosa najamnine, drukčije indeksacije i drukčijih troškova) i likvidnosti sadržane u obliku prodajne cijene. Tako bi, primjerice, prema alternativnom izračunu koji je izradila BAVARIA i koji se temelji na indeksaciji od 2,0 %, iznosu najamnine od [...] EUR i posljedičnoj cijeni leasinga od [...] EUR mjesečni iznos leasinga bio [...] EUR umjesto [...] EUR (74). Naravno, i prodajna cijena bila bi niža.

7.2.4.2.   Analiza financijskih učinaka

Opća razmatranja

| (132) | Pri određivanju financijskih učinaka Općeg ugovora o upravljanju na NEUWOGES potrebno je uzeti u obzir dva razmatranja. Kao prvo: rata leasinga računa se na temelju kvadratnih metara. Budući da su neki stanovi prodani nakon što je BAVARIA sklopila ugovor, ukupni broj kvadratnih metara promijenio se s izvornih [...] m2 na [...] m2 1999., [...] m2 2000. i [...] m2 2001. Nakon 2001. mjerodavni broj kvadratnih metara ostao je [...] m2. U svojim primjedbama NEUWOGES je izračun projiciranih financijskih tokova temeljio na tom broju kvadratnih metara koji se postupno smanjivao. Budući da je važna jedino perspektiva ex ante, NEUWOGES nije smio smanjiti broj kvadratnih metara na kojem se temelji njegov izračun za stvarno prodani broj kvadratnih metara, nego za broj kvadratnih metara čiju je daljnju prodaju očekivao početkom 1998. U skladu s tim sljedeća se analiza ne temelji na brojevima koje je NEUWOGES naveo u svojim primjedbama, nego se temelji na brojevima koje je NEUWOGES očekivao u svojoj izvornoj projekciji dobiti, dakle na postupnom smanjenju s [...] m2 na [...] m2 do 2003. Kao drugo: kako bi se odredili očekivani financijski učinci Ugovora na NEUWOGES u trenutku sklapanja transakcije potrebno je diskontirati buduće prihode i troškove, što zahtijeva utvrđivanje diskontne stope. U skladu s izvornim dopisom i analizama novčanog toka koje je dostavio NEUWOGES Komisija očekuje diskontnu stopu od 5 % godišnje (75). |
| --- | --- |

(132)

Pri određivanju financijskih učinaka Općeg ugovora o upravljanju na NEUWOGES potrebno je uzeti u obzir dva razmatranja. Kao prvo: rata leasinga računa se na temelju kvadratnih metara. Budući da su neki stanovi prodani nakon što je BAVARIA sklopila ugovor, ukupni broj kvadratnih metara promijenio se s izvornih [...] m2 na [...] m2 1999., [...] m2 2000. i [...] m2 2001. Nakon 2001. mjerodavni broj kvadratnih metara ostao je [...] m2. U svojim primjedbama NEUWOGES je izračun projiciranih financijskih tokova temeljio na tom broju kvadratnih metara koji se postupno smanjivao. Budući da je važna jedino perspektiva ex ante, NEUWOGES nije smio smanjiti broj kvadratnih metara na kojem se temelji njegov izračun za stvarno prodani broj kvadratnih metara, nego za broj kvadratnih metara čiju je daljnju prodaju očekivao početkom 1998. U skladu s tim sljedeća se analiza ne temelji na brojevima koje je NEUWOGES naveo u svojim primjedbama, nego se temelji na brojevima koje je NEUWOGES očekivao u svojoj izvornoj projekciji dobiti, dakle na postupnom smanjenju s [...] m2 na [...] m2 do 2003. Kao drugo: kako bi se odredili očekivani financijski učinci Ugovora na NEUWOGES u trenutku sklapanja transakcije potrebno je diskontirati buduće prihode i troškove, što zahtijeva utvrđivanje diskontne stope. U skladu s izvornim dopisom i analizama novčanog toka koje je dostavio NEUWOGES Komisija očekuje diskontnu stopu od 5 % godišnje (75).

Pouzdanost analiza novčanog toka NEUWOGES-a

| (133) | Prije neovisne ekonomske analize Općeg ugovora o upravljanju najprije je potreban komentar ex post analiza novčanog toka koje je dostavio NEUWOGES, a koje bi trebale pokazati koja bi ex ante očekivanja razborit gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu imao u pogledu novčanog toka nastalog na temelju Općeg ugovora o upravljanju. NEUWOGES obrazlaže da se u pogledu Općeg ugovora o upravljanju na temelju realističnih ex ante pretpostavki, a takve su, prema njegovu mišljenju, povećanje najamnine od [...] % godišnje, indeksacija troškova od [...] % godišnje i stopa praznih prostora od [...] %, mogao očekivati negativan ukupni novčani tok koji nominalno iznosi [...] EUR, a diskontirano [...] EUR (76). NEUWOGES nadalje navodi da je iz Općeg ugovora o upravljanju samo u slučaju navodno nerealističnih ex ante pretpostavki, tj. povećanja najamnine od [...] % godišnje, stope praznih prostora od [...] % i stabilnih troškova, mogla proizići nominalna vrijednost od [...] EUR i diskontirana vrijednost od [...] EUR (77). Tako je, prema NEUWOGES-u, otpočetka bilo jasno da je samo za ostvarivanje rate leasinga svake godine bilo potrebno provesti povećanje najamnine od [...] %, pri čemu ne bi ostalo mjesta za povećanje troškova. |
| --- | --- |

(133)

Prije neovisne ekonomske analize Općeg ugovora o upravljanju najprije je potreban komentar ex post analiza novčanog toka koje je dostavio NEUWOGES, a koje bi trebale pokazati koja bi ex ante očekivanja razborit gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu imao u pogledu novčanog toka nastalog na temelju Općeg ugovora o upravljanju. NEUWOGES obrazlaže da se u pogledu Općeg ugovora o upravljanju na temelju realističnih ex ante pretpostavki, a takve su, prema njegovu mišljenju, povećanje najamnine od [...] % godišnje, indeksacija troškova od [...] % godišnje i stopa praznih prostora od [...] %, mogao očekivati negativan ukupni novčani tok koji nominalno iznosi [...] EUR, a diskontirano [...] EUR (76). NEUWOGES nadalje navodi da je iz Općeg ugovora o upravljanju samo u slučaju navodno nerealističnih ex ante pretpostavki, tj. povećanja najamnine od [...] % godišnje, stope praznih prostora od [...] % i stabilnih troškova, mogla proizići nominalna vrijednost od [...] EUR i diskontirana vrijednost od [...] EUR (77). Tako je, prema NEUWOGES-u, otpočetka bilo jasno da je samo za ostvarivanje rate leasinga svake godine bilo potrebno provesti povećanje najamnine od [...] %, pri čemu ne bi ostalo mjesta za povećanje troškova.

| (134) | U tom pogledu potrebno je napomenuti da NEUWOGES polazi od pretpostavki u pogledu troškova koje nisu jako uvjerljive (početna razina troškova jednaka je u svim analizama koje je NEUWOGES dostavio). Izračuni na kojima se temelji sklopljeni Opći ugovor o upravljanju polaze od ukupnih troškova (upravljanje, održavanje, rizik nenaplate najamnine) u iznosu od otprilike [...] % najamninâ, dok se analize novčanog toka NEUWOGES-a temelje na razini troškova (nakon sanacije) od najmanje [...] % ([...] % za rizik nenaplate najamnine, [...] % za upravljanje i održavanje). Čak i ako se ne uzme u obzir veliko povećanje broja nenaplaćenih najamnina (od [...] % do [...] %), kod preostalih troškova ipak je još potrebno utvrditi povećanje najamnina s [...] % na [...] %. U primjedbama NEUWOGES-a ne nalazi se odgovarajuće obrazloženje za taj rast. S druge strane, NEUWOGES utvrđuje da je [...] % ([...] EUR/m2) vjerojatna vrijednost u razdoblju neposredno nakon modernizacije, no da se ta vrijednost poslije mora godišnje povećavati za [...] % godišnje (78). I u stručnoj procjeni fer vrijednosti čiju je izradu NEUWOGES zatražio prije prodaje polazilo se od ukupne razine troškova (uključujući rizik nenaplate najamnine (79)) između [...] % i [...] % (stručna procjena iz 1997.). Budući da se u stručnoj procjeni ne navodi točno na koji se postotak procjenjuju nenaplate najamnine, nije moguće istražiti u kojoj mjeri temeljne pretpostavke u pogledu ostalih troškova odstupaju od pretpostavki NEUWOGES-a. U svakom su slučaju troškovi koje NEUWOGES sada procjenjuje viši, čak i uz pretpostavku da je rizik nenaplate najamnine u stručnoj procjeni iz 1997. određen na [...] %. S obzirom na to, analize novčanog toka NEUWOGES-a nisu prihvatljive i potrebno ih je ispraviti na temelju razine početnih troškova od [...] %, bez rizika nenaplate najamnine (80). |
| --- | --- |

(134)

U tom pogledu potrebno je napomenuti da NEUWOGES polazi od pretpostavki u pogledu troškova koje nisu jako uvjerljive (početna razina troškova jednaka je u svim analizama koje je NEUWOGES dostavio). Izračuni na kojima se temelji sklopljeni Opći ugovor o upravljanju polaze od ukupnih troškova (upravljanje, održavanje, rizik nenaplate najamnine) u iznosu od otprilike [...] % najamninâ, dok se analize novčanog toka NEUWOGES-a temelje na razini troškova (nakon sanacije) od najmanje [...] % ([...] % za rizik nenaplate najamnine, [...] % za upravljanje i održavanje). Čak i ako se ne uzme u obzir veliko povećanje broja nenaplaćenih najamnina (od [...] % do [...] %), kod preostalih troškova ipak je još potrebno utvrditi povećanje najamnina s [...] % na [...] %. U primjedbama NEUWOGES-a ne nalazi se odgovarajuće obrazloženje za taj rast. S druge strane, NEUWOGES utvrđuje da je [...] % ([...] EUR/m2) vjerojatna vrijednost u razdoblju neposredno nakon modernizacije, no da se ta vrijednost poslije mora godišnje povećavati za [...] % godišnje (78). I u stručnoj procjeni fer vrijednosti čiju je izradu NEUWOGES zatražio prije prodaje polazilo se od ukupne razine troškova (uključujući rizik nenaplate najamnine (79)) između [...] % i [...] % (stručna procjena iz 1997.). Budući da se u stručnoj procjeni ne navodi točno na koji se postotak procjenjuju nenaplate najamnine, nije moguće istražiti u kojoj mjeri temeljne pretpostavke u pogledu ostalih troškova odstupaju od pretpostavki NEUWOGES-a. U svakom su slučaju troškovi koje NEUWOGES sada procjenjuje viši, čak i uz pretpostavku da je rizik nenaplate najamnine u stručnoj procjeni iz 1997. određen na [...] %. S obzirom na to, analize novčanog toka NEUWOGES-a nisu prihvatljive i potrebno ih je ispraviti na temelju razine početnih troškova od [...] %, bez rizika nenaplate najamnine (80).

| (135) | Nadalje je u tom pogledu potrebno utvrditi da je pogrešna tvrdnja NEUWOGES-a kako je potrebno provesti povećanja najamnine od [...] % samo kako bi se nadoknadilo povećanje rate leasinga. Budući da se rata leasinga računa kao postotak izvorne ukupne najamnine (u ovom slučaju [...] %), povećanjem najamnine za [...] % omogućila bi se nadoknada ne samo povećanja rate leasinga nego i povećanja troškova za [...] %. U slučaju stabilnih troškova za nadoknadu povećanja rate leasinga bilo bi dovoljno već i manje povećanje najamnine. Činjenica je da bi na temelju rizika nenaplate najamnine od [...] % i inače stabilnih troškova godišnje povećanje najamnine od [...] % bilo dovoljno za nadoknadu povećanja rate leasinga. Svako veće povećanje NEUWOGES bi mogao upotrijebiti za plaćanje rastućih troškova ili za ostvarivanje dobiti. |
| --- | --- |

(135)

Nadalje je u tom pogledu potrebno utvrditi da je pogrešna tvrdnja NEUWOGES-a kako je potrebno provesti povećanja najamnine od [...] % samo kako bi se nadoknadilo povećanje rate leasinga. Budući da se rata leasinga računa kao postotak izvorne ukupne najamnine (u ovom slučaju [...] %), povećanjem najamnine za [...] % omogućila bi se nadoknada ne samo povećanja rate leasinga nego i povećanja troškova za [...] %. U slučaju stabilnih troškova za nadoknadu povećanja rate leasinga bilo bi dovoljno već i manje povećanje najamnine. Činjenica je da bi na temelju rizika nenaplate najamnine od [...] % i inače stabilnih troškova godišnje povećanje najamnine od [...] % bilo dovoljno za nadoknadu povećanja rate leasinga. Svako veće povećanje NEUWOGES bi mogao upotrijebiti za plaćanje rastućih troškova ili za ostvarivanje dobiti.

Analiza financijskih učinaka

| (136) | U trenutku sklapanja ugovora NEUWOGES je sâm proveo analizu nominalnog novčanog toka (81). U toj analizi polazio je od toga da će njegovi troškovi (upravljanje, održavanje) rasti za [...] % godišnje, da će svake tri godine moći povećavati najamnine za [...] %, da će moći održati stopu praznih prostora od [...] % i da će prodati [...] % stanova stanarima. Na temelju toga NEUWOGES je očekivao novčani tok stvoren na temelju Općeg ugovora o upravljanju od [...] EUR tijekom razdoblja od 30 godina. |
| --- | --- |

(136)

U trenutku sklapanja ugovora NEUWOGES je sâm proveo analizu nominalnog novčanog toka (81). U toj analizi polazio je od toga da će njegovi troškovi (upravljanje, održavanje) rasti za [...] % godišnje, da će svake tri godine moći povećavati najamnine za [...] %, da će moći održati stopu praznih prostora od [...] % i da će prodati [...] % stanova stanarima. Na temelju toga NEUWOGES je očekivao novčani tok stvoren na temelju Općeg ugovora o upravljanju od [...] EUR tijekom razdoblja od 30 godina.

| (137) | U okviru službenog istražnog postupka nije došlo do saznanja na temelju kojih bi se uzela u obzir pretpostavka da su navedeni izračuni svjesno provedeni na temelju pretjerano optimističnih očekivanja. Ništa ne upućuje na to da su predstavnici NEUWOGES-a koji su te brojke dostavili Nadzornom odboru NEUWOGES-a to učinili svjesni da je riječ o pogrešnim brojkama. Ne čini se ni da NEUWOGES tvrdi da je njegova Uprava svjesno sklopila nepovoljnu transakciju zbog političkih razloga, nego je pri ocjeni ekonomskog utjecaja vjerojatno došlo do pogrešne procjene (što se, prema mišljenju NEUWOGES-a, ne bi dogodilo u slučaju gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu) (82). |
| --- | --- |

(137)

U okviru službenog istražnog postupka nije došlo do saznanja na temelju kojih bi se uzela u obzir pretpostavka da su navedeni izračuni svjesno provedeni na temelju pretjerano optimističnih očekivanja. Ništa ne upućuje na to da su predstavnici NEUWOGES-a koji su te brojke dostavili Nadzornom odboru NEUWOGES-a to učinili svjesni da je riječ o pogrešnim brojkama. Ne čini se ni da NEUWOGES tvrdi da je njegova Uprava svjesno sklopila nepovoljnu transakciju zbog političkih razloga, nego je pri ocjeni ekonomskog utjecaja vjerojatno došlo do pogrešne procjene (što se, prema mišljenju NEUWOGES-a, ne bi dogodilo u slučaju gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu) (82).

| (138) | Unatoč tomu potrebno je provjeriti jesu li očekivanja stvarno bila takva da gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi na njima temeljio svoju odluku. U tom pogledu potrebno je napomenuti da bi, prema NEUWOGES-u, gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu očekivao povećanje najamnine od samo [...] % godišnje, rizik nenaplate najamnine od [...] % i povećanje troškova upravljanja i održavanja od [...] % (83). Na temelju tih pretpostavki, prema NEUWOGES-u ukupni novčani tok nominalno bi iznosio [...] EUR, a diskontirano [...] EUR, pri čemu se prije svega primjećuje nenaplata najamnine uvećana za više od sedam puta. |
| --- | --- |

(138)

Unatoč tomu potrebno je provjeriti jesu li očekivanja stvarno bila takva da gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi na njima temeljio svoju odluku. U tom pogledu potrebno je napomenuti da bi, prema NEUWOGES-u, gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu očekivao povećanje najamnine od samo [...] % godišnje, rizik nenaplate najamnine od [...] % i povećanje troškova upravljanja i održavanja od [...] % (83). Na temelju tih pretpostavki, prema NEUWOGES-u ukupni novčani tok nominalno bi iznosio [...] EUR, a diskontirano [...] EUR, pri čemu se prije svega primjećuje nenaplata najamnine uvećana za više od sedam puta.

7.2.4.3.   Očekivanja tržišta

| (139) | Najprije se uputilo na dokumente kojima se pruža uvid u stvarna očekivanja dviju strana koje sudjeluju u transakciji. Kao prvo, iz zapisnika sa sjednice od 16. prosinca 1997. vidljivo je da je Uprava NEUWOGES-a ocijenila rizike povezane s transakcijom kao „podnošljive” (84). Nadalje, iz zapisnika se može vidjeti da je NEUWOGES svoje postupke temeljio na izračunima koji su polazili od povećanja najamnine od [...] % svake tri godine, povećanja troškova (bez rizika nenaplate najamnine) od [...] % i rizika nenaplate najamnine od [...] % (85). |
| --- | --- |

(139)

Najprije se uputilo na dokumente kojima se pruža uvid u stvarna očekivanja dviju strana koje sudjeluju u transakciji. Kao prvo, iz zapisnika sa sjednice od 16. prosinca 1997. vidljivo je da je Uprava NEUWOGES-a ocijenila rizike povezane s transakcijom kao „podnošljive” (84). Nadalje, iz zapisnika se može vidjeti da je NEUWOGES svoje postupke temeljio na izračunima koji su polazili od povećanja najamnine od [...] % svake tri godine, povećanja troškova (bez rizika nenaplate najamnine) od [...] % i rizika nenaplate najamnine od [...] % (85).

| (140) | Prije potpisivanja ugovorâ NEUWOGES se savjetovao s revizorskim društvom Nordrevision, prema čijoj je procjeni povećanje najamnine od [...] % odgovaralo općoj stopi inflacije, ali je bilo gotovo neostvarivo (86). Osim toga, društvo Nordrevision smatralo je da je početna razina troškova (izračun se temelji na procijenjenim troškovima u iznosu od [...] % najamnina) uz pretpostavku stope praznih prostora od 0 % realistična, ali da je potrebna indeksacija troškova koja odgovara indeksaciji rate leasinga
   (87). |
| --- | --- |

(140)

Prije potpisivanja ugovorâ NEUWOGES se savjetovao s revizorskim društvom Nordrevision, prema čijoj je procjeni povećanje najamnine od [...] % odgovaralo općoj stopi inflacije, ali je bilo gotovo neostvarivo (86). Osim toga, društvo Nordrevision smatralo je da je početna razina troškova (izračun se temelji na procijenjenim troškovima u iznosu od [...] % najamnina) uz pretpostavku stope praznih prostora od 0 % realistična, ali da je potrebna indeksacija troškova koja odgovara indeksaciji rate leasinga
   (87).

| (141) | BAVARIA je polazila od toga da se, s obzirom na pretpostavljeni jednaki razvoj broja stanovnika u Neubrandenburgu (na temelju dolaska različitih velikih pružatelja usluga) (88) i dobro stanje zgrada, može očekivati vrlo niska stopa praznih stanova (89). Osim toga je smatrala da su povećanja najamnina u skladu s indeksacijom plaćanja leasinga moguća (90). |
| --- | --- |

(141)

BAVARIA je polazila od toga da se, s obzirom na pretpostavljeni jednaki razvoj broja stanovnika u Neubrandenburgu (na temelju dolaska različitih velikih pružatelja usluga) (88) i dobro stanje zgrada, može očekivati vrlo niska stopa praznih stanova (89). Osim toga je smatrala da su povećanja najamnina u skladu s indeksacijom plaćanja leasinga moguća (90).

| (142) | Naposljetku, upućuje se na to da je stručna procjena fer vrijednosti iz 1997. izrađena na zahtjev NEUWOGES-a prije prodaje sadržavala podatke o očekivanim relevantnim promjenama. U stručnoj procjeni iz 1997. polazilo se od razine troškova od [...] % do [...] %, pri čemu nije navedeno na koji se postotak procjenjuje rizik nenaplate najamnine (91). |
| --- | --- |

(142)

Naposljetku, upućuje se na to da je stručna procjena fer vrijednosti iz 1997. izrađena na zahtjev NEUWOGES-a prije prodaje sadržavala podatke o očekivanim relevantnim promjenama. U stručnoj procjeni iz 1997. polazilo se od razine troškova od [...] % do [...] %, pri čemu nije navedeno na koji se postotak procjenjuje rizik nenaplate najamnine (91).

7.2.4.4.   Ocjena

Troškovi upravljanja

| (143) | Kao prvo, očekivanja u pogledu troškova upravljanja i održavanja, ne samo s obzirom na početnu razinu ([...] EUR/m2 odnosno [...] % najamnina) nego i s obzirom na očekivano povećanje ([...] % godišnje), čine se opravdanima. U pogledu početne razine troškova taj se zaključak temelji na zaključku samog NEUWOGES-a da su time troškovi, barem za vrijeme neposredno poslije sanacije, procijenjeni na dovoljno visokoj razini. Kao drugo, u stručnoj procjeni prema načelu PESTLE utvrđeno je da će troškovi upravljanja i održavanja 1997. iznositi prosječno [...] EUR/m2, što je [...] EUR manje od iznosa istih troškova procijenjenih u okviru transakcije povratnog leasinga
   (92). Naposljetku su se i troškovi u procjenama stručnjaka kretali u tim okvirima. Povećanje tih troškova moglo se sa sigurnošću očekivati; pretpostavljeno povećanje od [...] % godišnje činilo se opravdano i procijenjeno s određenim oprezom. Društvo Nordrevision samo je predložilo da se takva indeksacija troškova upravljanja prilagodi indeksaciji rate leasinga čime bi se dobilo godišnje povećanje za [...] %, odnosno manje povećanje nego što je NEUWOGES stvarno pretpostavio. Uostalom, NEUWOGES sada sam zastupa mišljenje da se moglo očekivati stvarno povećanje za [...] % godišnje, što znači da iznos od [...] % godišnje sigurno nije bio neopravdano nizak. |
| --- | --- |

(143)

Kao prvo, očekivanja u pogledu troškova upravljanja i održavanja, ne samo s obzirom na početnu razinu ([...] EUR/m2 odnosno [...] % najamnina) nego i s obzirom na očekivano povećanje ([...] % godišnje), čine se opravdanima. U pogledu početne razine troškova taj se zaključak temelji na zaključku samog NEUWOGES-a da su time troškovi, barem za vrijeme neposredno poslije sanacije, procijenjeni na dovoljno visokoj razini. Kao drugo, u stručnoj procjeni prema načelu PESTLE utvrđeno je da će troškovi upravljanja i održavanja 1997. iznositi prosječno [...] EUR/m2, što je [...] EUR manje od iznosa istih troškova procijenjenih u okviru transakcije povratnog leasinga
   (92). Naposljetku su se i troškovi u procjenama stručnjaka kretali u tim okvirima. Povećanje tih troškova moglo se sa sigurnošću očekivati; pretpostavljeno povećanje od [...] % godišnje činilo se opravdano i procijenjeno s određenim oprezom. Društvo Nordrevision samo je predložilo da se takva indeksacija troškova upravljanja prilagodi indeksaciji rate leasinga čime bi se dobilo godišnje povećanje za [...] %, odnosno manje povećanje nego što je NEUWOGES stvarno pretpostavio. Uostalom, NEUWOGES sada sam zastupa mišljenje da se moglo očekivati stvarno povećanje za [...] % godišnje, što znači da iznos od [...] % godišnje sigurno nije bio neopravdano nizak.

Rizik nenaplate najamnine

| (144) | U pogledu rizika nenaplate najamnine nije bilo nerealistično očekivati općenitu nenaplatu najamnine od [...] %. Najprije je potrebno utvrditi da ta pretpostavka nije osporena u stručnoj procjeni društva Nordrevision u pogledu ugovora, iako su savjetnici izrazili zabrinutost u pogledu opće gospodarske situacije i tržišta nekretnina u Neubrandenburgu (93). Kao drugo, čini se da se u stručnoj procjeni fer vrijednosti iz 1997., čak i ako nema točnih navoda o pretpostavljenom riziku nenaplate najamnine, nisu očekivali znatno veći rizici nenaplate najamnine (94). |
| --- | --- |

(144)

U pogledu rizika nenaplate najamnine nije bilo nerealistično očekivati općenitu nenaplatu najamnine od [...] %. Najprije je potrebno utvrditi da ta pretpostavka nije osporena u stručnoj procjeni društva Nordrevision u pogledu ugovora, iako su savjetnici izrazili zabrinutost u pogledu opće gospodarske situacije i tržišta nekretnina u Neubrandenburgu (93). Kao drugo, čini se da se u stručnoj procjeni fer vrijednosti iz 1997., čak i ako nema točnih navoda o pretpostavljenom riziku nenaplate najamnine, nisu očekivali znatno veći rizici nenaplate najamnine (94).

| (145) | Kako proizlazi iz internih dokumenata povezanih s donošenjem odluke trgovačkog društva BAVARIA, BAVARIA je u pogledu dolaska različitih velikih pružatelja usluga očekivala da će stanovništvo u Neubrandenburgu ostati stabilno i da će se predmetni stanovi poslije sanacije gotovo u potpunosti moći dati u najam. Prema navodima NEUWOGES-a grad Neubrandenburg i savezna pokrajina Mecklenburg-Vorpommern 1997./1998. stvarno su računali na stabilan broj stanovnika i stabilan razvoj prihoda. |
| --- | --- |

(145)

Kako proizlazi iz internih dokumenata povezanih s donošenjem odluke trgovačkog društva BAVARIA, BAVARIA je u pogledu dolaska različitih velikih pružatelja usluga očekivala da će stanovništvo u Neubrandenburgu ostati stabilno i da će se predmetni stanovi poslije sanacije gotovo u potpunosti moći dati u najam. Prema navodima NEUWOGES-a grad Neubrandenburg i savezna pokrajina Mecklenburg-Vorpommern 1997./1998. stvarno su računali na stabilan broj stanovnika i stabilan razvoj prihoda.

| (146) | Naposljetku je potrebno uzeti u obzir da je Uprava NEUWOGES-a, koja je upravljala poduzećem koje je bilo vlasnik više od 30 % stanova u Neubrandenburgu i time dobro poznavalo lokalno tržište nekretninama, rizike povezane s transakcijom povratnog leasinga smatrala prihvatljivima i u vlastitim prognozama očekivala rizik nenaplate najamnine od [...] %. Nema razloga zbog kojeg bi dokazani stručnjaci za lokalno tržište nekretninama svoje izračune temeljili na toj pretpostavci ako je ona temeljena na tako nerealistično niskim vrijednostima kako NEUWOGES sada tvrdi. |
| --- | --- |

(146)

Naposljetku je potrebno uzeti u obzir da je Uprava NEUWOGES-a, koja je upravljala poduzećem koje je bilo vlasnik više od 30 % stanova u Neubrandenburgu i time dobro poznavalo lokalno tržište nekretninama, rizike povezane s transakcijom povratnog leasinga smatrala prihvatljivima i u vlastitim prognozama očekivala rizik nenaplate najamnine od [...] %. Nema razloga zbog kojeg bi dokazani stručnjaci za lokalno tržište nekretninama svoje izračune temeljili na toj pretpostavci ako je ona temeljena na tako nerealistično niskim vrijednostima kako NEUWOGES sada tvrdi.

| (147) | Istodobno je potrebno uzeti u obzir dokumente koje je NEUWOGES dostavio u pogledu pitanja bi li razborit sudionik na relevantnom tržištu nekretninama (zgrade od gotovih betonskih ploča u istočnoj Njemačkoj) očekivao veće stope praznih prostora ako su ti dokumenti nastali u razdoblju prije sklapanja transakcije povratnog leasinga. Iz dostavljenih stručnih procjena samo je procjena prema načelu PESTLE nastala u razdoblju prije sklapanja predmetnih ugovora. Ipak, potrebno je obratiti pažnju na činjenicu da se stručna procjena prema načelu PESTLE odnosi na Njemačku u cijelosti i da se u njoj ne uzimaju u obzir specifične lokalne okolnosti u Neubrandenburgu, zbog čega je njezina važnost u ovom kontekstu ograničena. U stručnoj procjeni vidljivi su neki općeniti problemi tržišta nekretninama u istočnoj Njemačkoj, no u njoj se ne pružaju dovoljni pokazatelji za to da gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu u svojoj odluci o ulaganju ne bi očekivao rizik nenaplate najamnine od [...] %. |
| --- | --- |

(147)

Istodobno je potrebno uzeti u obzir dokumente koje je NEUWOGES dostavio u pogledu pitanja bi li razborit sudionik na relevantnom tržištu nekretninama (zgrade od gotovih betonskih ploča u istočnoj Njemačkoj) očekivao veće stope praznih prostora ako su ti dokumenti nastali u razdoblju prije sklapanja transakcije povratnog leasinga. Iz dostavljenih stručnih procjena samo je procjena prema načelu PESTLE nastala u razdoblju prije sklapanja predmetnih ugovora. Ipak, potrebno je obratiti pažnju na činjenicu da se stručna procjena prema načelu PESTLE odnosi na Njemačku u cijelosti i da se u njoj ne uzimaju u obzir specifične lokalne okolnosti u Neubrandenburgu, zbog čega je njezina važnost u ovom kontekstu ograničena. U stručnoj procjeni vidljivi su neki općeniti problemi tržišta nekretninama u istočnoj Njemačkoj, no u njoj se ne pružaju dovoljni pokazatelji za to da gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu u svojoj odluci o ulaganju ne bi očekivao rizik nenaplate najamnine od [...] %.

Najamnine

| (148) | U pogledu najamnina najprije je potrebno navesti da NEUWOGES ne smatra da je razina najamnine očekivana poslije sanacije bila previsoka. Štoviše, tvrdi da se najamnine ne bi mogle povećati u očekivanom opsegu. U pogledu zaključka suda LG Rostock da se prosječni iznos najamnine od [...] EUR/m2 na temelju Općeg ugovora o upravljanju kretao unutar primjenjive prosječne razine najamnina (95) može se zaključiti da je izvorni prosječni iznos najamnine određen realno. |
| --- | --- |

(148)

U pogledu najamnina najprije je potrebno navesti da NEUWOGES ne smatra da je razina najamnine očekivana poslije sanacije bila previsoka. Štoviše, tvrdi da se najamnine ne bi mogle povećati u očekivanom opsegu. U pogledu zaključka suda LG Rostock da se prosječni iznos najamnine od [...] EUR/m2 na temelju Općeg ugovora o upravljanju kretao unutar primjenjive prosječne razine najamnina (95) može se zaključiti da je izvorni prosječni iznos najamnine određen realno.

| (149) | U pogledu indeksacije dogovorene rate leasinga ne postoje izravni dokazi za to koje se prosječno povećanje najamnine općenito očekivalo 1998. Društvo Nordrevision samo je ustanovilo da je izvorno određenih [...] % godišnje odgovaralo općoj stopi inflacije, no da to vjerojatno nije bilo ostvarivo u Neubrandenburgu (96). Činjenica da je NEUWOGES naposljetku prihvatio indeksaciju od „samo” [...] % i očekivao da će svake tri godine moći provesti povećanja najamnine za [...] % (odnosno [...] % godišnje) vjerojatno govori u prilog tomu da je društvo to upozorenje uzelo u obzir. U stručnim procjenama fer vrijednosti nisu navedena izričita očekivanja u pogledu budućih povećanja najamnina. Ipak, potrebno je navesti da se u stručnim procjenama fer vrijednosti, s obzirom na to da nisu sadržavale izričite pretpostavke o razvoju inflacije i najamnina, očito polazilo od konvergencije povećanja najamnine i opće inflacije (koja je prethodnih desetljeća iznosila oko 3,5 %) (97). Sud LG Rostock smatrao je da je indeksacija u pogledu prosječne stope inflacije od 3,52 % godišnje u 28 godina prije sklapanja ugovora bila opravdana (98). Dalje je naveo da je, naravno, teško predvidjeti razvoj kamatne stope na najamninu tijekom razdoblja od 30 godina, no da ne može prepoznati velik nerazmjer između indeksacije rate leasinga i očekivanog razvoja kamatne stope na najamninu. |
| --- | --- |

(149)

U pogledu indeksacije dogovorene rate leasinga ne postoje izravni dokazi za to koje se prosječno povećanje najamnine općenito očekivalo 1998. Društvo Nordrevision samo je ustanovilo da je izvorno određenih [...] % godišnje odgovaralo općoj stopi inflacije, no da to vjerojatno nije bilo ostvarivo u Neubrandenburgu (96). Činjenica da je NEUWOGES naposljetku prihvatio indeksaciju od „samo” [...] % i očekivao da će svake tri godine moći provesti povećanja najamnine za [...] % (odnosno [...] % godišnje) vjerojatno govori u prilog tomu da je društvo to upozorenje uzelo u obzir. U stručnim procjenama fer vrijednosti nisu navedena izričita očekivanja u pogledu budućih povećanja najamnina. Ipak, potrebno je navesti da se u stručnim procjenama fer vrijednosti, s obzirom na to da nisu sadržavale izričite pretpostavke o razvoju inflacije i najamnina, očito polazilo od konvergencije povećanja najamnine i opće inflacije (koja je prethodnih desetljeća iznosila oko 3,5 %) (97). Sud LG Rostock smatrao je da je indeksacija u pogledu prosječne stope inflacije od 3,52 % godišnje u 28 godina prije sklapanja ugovora bila opravdana (98). Dalje je naveo da je, naravno, teško predvidjeti razvoj kamatne stope na najamninu tijekom razdoblja od 30 godina, no da ne može prepoznati velik nerazmjer između indeksacije rate leasinga i očekivanog razvoja kamatne stope na najamninu.

| (150) | Stručna procjena prema načelu PESTLE koju je dostavio NEUWOGES ne sadržava podatke o stvarnim očekivanjima sudionika tržišta nekretninama u istočnoj Njemačkoj ni posebne podatke za Neubrandenburg. Ipak, ona sadržava pokazatelje da je tržište nekretninama u istočnoj Njemačkoj bilo potencijalno zahtjevno tržište. S obzirom na dalje navedene činjenice stručna procjena prema načelu PESTLE ipak nije dovoljna kako bi se dokazalo da je bilo pogrešno dogovoriti indeksaciju plaćanja leasinga s [...] % godišnje i očekivati da će se moći provesti povećanja najamnina za [...] % godišnje. |
| --- | --- |

(150)

Stručna procjena prema načelu PESTLE koju je dostavio NEUWOGES ne sadržava podatke o stvarnim očekivanjima sudionika tržišta nekretninama u istočnoj Njemačkoj ni posebne podatke za Neubrandenburg. Ipak, ona sadržava pokazatelje da je tržište nekretninama u istočnoj Njemačkoj bilo potencijalno zahtjevno tržište. S obzirom na dalje navedene činjenice stručna procjena prema načelu PESTLE ipak nije dovoljna kako bi se dokazalo da je bilo pogrešno dogovoriti indeksaciju plaćanja leasinga s [...] % godišnje i očekivati da će se moći provesti povećanja najamnina za [...] % godišnje.

Trajanje

| (151) | U pogledu trajanja ugovora sud LG Rostock naposljetku je argumentirao da su određeni ugovori o leasingu sklopljeni s dugim trajanjem (do 30 godina) i da ugovor poput predmetnog ugovora zbog toga nije neobičan (99). Iako se podrazumijeva da je trajanje od 30 godina imalo određene rizike, zbog njega je postojala i mogućnost ostvarivanja stabilne dobiti i osiguranja velike razine sigurnosti u pogledu očekivanih troškova. Usto je dugo trajanje značilo i da su mjesečna plaćanja leasinga potrebna za amortizaciju ulaganja kupca bila manja, odnosno da je prodajna cijena pri jednakim plaćanjima leasinga bila viša nego što bi bila kod ugovora s kraćim trajanjem (100). U tom pogledu ugovoreno trajanje od 30 godina ne čini se nerazboritim. |
| --- | --- |

(151)

U pogledu trajanja ugovora sud LG Rostock naposljetku je argumentirao da su određeni ugovori o leasingu sklopljeni s dugim trajanjem (do 30 godina) i da ugovor poput predmetnog ugovora zbog toga nije neobičan (99). Iako se podrazumijeva da je trajanje od 30 godina imalo određene rizike, zbog njega je postojala i mogućnost ostvarivanja stabilne dobiti i osiguranja velike razine sigurnosti u pogledu očekivanih troškova. Usto je dugo trajanje značilo i da su mjesečna plaćanja leasinga potrebna za amortizaciju ulaganja kupca bila manja, odnosno da je prodajna cijena pri jednakim plaćanjima leasinga bila viša nego što bi bila kod ugovora s kraćim trajanjem (100). U tom pogledu ugovoreno trajanje od 30 godina ne čini se nerazboritim.

7.2.4.5.   Zaključak

| (152) | Prema tome, očekivanja koja je NEUWOGES naveo u svojem izvornom izračunu ne mogu se smatrati nerealističnima. U pogledu dostupnih dokumenata NEUWOGES je tako stvarno mogao očekivati da će na temelju Općeg ugovora o upravljanju ostvariti dobit. Pri diskontiranju očekivane nominalne dobiti u odnosu na mjerodavni trenutak (početak 1998.) pokazuje se da se odluka NEUWOGES-a temeljila na pretpostavci da Opći ugovor o upravljanju ima vrijednost u novcu od [...] EUR. |
| --- | --- |

(152)

Prema tome, očekivanja koja je NEUWOGES naveo u svojem izvornom izračunu ne mogu se smatrati nerealističnima. U pogledu dostupnih dokumenata NEUWOGES je tako stvarno mogao očekivati da će na temelju Općeg ugovora o upravljanju ostvariti dobit. Pri diskontiranju očekivane nominalne dobiti u odnosu na mjerodavni trenutak (početak 1998.) pokazuje se da se odluka NEUWOGES-a temeljila na pretpostavci da Opći ugovor o upravljanju ima vrijednost u novcu od [...] EUR.

7.2.5.   Ukupna procjena

| (153) | Komisija je već došla do zaključka da su Ugovor o nasljednom pravu građenja i Opći ugovor o upravljanju dijelovi jedinstvene transakcije. Za određivanje ukupne vrijednosti transakcije za NEUWOGES stoga je potrebno zbrojiti vrijednosti obaju ugovora u novcu. Podsjetnik: NEUWOGES je mogao očekivati sljedeće prednosti na temelju Ugovora o nasljednom pravu građenja:






  (a) | cijenu u novcu koju plaća BAVARIA ([...] EUR); |
| --- | --- | --- |

(153)

Komisija je već došla do zaključka da su Ugovor o nasljednom pravu građenja i Opći ugovor o upravljanju dijelovi jedinstvene transakcije. Za određivanje ukupne vrijednosti transakcije za NEUWOGES stoga je potrebno zbrojiti vrijednosti obaju ugovora u novcu. Podsjetnik: NEUWOGES je mogao očekivati sljedeće prednosti na temelju Ugovora o nasljednom pravu građenja:

(a)

cijenu u novcu koju plaća BAVARIA ([...] EUR);

| (b) | naknadu plaćenu za napore uložene u privatizaciju ([...] EUR); |
| --- | --- |

(b)

naknadu plaćenu za napore uložene u privatizaciju ([...] EUR);

| (c) | dobit ostvarenu sanacijom ([...] EUR); |
| --- | --- |

(c)

dobit ostvarenu sanacijom ([...] EUR);

| (d) | vrijednost kamate na nasljedno pravo građenja u novcu za razdoblje od 2029. (diskontirano [...] EUR). |
| --- | --- |

(d)

vrijednost kamate na nasljedno pravo građenja u novcu za razdoblje od 2029. (diskontirano [...] EUR).

| (154) | Osim toga, za Opći ugovor o upravljanju, kako je utvrđeno u odjeljku 7.2.4., na temelju realističnih očekivanja NEUWOGES-a određena je diskontirana vrijednost u novcu od [...] EUR. Tako je transakcija povratnog leasinga za NEUWOGES imala ukupnu vrijednost od [...] EUR. |
| --- | --- |

(154)

Osim toga, za Opći ugovor o upravljanju, kako je utvrđeno u odjeljku 7.2.4., na temelju realističnih očekivanja NEUWOGES-a određena je diskontirana vrijednost u novcu od [...] EUR. Tako je transakcija povratnog leasinga za NEUWOGES imala ukupnu vrijednost od [...] EUR.

7.3.   USPOREDBA S OSTALIM MOGUĆIM TRANSAKCIJAMA

| (155) | Kako bi se moglo istražiti odgovara li transakcija povratnog leasinga koju je NEUWOGES sklopio s trgovačkim društvom BAVARIA ugovorima za koje bi se odlučio gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu, vrijednost te transakcije sad je potrebno usporediti s vrijednošću drugih mogućih transakcija. Da je NEUWOGES imao alternativu povoljniju prema ekonomskim stajalištima, transakcija povratnog leasinga ne bi bila opcija za koju bi se odlučio gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(155)

Kako bi se moglo istražiti odgovara li transakcija povratnog leasinga koju je NEUWOGES sklopio s trgovačkim društvom BAVARIA ugovorima za koje bi se odlučio gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu, vrijednost te transakcije sad je potrebno usporediti s vrijednošću drugih mogućih transakcija. Da je NEUWOGES imao alternativu povoljniju prema ekonomskim stajalištima, transakcija povratnog leasinga ne bi bila opcija za koju bi se odlučio gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu.

| (156) | U tom je pogledu potrebno napomenuti da davanje zgrada u najam bez sanacije ili čak njihovo rušenje ne bi bile prihvatljive opcije. Kao prvo, davanjem u najam bez sanacije ostvareni bi samo ograničeni prihodi. Usto, bilo je jasno da bi nesanirane zgrade imale veći broj praznih prostora od saniranih zgrada (101). Tako ne postoje čvrste činjenice kojima bi se omogućio zaključak da bi se u slučaju daljnjeg davanja u najam nesaniranih zgrada moglo računati na veću dobit od one koja se mogla očekivati u okviru transakcije povratnog leasinga. Rušenjem zgrada ne bi nastali nikakvi prihodi, već bi došlo do odgovarajućih troškova rušenja. Stoga ni to u predmetnom trenutku (1997./1998.) ne bi bila prihvatljiva alternativa. |
| --- | --- |

(156)

U tom je pogledu potrebno napomenuti da davanje zgrada u najam bez sanacije ili čak njihovo rušenje ne bi bile prihvatljive opcije. Kao prvo, davanjem u najam bez sanacije ostvareni bi samo ograničeni prihodi. Usto, bilo je jasno da bi nesanirane zgrade imale veći broj praznih prostora od saniranih zgrada (101). Tako ne postoje čvrste činjenice kojima bi se omogućio zaključak da bi se u slučaju daljnjeg davanja u najam nesaniranih zgrada moglo računati na veću dobit od one koja se mogla očekivati u okviru transakcije povratnog leasinga. Rušenjem zgrada ne bi nastali nikakvi prihodi, već bi došlo do odgovarajućih troškova rušenja. Stoga ni to u predmetnom trenutku (1997./1998.) ne bi bila prihvatljiva alternativa.

7.3.1.   Mogućnost kreditnog financiranja

| (157) | Kao prva moguća alternativa uzeto je u obzir kreditno financiranje. Da je NEUWOGES kreditom financirao sanaciju predmetnih zgrada, mogao je dijelom ostvariti istu dobit kao u slučaju transakcije povratnog leasinga. Najprije je mogao sanirane zgrade dati u najam i tako ostvariti dobre prihode. Osim toga, ostao bi vlasnik zgrada, što nije slučaj kod transakcije povratnog leasinga. |
| --- | --- |

(157)

Kao prva moguća alternativa uzeto je u obzir kreditno financiranje. Da je NEUWOGES kreditom financirao sanaciju predmetnih zgrada, mogao je dijelom ostvariti istu dobit kao u slučaju transakcije povratnog leasinga. Najprije je mogao sanirane zgrade dati u najam i tako ostvariti dobre prihode. Osim toga, ostao bi vlasnik zgrada, što nije slučaj kod transakcije povratnog leasinga.

| (158) | Ipak, očigledno je da bi i kreditno financiranje imalo određene nedostatke. Najprije bi NEUWOGES morao staviti na raspolaganje 30 % opsega ulaganja iz vlastitog kapitala jer je, prema NEUWOGES-u, bilo potrebno zadržati stopu vlastitog kapitala od 30 % (102). Krajem 1997. Nadzorni odbor NEUWOGES-a razmatrao je sniženje stope vlastitog kapitala kako bi se omogućila veća ulaganja. Taj je prijedlog, međutim, Uprava odbacila kao ekonomski neodrživ jer bi se time dovelo do neprihvatljivo visokog zaduženja (103). Uprava je to objasnila na sljedeći način: „Sniženje stope vlastitog kapitala s 30 na 25 % ne bi bilo održivo (stupanj zaduženja)” (104). Gospodin Räuber, član Nadzornog odbora NEUWOGES-a, nadalje je zaključio da „sniženje stope vlastitog kapitala nije zamislivo s gospodarskog stajališta. Potrebno je podmiriti obveze poduzeća” (105). Za financiranje ulaganja u sanaciju u iznosu od [...] EUR NEUWOGES bi tako morao uložiti [...] EUR vlastitog kapitala. Malo je vjerojatno da bi toliki iznos vlastitog kapitala bio neposredno raspoloživ. Iz zapisnika Nadzornog odbora proizlazi da je mogući ukupni opseg ulaganja za 1998. (uključujući kredite) iznosio otprilike [...] EUR i da je taj iznos već bio planiran za druge projekte. (106) Time je bilo jasno da bi NEUWOGES sanacijske radove mogao financirati kreditom samo da je odustao od drugih projekata. |
| --- | --- |

(158)

Ipak, očigledno je da bi i kreditno financiranje imalo određene nedostatke. Najprije bi NEUWOGES morao staviti na raspolaganje 30 % opsega ulaganja iz vlastitog kapitala jer je, prema NEUWOGES-u, bilo potrebno zadržati stopu vlastitog kapitala od 30 % (102). Krajem 1997. Nadzorni odbor NEUWOGES-a razmatrao je sniženje stope vlastitog kapitala kako bi se omogućila veća ulaganja. Taj je prijedlog, međutim, Uprava odbacila kao ekonomski neodrživ jer bi se time dovelo do neprihvatljivo visokog zaduženja (103). Uprava je to objasnila na sljedeći način: „Sniženje stope vlastitog kapitala s 30 na 25 % ne bi bilo održivo (stupanj zaduženja)” (104). Gospodin Räuber, član Nadzornog odbora NEUWOGES-a, nadalje je zaključio da „sniženje stope vlastitog kapitala nije zamislivo s gospodarskog stajališta. Potrebno je podmiriti obveze poduzeća” (105). Za financiranje ulaganja u sanaciju u iznosu od [...] EUR NEUWOGES bi tako morao uložiti [...] EUR vlastitog kapitala. Malo je vjerojatno da bi toliki iznos vlastitog kapitala bio neposredno raspoloživ. Iz zapisnika Nadzornog odbora proizlazi da je mogući ukupni opseg ulaganja za 1998. (uključujući kredite) iznosio otprilike [...] EUR i da je taj iznos već bio planiran za druge projekte. (106) Time je bilo jasno da bi NEUWOGES sanacijske radove mogao financirati kreditom samo da je odustao od drugih projekata.

| (159) | Za razliku od kreditnog financiranja povratni leasing imao je prednost jer NEUWOGES ne samo da nije morao uložiti vlastiti kapital, nego je čak dobio svježu likvidnost i istodobno je osigurano potpuno financiranje sanacije zgrada. |
| --- | --- |

(159)

Za razliku od kreditnog financiranja povratni leasing imao je prednost jer NEUWOGES ne samo da nije morao uložiti vlastiti kapital, nego je čak dobio svježu likvidnost i istodobno je osigurano potpuno financiranje sanacije zgrada.

| (160) | Kad se sva ta razmatranja uzmu u obzir, ne može se smatrati dokazanim da bi sanacija bila moguća uz kreditno financiranje odnosno, da je bila moguća, da bi bila povoljnija za NEUWOGES od transakcije s trgovačkim društvom BAVARIA. Činjenica da je NEUWOGES jedva raspolagao vlastitim kapitalom potrebnim za odobrenje kredita i mogao upotrijebiti dodatnu likvidnost za financiranje drugih ulaganja više upućuje na zaključak da je izbor povratnog leasinga, a ne kreditnog financiranja bio razborit. |
| --- | --- |

(160)

Kad se sva ta razmatranja uzmu u obzir, ne može se smatrati dokazanim da bi sanacija bila moguća uz kreditno financiranje odnosno, da je bila moguća, da bi bila povoljnija za NEUWOGES od transakcije s trgovačkim društvom BAVARIA. Činjenica da je NEUWOGES jedva raspolagao vlastitim kapitalom potrebnim za odobrenje kredita i mogao upotrijebiti dodatnu likvidnost za financiranje drugih ulaganja više upućuje na zaključak da je izbor povratnog leasinga, a ne kreditnog financiranja bio razborit.

7.3.2.   Mogućnost izravne prodaje

| (161) | Druga moguća opcija bila je izravna prodaja zgrada i zemljišta. Ključno je pitanje bi li takva prodaja bila povoljnija. |
| --- | --- |

(161)

Druga moguća opcija bila je izravna prodaja zgrada i zemljišta. Ključno je pitanje bi li takva prodaja bila povoljnija.

7.3.2.1.   Ocjena s obzirom na stručne procjene fer vrijednosti iz 1997. i 2007.

| (162) | U usporedbi vrijednosti transakcije povratnog leasinga za NEUWOGES i prednosti koje bi imala izravna prodaja ključno je pitanje koju je cijenu NEUWOGES mogao ostvariti pri „običnoj” prodaji. Određenu ulogu pritom imaju stručne procjene fer vrijednosti iz 1997. i 2007. |
| --- | --- |

(162)

U usporedbi vrijednosti transakcije povratnog leasinga za NEUWOGES i prednosti koje bi imala izravna prodaja ključno je pitanje koju je cijenu NEUWOGES mogao ostvariti pri „običnoj” prodaji. Određenu ulogu pritom imaju stručne procjene fer vrijednosti iz 1997. i 2007.

| (163) | NEUWOGES je naložio izradu tih dviju stručnih procjena kako bi dobio procjenu vrijednosti predmetnih objekata (zgrada i zemljišta) 1997. Jednu je procjenu 1997. izradio interni stručnjak, a drugu 2007. retroaktivno neovisni stručnjak. U stručnoj procjeni iz 1997. vrijednost je određena na [...] EUR, a u stručnoj procjeni iz 2007. na [...] EUR (107). U objema su stručnim procjenama zgrade (1997. [...] EUR; 2007. [...] EUR) i zemljišta (1997.: [...] EUR; 2007. [...] EUR) odvojeno ocjenjivani. Obje se stručne procjene u biti temelje na istoj metodi („ocjena vrijednosti prihoda”). |
| --- | --- |

(163)

NEUWOGES je naložio izradu tih dviju stručnih procjena kako bi dobio procjenu vrijednosti predmetnih objekata (zgrada i zemljišta) 1997. Jednu je procjenu 1997. izradio interni stručnjak, a drugu 2007. retroaktivno neovisni stručnjak. U stručnoj procjeni iz 1997. vrijednost je određena na [...] EUR, a u stručnoj procjeni iz 2007. na [...] EUR (107). U objema su stručnim procjenama zgrade (1997. [...] EUR; 2007. [...] EUR) i zemljišta (1997.: [...] EUR; 2007. [...] EUR) odvojeno ocjenjivani. Obje se stručne procjene u biti temelje na istoj metodi („ocjena vrijednosti prihoda”).

| (164) | Budući da je stručna procjena fer vrijednosti iz 2007. izrađena tek nakon sklapanja transakcije povratnog leasinga, ona prema mišljenju Komisije ne može služiti kao pouzdan temelj za određivanje vrijednosti objekata 1997. prema tadašnjim saznanjima NEUWOGES-a. NEUWOGES svoju odluku o sklapanju transakcije povratnog leasinga s trgovačkim društvom BAVARIA stoga nije mogao temeljiti na retroaktivnoj stručnoj procjeni izrađenoj 2007. |
| --- | --- |

(164)

Budući da je stručna procjena fer vrijednosti iz 2007. izrađena tek nakon sklapanja transakcije povratnog leasinga, ona prema mišljenju Komisije ne može služiti kao pouzdan temelj za određivanje vrijednosti objekata 1997. prema tadašnjim saznanjima NEUWOGES-a. NEUWOGES svoju odluku o sklapanju transakcije povratnog leasinga s trgovačkim društvom BAVARIA stoga nije mogao temeljiti na retroaktivnoj stručnoj procjeni izrađenoj 2007.

| (165) | Komisija, međutim, smatra da se ni stručna procjena fer vrijednosti iz 1997. ne može uzeti u obzir kao pouzdan pokazatelj za vrijednost nekretnina 1997. prema tadašnjim saznanjima NEUWOGES-a. Kako je utvrđeno u okviru službenog istražnog postupka, Uprava NEUWOGES-a bila je svjesna toga da se stručna procjena iz 1997. u trenutku sklapanja predmetnih ugovora nije mogla smatrati pouzdanom osnovom za ocjenu. U tom su pogledu važni sljedeći zaključci:






  (a) | Najamnine
  U stručnoj procjeni fer vrijednosti iz 1997. polazilo se od najamnine u iznosu od [...] EUR/m2 do [...] EUR/m2. Istodobno su u prvom prikazu prosječne razine najamnina za grad Neubrandenburg, koji je vrijedio od 1. siječnja 1998. i temeljio se na podatcima iz 1997., za sanirane stanove navedene prosječne najamnine od 3,90 EUR/m2 do 4,38 EUR/m2. NEUWOGES je kao veliko poduzeće koje posluje s nekretninama u Neubrandenburgu bio obvezan poznavati prosječne iznose najamnina. Stoga valja pretpostaviti da se NEUWOGES pri ocjenjivanju vrijednosti nekretnina služio tim podatcima. Činjenica je da se u ugovoru povratnom leasingu za razdoblje nakon sanacije (dakle od 1999., tj. u trenutku koji je nastupio dvije godine kasnije od trenutka u kojem su zatraženi podatci iz prvog prikaza prosječne razine najamnina) predviđala prosječna najamnina u iznosu od [...] EUR/m2, što je odgovaralo prikazu prosječne razine najamnina. |
| --- | --- | --- |

(165)

Komisija, međutim, smatra da se ni stručna procjena fer vrijednosti iz 1997. ne može uzeti u obzir kao pouzdan pokazatelj za vrijednost nekretnina 1997. prema tadašnjim saznanjima NEUWOGES-a. Kako je utvrđeno u okviru službenog istražnog postupka, Uprava NEUWOGES-a bila je svjesna toga da se stručna procjena iz 1997. u trenutku sklapanja predmetnih ugovora nije mogla smatrati pouzdanom osnovom za ocjenu. U tom su pogledu važni sljedeći zaključci:

(a)

Najamnine

U stručnoj procjeni fer vrijednosti iz 1997. polazilo se od najamnine u iznosu od [...] EUR/m2 do [...] EUR/m2. Istodobno su u prvom prikazu prosječne razine najamnina za grad Neubrandenburg, koji je vrijedio od 1. siječnja 1998. i temeljio se na podatcima iz 1997., za sanirane stanove navedene prosječne najamnine od 3,90 EUR/m2 do 4,38 EUR/m2. NEUWOGES je kao veliko poduzeće koje posluje s nekretninama u Neubrandenburgu bio obvezan poznavati prosječne iznose najamnina. Stoga valja pretpostaviti da se NEUWOGES pri ocjenjivanju vrijednosti nekretnina služio tim podatcima. Činjenica je da se u ugovoru povratnom leasingu za razdoblje nakon sanacije (dakle od 1999., tj. u trenutku koji je nastupio dvije godine kasnije od trenutka u kojem su zatraženi podatci iz prvog prikaza prosječne razine najamnina) predviđala prosječna najamnina u iznosu od [...] EUR/m2, što je odgovaralo prikazu prosječne razine najamnina.

| (b) | Troškovi sanacije
  Dok se u stručnoj procjeni fer vrijednosti izrađenoj u proljeće 1997. polazilo od ukupnih troškova sanacije od [...] EUR, Uprava NEUWOGES-a u istom je trenutku (ožujak 1997.) u dopisu trgovačkom društvu BAVARIA navela da troškove sanacije procjenjuje na [...] EUR. Time je očigledno da je NEUWOGES bio svjestan činjenice da su potrebni troškovi sanacije u stručnoj procjeni iz 1997. bili izrazito podcijenjeni. Paušalni iznos za sanaciju nekretnina koji su ugovorili BAVARIA i BRG, društvo kći NEUWOGES-a, bio je čak znatno viši ([...] EUR), što služi kao pokazatelj da je NEUWOGES pri sklapanju ugovora s trgovačkim društvom BAVARIA bio svjestan da su sanacijski troškovi u stručnoj procjeni iz 1997. bili procijenjeni na iznos prenizak za gotovo 10 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(b)

Troškovi sanacije

Dok se u stručnoj procjeni fer vrijednosti izrađenoj u proljeće 1997. polazilo od ukupnih troškova sanacije od [...] EUR, Uprava NEUWOGES-a u istom je trenutku (ožujak 1997.) u dopisu trgovačkom društvu BAVARIA navela da troškove sanacije procjenjuje na [...] EUR. Time je očigledno da je NEUWOGES bio svjestan činjenice da su potrebni troškovi sanacije u stručnoj procjeni iz 1997. bili izrazito podcijenjeni. Paušalni iznos za sanaciju nekretnina koji su ugovorili BAVARIA i BRG, društvo kći NEUWOGES-a, bio je čak znatno viši ([...] EUR), što služi kao pokazatelj da je NEUWOGES pri sklapanju ugovora s trgovačkim društvom BAVARIA bio svjestan da su sanacijski troškovi u stručnoj procjeni iz 1997. bili procijenjeni na iznos prenizak za gotovo 10 milijuna EUR.

| (c) | Preostali vijek uporabe
  U stručnoj procjeni fer vrijednosti iz 1997. s obzirom na planiranu sanaciju polazilo se od preostalog vijeka uporabe od [...] do [...] godina. Ovdje valjda napomenuti da niski troškovi sanacije iz stručne procjene iz 1997. nisu jednostavno u skladu s pretpostavkom da bi se sanacijom bitno produljio vijek uporabe zgrada. |
| --- | --- |

(c)

Preostali vijek uporabe

U stručnoj procjeni fer vrijednosti iz 1997. s obzirom na planiranu sanaciju polazilo se od preostalog vijeka uporabe od [...] do [...] godina. Ovdje valjda napomenuti da niski troškovi sanacije iz stručne procjene iz 1997. nisu jednostavno u skladu s pretpostavkom da bi se sanacijom bitno produljio vijek uporabe zgrada.

| (d) | Vrijednost zemljišta
  Potrebno je utvrditi da u stručnoj procjeni fer vrijednosti iz 1997. čimbenici kojima se umanjuje vrijednost nisu uzeti u obzir pri ocjenjivanju predmetnih zemljišta (dok su u stručnoj procjeni iz 2007. uzeti u obzir). U te se čimbenike, među ostalim, ubrajaju postojeće infrastrukture koje se ne mogu pomaknuti ili ukloniti (kanalizacija, cjevovodi) ili nepovoljna podjela zemljišta. To u pravilu za posljedicu ima umanjenje vrijednosti. Kao vlasnik zemljišta NEUWOGES je trebao biti upoznat s tim čimbenicima. Stoga je morao i znati da je vrijednost zemljišta u stručnoj procjeni iz 1997. određena previsoko. |
| --- | --- |

(d)

Vrijednost zemljišta

Potrebno je utvrditi da u stručnoj procjeni fer vrijednosti iz 1997. čimbenici kojima se umanjuje vrijednost nisu uzeti u obzir pri ocjenjivanju predmetnih zemljišta (dok su u stručnoj procjeni iz 2007. uzeti u obzir). U te se čimbenike, među ostalim, ubrajaju postojeće infrastrukture koje se ne mogu pomaknuti ili ukloniti (kanalizacija, cjevovodi) ili nepovoljna podjela zemljišta. To u pravilu za posljedicu ima umanjenje vrijednosti. Kao vlasnik zemljišta NEUWOGES je trebao biti upoznat s tim čimbenicima. Stoga je morao i znati da je vrijednost zemljišta u stručnoj procjeni iz 1997. određena previsoko.

| (166) | Može se smatrati dokazanim da je NEUWOGES bio svjestan toga da neke od središnjih pretpostavki navedenih u stručnoj procjeni fer vrijednosti iz 1997., posebno u pogledu troškova sanacije, nisu bile utemeljene. Komisija je posljedično zaključila da se u stručnoj procjeni iz 1997. ne daju pouzdani navodi o vrijednosti objekata 1997. prema tadašnjim saznanjima NEUWOGES-a. |
| --- | --- |

(166)

Može se smatrati dokazanim da je NEUWOGES bio svjestan toga da neke od središnjih pretpostavki navedenih u stručnoj procjeni fer vrijednosti iz 1997., posebno u pogledu troškova sanacije, nisu bile utemeljene. Komisija je posljedično zaključila da se u stručnoj procjeni iz 1997. ne daju pouzdani navodi o vrijednosti objekata 1997. prema tadašnjim saznanjima NEUWOGES-a.

| (167) | Nadalje, Komisija smatra da bi gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu koji se nalazi u situaciji NEUWOGES-a na temelju informacija dostupnih NEUWOGES-u u predmetnom trenutku pri ex ante procjeni vrijednosti nekretnine vjerojatno došao do rezultata koji bi bili jako slični onima iz retroaktivno izrađene stručne procjene iz 2007. Kako se to i dogodilo u retroaktivnoj stručnoj procjeni iz 2007., gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu u situaciji NEUWOGES-a svoja bi ex ante očekivanja u pogledu ostvarivih najamnina temeljio na mjerodavnoj razini najamnina, procijenio troškove sanacije na iznos koji je bliži iznosu koji su dogovorili BAVARIA i BRG te prilagodio vrijednost zemljišta s obzirom na njemu poznate čimbenike kojima se umanjuje vrijednost. Osim toga, gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu u situaciji NEUWOGES-a u pogledu planiranih mjera sanacije i usporednih podataka (kako se dogodilo u procjeni iz 2007.) pomno bi istražio preostali vijek uporabe, tako da se razborito može zaključiti da bi gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu u situaciji NEUWOGES-a svoju procjenu temeljio na procjenama preostalog vijeka uporabe sličnima onima iz retroaktivne procjene iz 2007. |
| --- | --- |

(167)

Nadalje, Komisija smatra da bi gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu koji se nalazi u situaciji NEUWOGES-a na temelju informacija dostupnih NEUWOGES-u u predmetnom trenutku pri ex ante procjeni vrijednosti nekretnine vjerojatno došao do rezultata koji bi bili jako slični onima iz retroaktivno izrađene stručne procjene iz 2007. Kako se to i dogodilo u retroaktivnoj stručnoj procjeni iz 2007., gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu u situaciji NEUWOGES-a svoja bi ex ante očekivanja u pogledu ostvarivih najamnina temeljio na mjerodavnoj razini najamnina, procijenio troškove sanacije na iznos koji je bliži iznosu koji su dogovorili BAVARIA i BRG te prilagodio vrijednost zemljišta s obzirom na njemu poznate čimbenike kojima se umanjuje vrijednost. Osim toga, gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu u situaciji NEUWOGES-a u pogledu planiranih mjera sanacije i usporednih podataka (kako se dogodilo u procjeni iz 2007.) pomno bi istražio preostali vijek uporabe, tako da se razborito može zaključiti da bi gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu u situaciji NEUWOGES-a svoju procjenu temeljio na procjenama preostalog vijeka uporabe sličnima onima iz retroaktivne procjene iz 2007.

| (168) | Stoga Komisija smatra da bi gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu u situaciji NEUWOGES-a vrijednost objekata prije sklapanja transakcije povratnog leasinga razborito procijenio na približno [...] EUR (kao u stručnoj procjeni iz 2007.). |
| --- | --- |

(168)

Stoga Komisija smatra da bi gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu u situaciji NEUWOGES-a vrijednost objekata prije sklapanja transakcije povratnog leasinga razborito procijenio na približno [...] EUR (kao u stručnoj procjeni iz 2007.).

7.3.2.2.   Usporedba mogućnosti izravne prodaje i povratnog leasinga

| (169) | Podsjetnik: ukupna vrijednost transakcije povratnog leasinga za NEUWOGES iznosila je [...] EUR. Iz prethodne analize pak proizlazi da je NEUWOGES mogao realno očekivati vrijednost objekata od [...] EUR, što iznosi samo [...] % više od vrijednosti transakcije povratnog leasinga. Ipak, ta mala razlika ne znači da se gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu morao odlučiti za izravnu prodaju.






  (a) | Najprije je potrebno uzeti u obzir da se predmetna opcija izravne prodaje odnosila na prodaju zgrada te predmetnih zemljišta, dok je BAVARIA samo kupila zgrade, a za zemljišta stekla nasljedno pravo građenja na 75 godina. Zemljišta kao takva ostala su u vlasništvu NEUWOGES-a. Vrijednost samih zemljišta NEUWOGES bi procijenio na [...] EUR (kao i u stručnoj procjeni iz 2007.). Međutim, teško je točno odrediti vrijednost koju je NEUWOGES zadržao jer što nije prodao zemljišta, nego samo na njima zasnovao nasljedno pravo građenja. Ipak, potrebno je pretpostaviti da je zadržavanje vlasništva NEUWOGES-a nad zemljištem opravdalo nešto niži iznos transakcije. |
| --- | --- | --- |

(169)

Podsjetnik: ukupna vrijednost transakcije povratnog leasinga za NEUWOGES iznosila je [...] EUR. Iz prethodne analize pak proizlazi da je NEUWOGES mogao realno očekivati vrijednost objekata od [...] EUR, što iznosi samo [...] % više od vrijednosti transakcije povratnog leasinga. Ipak, ta mala razlika ne znači da se gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu morao odlučiti za izravnu prodaju.

(a)

Najprije je potrebno uzeti u obzir da se predmetna opcija izravne prodaje odnosila na prodaju zgrada te predmetnih zemljišta, dok je BAVARIA samo kupila zgrade, a za zemljišta stekla nasljedno pravo građenja na 75 godina. Zemljišta kao takva ostala su u vlasništvu NEUWOGES-a. Vrijednost samih zemljišta NEUWOGES bi procijenio na [...] EUR (kao i u stručnoj procjeni iz 2007.). Međutim, teško je točno odrediti vrijednost koju je NEUWOGES zadržao jer što nije prodao zemljišta, nego samo na njima zasnovao nasljedno pravo građenja. Ipak, potrebno je pretpostaviti da je zadržavanje vlasništva NEUWOGES-a nad zemljištem opravdalo nešto niži iznos transakcije.

| (b) | Kao drugo, potrebno je zaključiti da postoje određene dvojbe u pogledu toga bi li se cijena koju bi procijenio gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu u istoj situaciji kao NEUWOGES zaista mogla ostvariti. Jedinu konkretnu ponudu za kupnju o kojoj je NEUWOGES dostavio informacije dostavilo je trgovačko društvo Felske-Immobilien, koje je, čini se, ponudilo cijenu od [...] EUR/m2, što bi dovelo do ukupne kupovne cijene od [...] EUR (108). Ta je cijena bila za znatno više od 1 milijuna EUR niža od cijene koju bi procijenio gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu u situaciji NEUWOGES-a. |
| --- | --- |

(b)

Kao drugo, potrebno je zaključiti da postoje određene dvojbe u pogledu toga bi li se cijena koju bi procijenio gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu u istoj situaciji kao NEUWOGES zaista mogla ostvariti. Jedinu konkretnu ponudu za kupnju o kojoj je NEUWOGES dostavio informacije dostavilo je trgovačko društvo Felske-Immobilien, koje je, čini se, ponudilo cijenu od [...] EUR/m2, što bi dovelo do ukupne kupovne cijene od [...] EUR (108). Ta je cijena bila za znatno više od 1 milijuna EUR niža od cijene koju bi procijenio gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu u situaciji NEUWOGES-a.

| (c) | Kao treće, NEUWOGES je pri procjeni dobiti očekivane na temelju Općeg ugovora o upravljanju računao samo dobit do 2027., uključujući tu godinu, što je bilo pogrešno. Budući da je trajanje Općeg ugovora o upravljanju iznosilo 30 godina od dovršetka sanacijskih radova (tj. 30 godina od početka 1999.), pri izračunu je bilo potrebno uzeti u obzir dobit do 2028. godine, uključujući tu godinu. Pri odgovarajućem ispravku procjene povećala bi se vrijednost transakcije povratnog leasinga. |
| --- | --- |

(c)

Kao treće, NEUWOGES je pri procjeni dobiti očekivane na temelju Općeg ugovora o upravljanju računao samo dobit do 2027., uključujući tu godinu, što je bilo pogrešno. Budući da je trajanje Općeg ugovora o upravljanju iznosilo 30 godina od dovršetka sanacijskih radova (tj. 30 godina od početka 1999.), pri izračunu je bilo potrebno uzeti u obzir dobit do 2028. godine, uključujući tu godinu. Pri odgovarajućem ispravku procjene povećala bi se vrijednost transakcije povratnog leasinga.

| (d) | Pri izračunu vrijednosti kamate na nasljedno pravo građenja u novcu koju bi BAVARIA ubuduće trebala plaćati NEUWOGES-u radi jednostavnosti se pretpostavilo da će životni troškovi ostati nepromijenjeni i da se plaćanja stoga ne moraju prilagođavati. Ipak, realističnije je očekivati opće povećanje životnih troškova, tako da će buduća plaćanja vjerojatno biti viša od pretpostavljenih. I to bi za posljedicu imalo povećanje vrijednosti ugovora. |
| --- | --- |

(d)

Pri izračunu vrijednosti kamate na nasljedno pravo građenja u novcu koju bi BAVARIA ubuduće trebala plaćati NEUWOGES-u radi jednostavnosti se pretpostavilo da će životni troškovi ostati nepromijenjeni i da se plaćanja stoga ne moraju prilagođavati. Ipak, realističnije je očekivati opće povećanje životnih troškova, tako da će buduća plaćanja vjerojatno biti viša od pretpostavljenih. I to bi za posljedicu imalo povećanje vrijednosti ugovora.

| (170) | U pogledu tih razmatranja potrebno je zaključiti da je s gospodarskog stajališta bilo razborito dati prednost povratnom leasingu umjesto pokušaju izravne prodaje. |
| --- | --- |

(170)

U pogledu tih razmatranja potrebno je zaključiti da je s gospodarskog stajališta bilo razborito dati prednost povratnom leasingu umjesto pokušaju izravne prodaje.

7.3.3.   Zaključak

| (171) | Ako se usporedi vrijednost transakcije povratnog leasinga za NEUWOGES s vrijednošću ostalih opcija, potrebno je zaključiti da je transakcija bila osmišljena tako da bi nju zaključio i gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(171)

Ako se usporedi vrijednost transakcije povratnog leasinga za NEUWOGES s vrijednošću ostalih opcija, potrebno je zaključiti da je transakcija bila osmišljena tako da bi nju zaključio i gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu.

7.4.   USPOREDNA ANALIZA

| (172) | Budući da se sad može ustanoviti da je izbor povratnog leasinga umjesto drugih rješenja zaista odgovarao ponašanju gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu, Komisija je za svaki slučaj provjerila i odgovara li transakcija drugim ugovorima koji su postojali na relevantnom tržištu u relevantnom trenutku i postoje li druge naznake kojima se učvršćuje zaključak Komisije da transakcija povratnog leasinga odgovara načelu gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(172)

Budući da se sad može ustanoviti da je izbor povratnog leasinga umjesto drugih rješenja zaista odgovarao ponašanju gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu, Komisija je za svaki slučaj provjerila i odgovara li transakcija drugim ugovorima koji su postojali na relevantnom tržištu u relevantnom trenutku i postoje li druge naznake kojima se učvršćuje zaključak Komisije da transakcija povratnog leasinga odgovara načelu gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu.

| (173) | Raspoložive informacije o sličnim transakcijama odnose se na sporazume o povratnom leasingu koje je BAVARIA sklopila otprilike u isto vrijeme kad i predmetnu mjeru. Odgovarajući ugovori mogu pružati smjernice za to jesu li se i drugi sudionici u tržišnom gospodarstvu, uključujući privatna poduzeća, odlučili za tu vrstu transakcije povratnog leasinga, što bi se smatralo pokazateljem njezine usklađenosti s tržišnom praksom (odjeljak 7.4.1.). Osim toga, i ograničeni postupak podnošenja ponuda i usporedba s drugim transakcijama financiranja koje je proveo NEUWOGES daju informacije o usklađenosti predmetne transakcije s tržišnom praksom (odjeljci 7.4.2. i 7.4.3.). |
| --- | --- |

(173)

Raspoložive informacije o sličnim transakcijama odnose se na sporazume o povratnom leasingu koje je BAVARIA sklopila otprilike u isto vrijeme kad i predmetnu mjeru. Odgovarajući ugovori mogu pružati smjernice za to jesu li se i drugi sudionici u tržišnom gospodarstvu, uključujući privatna poduzeća, odlučili za tu vrstu transakcije povratnog leasinga, što bi se smatralo pokazateljem njezine usklađenosti s tržišnom praksom (odjeljak 7.4.1.). Osim toga, i ograničeni postupak podnošenja ponuda i usporedba s drugim transakcijama financiranja koje je proveo NEUWOGES daju informacije o usklađenosti predmetne transakcije s tržišnom praksom (odjeljci 7.4.2. i 7.4.3.).

7.4.1.   Primjeri ugovora

| (174) | U svrhu usporedbe pregledani su ugovori o trima sličnim transakcijama ([...]). Ipak, mogu se uzeti u obzir samo ugovori [...] i [...] jer su samo oni sklopljeni otprilike u isto vrijeme kad i transakcija povratnog leasinga između društava BAVARIA i NEUWOGES. Najprije je potrebno utvrditi da se obje slične transakcije od predmetne transakcije razlikuju u pogledu trajanja, indeksacije fiksne rate leasinga i sanacije. NEUWOGES se posebno služi drukčijom indeksacijom od ([...]: 1,5 % godišnje; [...]: prilagodba razvoju životnih troškova) kako bi potvrdio da je Opći ugovor o upravljanju sadržavao odredbe koje u mjerodavnom trenutku (1997./1998.) nisu odgovarale uobičajenoj tržišnoj praksi. |
| --- | --- |

(174)

U svrhu usporedbe pregledani su ugovori o trima sličnim transakcijama ([...]). Ipak, mogu se uzeti u obzir samo ugovori [...] i [...] jer su samo oni sklopljeni otprilike u isto vrijeme kad i transakcija povratnog leasinga između društava BAVARIA i NEUWOGES. Najprije je potrebno utvrditi da se obje slične transakcije od predmetne transakcije razlikuju u pogledu trajanja, indeksacije fiksne rate leasinga i sanacije. NEUWOGES se posebno služi drukčijom indeksacijom od ([...]: 1,5 % godišnje; [...]: prilagodba razvoju životnih troškova) kako bi potvrdio da je Opći ugovor o upravljanju sadržavao odredbe koje u mjerodavnom trenutku (1997./1998.) nisu odgovarale uobičajenoj tržišnoj praksi.

| (175) | BAVARIA navodi transakcije [...] i [...] kao primjere za primjenu svojeg modela leasinga nekretnina „Leasingmodell Immobilien” (109), što dovodi do zaključka da su odredbe iz tih ugovora određene na temelju izračuna sličnih izračunima na kojima se temeljila transakcija povratnog leasinga između društava NEUWOGES i BAVARIA. |
| --- | --- |

(175)

BAVARIA navodi transakcije [...] i [...] kao primjere za primjenu svojeg modela leasinga nekretnina „Leasingmodell Immobilien” (109), što dovodi do zaključka da su odredbe iz tih ugovora određene na temelju izračuna sličnih izračunima na kojima se temeljila transakcija povratnog leasinga između društava NEUWOGES i BAVARIA.

| (176) | Kako je već navedeno ranije u tekstu (vidjeti uvodnu izjavu 131.), NEUWOGES je mogao slobodno izabrati parametre ugovora u okviru modela leasinga koji je ponudila BAVARIA. Tako bi NEUWOGES imao mogućnost izabrati manju indeksaciju ili oduzeti više troškove. Posljedica bi, naravno, bio niži plaćeni predujam. Može se pretpostaviti da je to vrijedilo i za [...] i [...]. |
| --- | --- |

(176)

Kako je već navedeno ranije u tekstu (vidjeti uvodnu izjavu 131.), NEUWOGES je mogao slobodno izabrati parametre ugovora u okviru modela leasinga koji je ponudila BAVARIA. Tako bi NEUWOGES imao mogućnost izabrati manju indeksaciju ili oduzeti više troškove. Posljedica bi, naravno, bio niži plaćeni predujam. Može se pretpostaviti da je to vrijedilo i za [...] i [...].

| (177) | Budući da su ugovorne strane očito mogle slobodno birati točne parametre transakcije u okviru modela koji je ponudila BAVARIA, čini se da za ocjenjivanje usklađenosti s tržišnom praksom transakcije povratnog leasinga između društava NEUWOGES i BAVARIA nije od središnje važnosti jesu li parametri koje je izabrao NEUWOGES bili jednaki parametrima koje su odabrale strane u transakcijama [...] i [...]. Odabir parametara bio je samo posljedica strateških poslovnih odluka strana. Važnija je okolnost da su se te transakcije temeljile na istom modelu transakcije. |
| --- | --- |

(177)

Budući da su ugovorne strane očito mogle slobodno birati točne parametre transakcije u okviru modela koji je ponudila BAVARIA, čini se da za ocjenjivanje usklađenosti s tržišnom praksom transakcije povratnog leasinga između društava NEUWOGES i BAVARIA nije od središnje važnosti jesu li parametri koje je izabrao NEUWOGES bili jednaki parametrima koje su odabrale strane u transakcijama [...] i [...]. Odabir parametara bio je samo posljedica strateških poslovnih odluka strana. Važnija je okolnost da su se te transakcije temeljile na istom modelu transakcije.

| (178) | Ako su se ugovori [...] i [...] temeljili na istom modelu izračuna, što dostupne informacije i potvrđuju, dopušta se zaključak da je model transakcije na kojem se temeljila i transakcija s NEUWOGES-om usklađen s tržišnom praksom. Važno je u tom kontekstu da su model leasinga nekretnina očigledno u jednakoj mjeri birala javna poduzeća ([...]) i privatna poduzeća ([...]) te da se on nudio i poduzećima koja su htjela imati koristi od otpisa na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz i stranama koje nisu obuhvaćene tim zakonom. |
| --- | --- |

(178)

Ako su se ugovori [...] i [...] temeljili na istom modelu izračuna, što dostupne informacije i potvrđuju, dopušta se zaključak da je model transakcije na kojem se temeljila i transakcija s NEUWOGES-om usklađen s tržišnom praksom. Važno je u tom kontekstu da su model leasinga nekretnina očigledno u jednakoj mjeri birala javna poduzeća ([...]) i privatna poduzeća ([...]) te da se on nudio i poduzećima koja su htjela imati koristi od otpisa na temelju zakona Altschuldenhilfegesetz i stranama koje nisu obuhvaćene tim zakonom.

7.4.2.   Postupak podnošenja ponuda

7.4.2.1.   Kontekst

| (179) | Kako je već navedeno, NEUWOGES u cilju privatizacije zgrada koje su naposljetku prodane trgovačkom društvu BAVARIA nije proveo sveobuhvatan javan, transparentan, bezuvjetan i nediskriminirajući postupak podnošenja ponuda. Ipak, NEUWOGES je izvorno pozvao 72 potencijalna kupca na podnošenje ponuda. NEUWOGES se poziva na činjenicu da je adresate odabrao manje ili više slučajno i da odabir ne može vrijediti kao reprezentativan za ukupno tržište. Poslije slanja tih prvih poziva na iskaz interesa došlo je do daljnjih kontakata, među ostalim s trgovačkim društvom BAVARIA, kojem izvorno nije poslan poziv na podnošenje ponuda. |
| --- | --- |

(179)

Kako je već navedeno, NEUWOGES u cilju privatizacije zgrada koje su naposljetku prodane trgovačkom društvu BAVARIA nije proveo sveobuhvatan javan, transparentan, bezuvjetan i nediskriminirajući postupak podnošenja ponuda. Ipak, NEUWOGES je izvorno pozvao 72 potencijalna kupca na podnošenje ponuda. NEUWOGES se poziva na činjenicu da je adresate odabrao manje ili više slučajno i da odabir ne može vrijediti kao reprezentativan za ukupno tržište. Poslije slanja tih prvih poziva na iskaz interesa došlo je do daljnjih kontakata, među ostalim s trgovačkim društvom BAVARIA, kojem izvorno nije poslan poziv na podnošenje ponuda.

7.4.2.2.   Rezultat postupka podnošenja ponuda

| (180) | Od pristiglih ponuda, čiji je broj nepoznat, pet ih se smatra „iskoristivima” (110). Ipak, dvije su odbijene jer potencijalni kupci zbog manjka vremena nisu uspjeli dostaviti potpunu ponudu. Osim toga, dvije su ponude odbijene iz ekonomskih razloga. Peta ponuda, koju je dostavilo trgovačko društvo Felske-Immobilien, odbijena je jer je ponuđena cijena ocijenjena kao preniska (trgovačko društvo Felske ponudilo je cijenu od [...] EUR/m2, što je odgovaralo ukupnoj kupovnoj cijeni od [...] EUR). Osim pet navedenih dostavljene su još tri ponude – jedna ponuda trgovačkog društva BAVARIA i dvije od drugih podnositelja ponuda koji nisu pozvani na podnošenje ponuda. Započeti su pregovori i s jednim od dvaju drugih ponuditelja koji su sami dostavili ponudu, no i ta je ponuda naposljetku odbijena iz neodređenih ekonomskih razloga (111). |
| --- | --- |

(180)

Od pristiglih ponuda, čiji je broj nepoznat, pet ih se smatra „iskoristivima” (110). Ipak, dvije su odbijene jer potencijalni kupci zbog manjka vremena nisu uspjeli dostaviti potpunu ponudu. Osim toga, dvije su ponude odbijene iz ekonomskih razloga. Peta ponuda, koju je dostavilo trgovačko društvo Felske-Immobilien, odbijena je jer je ponuđena cijena ocijenjena kao preniska (trgovačko društvo Felske ponudilo je cijenu od [...] EUR/m2, što je odgovaralo ukupnoj kupovnoj cijeni od [...] EUR). Osim pet navedenih dostavljene su još tri ponude – jedna ponuda trgovačkog društva BAVARIA i dvije od drugih podnositelja ponuda koji nisu pozvani na podnošenje ponuda. Započeti su pregovori i s jednim od dvaju drugih ponuditelja koji su sami dostavili ponudu, no i ta je ponuda naposljetku odbijena iz neodređenih ekonomskih razloga (111).

| (181) | Poslije dovršetka pregovora Nadzorni odbor NEUWOGES-a morao je odobriti ugovore. Pri predstavljanju ugovorâ Nadzornom odboru Uprava je obrazložila da se ne može ostvariti viša prodajna cijena jer se ugovori odnose samo na zasnivanje nasljednog prava građenja na zemljištima (a ne na izravnu prodaju), trgovačko društvo BRG zaduženo je za provedbu sanacijskih radova, a NEUWOGES će zgradama upravljati još 30 godina (112). Na pitanje o razlici s obzirom na stručnu procjenu iz 1997. Uprava je ponovno objasnila da se nije mogla ostvariti viša cijena za transakciju (113). |
| --- | --- |

(181)

Poslije dovršetka pregovora Nadzorni odbor NEUWOGES-a morao je odobriti ugovore. Pri predstavljanju ugovorâ Nadzornom odboru Uprava je obrazložila da se ne može ostvariti viša prodajna cijena jer se ugovori odnose samo na zasnivanje nasljednog prava građenja na zemljištima (a ne na izravnu prodaju), trgovačko društvo BRG zaduženo je za provedbu sanacijskih radova, a NEUWOGES će zgradama upravljati još 30 godina (112). Na pitanje o razlici s obzirom na stručnu procjenu iz 1997. Uprava je ponovno objasnila da se nije mogla ostvariti viša cijena za transakciju (113).

7.4.2.3.   Ocjena

| (182) | Iako se postupak podnošenja ponuda ne može opisati kao javan, transparentan, bezuvjetan i nediskriminirajući, iz njega se mogu donijeti naknadni zaključci u pogledu stanja ponuda na tržištu. U tom je pogledu važna i činjenica da je očito zaprimljeno nekoliko nezatraženih ponuda. Time se dokazuje da su i potencijalni kupci koji nisu bili među 72 izvorno pozvana poduzeća saznali za postupak i mogli sudjelovati u njemu. |
| --- | --- |

(182)

Iako se postupak podnošenja ponuda ne može opisati kao javan, transparentan, bezuvjetan i nediskriminirajući, iz njega se mogu donijeti naknadni zaključci u pogledu stanja ponuda na tržištu. U tom je pogledu važna i činjenica da je očito zaprimljeno nekoliko nezatraženih ponuda. Time se dokazuje da su i potencijalni kupci koji nisu bili među 72 izvorno pozvana poduzeća saznali za postupak i mogli sudjelovati u njemu.

| (183) | Ocjena NEUWOGES-a u pogledu ponuda pokazuje da je NEUWOGES ponudu trgovačkog društva BAVARIA u mjerodavnom trenutku (1997./1998.) smatrao najboljom ponudom dostupnom na tržištu. Argument NEUWOGES-a da je barem ponuda trgovačkog društva Felske bila povoljnija nije utemeljen. Iako je cijena koju je trgovačko društvo Felske očigledno ponudilo ([...] EUR) bila viša od predujma koji je BAVARIA naposljetku platila ([...] EUR), potrebno je podsjetiti na činjenicu da se transakcija povratnog leasinga smatra cjelinom i da je njezina ukupna vrijednost ([...] EUR) viša od cijene koju je ponudio Felske. |
| --- | --- |

(183)

Ocjena NEUWOGES-a u pogledu ponuda pokazuje da je NEUWOGES ponudu trgovačkog društva BAVARIA u mjerodavnom trenutku (1997./1998.) smatrao najboljom ponudom dostupnom na tržištu. Argument NEUWOGES-a da je barem ponuda trgovačkog društva Felske bila povoljnija nije utemeljen. Iako je cijena koju je trgovačko društvo Felske očigledno ponudilo ([...] EUR) bila viša od predujma koji je BAVARIA naposljetku platila ([...] EUR), potrebno je podsjetiti na činjenicu da se transakcija povratnog leasinga smatra cjelinom i da je njezina ukupna vrijednost ([...] EUR) viša od cijene koju je ponudio Felske.

| (184) | U pogledu tih obrazloženja potrebno je navesti da postupak podnošenja ponuda nije ispunjavao sve uvjete kako bi služio kao dokaz da je ponuda trgovačkog društva BAVARIA bila najbolja raspoloživa ponuda na tržištu, ali jasno upućuje na tu činjenicu. U svakom slučaju, ograničeni postupak podnošenja ponuda ne služi kao potvrda da je NEUWOGES u relevantnom trenutku (1997./1998.) imao na raspolaganju bolju ponudu. |
| --- | --- |

(184)

U pogledu tih obrazloženja potrebno je navesti da postupak podnošenja ponuda nije ispunjavao sve uvjete kako bi služio kao dokaz da je ponuda trgovačkog društva BAVARIA bila najbolja raspoloživa ponuda na tržištu, ali jasno upućuje na tu činjenicu. U svakom slučaju, ograničeni postupak podnošenja ponuda ne služi kao potvrda da je NEUWOGES u relevantnom trenutku (1997./1998.) imao na raspolaganju bolju ponudu.

7.4.3.   Druge vrste transakcija u relevantnom trenutku

7.4.3.1.   Okvir za ocjenjivanje

| (185) | Korisno je istražiti predmetnu transakciju s obzirom na druge, slične vrste transakcija koje su se u predmetnom trenutku (1997./1998.) nudile na tržištu. |
| --- | --- |

(185)

Korisno je istražiti predmetnu transakciju s obzirom na druge, slične vrste transakcija koje su se u predmetnom trenutku (1997./1998.) nudile na tržištu.

| (186) | Predmetna transakcija tipična je transakcija povratnog leasinga. Sporazumi o povratnom leasingu po prirodi su transakcije financiranja. Kupnjom nekretnine od korisnika leasinga davatelj leasinga korisniku leasinga daje likvidna sredstva, odnosno financira veća ulaganja, poput sanacije starih zgrada. Kako bi se nekretnina mogla dalje upotrebljivati u poslovne ili druge svrhe, korisnik leasinga nekretninu daje u povratni leasing, čime se tijekom trajanja ugovora o leasingu (potpuno ili djelomično) amortizira ulaganje davatelja leasinga. |
| --- | --- |

(186)

Predmetna transakcija tipična je transakcija povratnog leasinga. Sporazumi o povratnom leasingu po prirodi su transakcije financiranja. Kupnjom nekretnine od korisnika leasinga davatelj leasinga korisniku leasinga daje likvidna sredstva, odnosno financira veća ulaganja, poput sanacije starih zgrada. Kako bi se nekretnina mogla dalje upotrebljivati u poslovne ili druge svrhe, korisnik leasinga nekretninu daje u povratni leasing, čime se tijekom trajanja ugovora o leasingu (potpuno ili djelomično) amortizira ulaganje davatelja leasinga.

| (187) | Kao transakcija financiranja sporazum o povratnom leasingu ima određenu sličnost s bankovnim kreditima i hipotekama. No postoje i neke važne razlike koje se moraju uzeti u obzir. Transakcijom povratnog leasinga prodavatelju/korisniku leasinga omogućeno je financiranje većih ulaganja i neposredan pristup likvidnim sredstvima, a da pritom nije ograničen na vlastiti kapital. To znači da su vlastiti kapital i dodatno ostvarena likvidna sredstva raspoloživi za druga ulaganja ili da korisnik leasinga može poduzimati ulaganja za koja mu zbog nedostatka vlastitog kapitala ili velikog stupnja zaduženosti ne bi bio odobren običan kredit. Budući da kupac/davatelj leasinga mora refinancirati svoje prvo ulaganje i ostvariti dobit, rata leasinga u pravilu je nešto viša od kamatne stope za sličan bankovni kredit (kako je pobliže objašnjeno u sljedećem odjeljku). Poslije isteka ugovora o leasingu korisnik leasinga mora ponovno otkupiti nekretninu ili ona ostaje u vlasništvu davatelja leasinga i stoji na raspolaganju za daljnju uporabu. To znači da rata leasinga ovisi o preostaloj vrijednosti nekretnine nakon isteka ugovora o leasingu koji su sklopile strane. Budući da je preostalu vrijednost u slučaju dugoročnih ugovora o leasingu često teško predvidjeti, ona za davatelja leasinga predstavlja čimbenik rizika koji se odražava u rati leasinga. Takav rizik ne postoji u slučaju običnih bankovnih kredita, a u slučaju hipoteka postoji samo u određenoj mjeri. |
| --- | --- |

(187)

Kao transakcija financiranja sporazum o povratnom leasingu ima određenu sličnost s bankovnim kreditima i hipotekama. No postoje i neke važne razlike koje se moraju uzeti u obzir. Transakcijom povratnog leasinga prodavatelju/korisniku leasinga omogućeno je financiranje većih ulaganja i neposredan pristup likvidnim sredstvima, a da pritom nije ograničen na vlastiti kapital. To znači da su vlastiti kapital i dodatno ostvarena likvidna sredstva raspoloživi za druga ulaganja ili da korisnik leasinga može poduzimati ulaganja za koja mu zbog nedostatka vlastitog kapitala ili velikog stupnja zaduženosti ne bi bio odobren običan kredit. Budući da kupac/davatelj leasinga mora refinancirati svoje prvo ulaganje i ostvariti dobit, rata leasinga u pravilu je nešto viša od kamatne stope za sličan bankovni kredit (kako je pobliže objašnjeno u sljedećem odjeljku). Poslije isteka ugovora o leasingu korisnik leasinga mora ponovno otkupiti nekretninu ili ona ostaje u vlasništvu davatelja leasinga i stoji na raspolaganju za daljnju uporabu. To znači da rata leasinga ovisi o preostaloj vrijednosti nekretnine nakon isteka ugovora o leasingu koji su sklopile strane. Budući da je preostalu vrijednost u slučaju dugoročnih ugovora o leasingu često teško predvidjeti, ona za davatelja leasinga predstavlja čimbenik rizika koji se odražava u rati leasinga. Takav rizik ne postoji u slučaju običnih bankovnih kredita, a u slučaju hipoteka postoji samo u određenoj mjeri.

| (188) | Posljedično, rate leasinga i kamatne stope za kredite/hipoteke nisu u potpunosti usporedive. Ako se uspoređuje rata leasinga predmetne transakcije s prosječnim kamatnim stopama za kredite/hipoteke u predmetnom trenutku (1997./1998.), nije moguće jasno odrediti je li tražena rata leasinga u predmetnom trenutku (1997./1998.) bila usklađena s tržišnom praksom. Ipak, moguće je ocijeniti je li rata leasinga bila toliko visoka da vjerojatno nijedan gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi zaključio tu transakciju. |
| --- | --- |

(188)

Posljedično, rate leasinga i kamatne stope za kredite/hipoteke nisu u potpunosti usporedive. Ako se uspoređuje rata leasinga predmetne transakcije s prosječnim kamatnim stopama za kredite/hipoteke u predmetnom trenutku (1997./1998.), nije moguće jasno odrediti je li tražena rata leasinga u predmetnom trenutku (1997./1998.) bila usklađena s tržišnom praksom. Ipak, moguće je ocijeniti je li rata leasinga bila toliko visoka da vjerojatno nijedan gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu ne bi zaključio tu transakciju.

7.4.3.2.   Ocjena

| (189) | U predmetnom pravnom poslu rata leasinga izvorno je utvrđena na [...] % godišnje ukupnog opsega ulaganja. Indeksacijom iznosa koji će se naplatiti s [...] % godišnje rata leasinga na kraju trajanja ugovora iznosit će [...] %, što odgovara prosječnoj rati leasinga od [...] % godišnje. Za usporedbu: da je NEUWOGES odlučio ne indeksirati ratu leasinga, ona bi tijekom ukupnog razdoblja od 30 godina bila određena na [...] % godišnje. Ta je „nadoplata” cijena odluke da se na početku plaćaju niže, a pri kraju trajanja ugovora više rate leasinga, umjesto plaćanja stabilnih stopa tijekom cijelog trajanja ugovora. |
| --- | --- |

(189)

U predmetnom pravnom poslu rata leasinga izvorno je utvrđena na [...] % godišnje ukupnog opsega ulaganja. Indeksacijom iznosa koji će se naplatiti s [...] % godišnje rata leasinga na kraju trajanja ugovora iznosit će [...] %, što odgovara prosječnoj rati leasinga od [...] % godišnje. Za usporedbu: da je NEUWOGES odlučio ne indeksirati ratu leasinga, ona bi tijekom ukupnog razdoblja od 30 godina bila određena na [...] % godišnje. Ta je „nadoplata” cijena odluke da se na početku plaćaju niže, a pri kraju trajanja ugovora više rate leasinga, umjesto plaćanja stabilnih stopa tijekom cijelog trajanja ugovora.

| (190) | Potrebno je najprije podsjetiti na činjenicu da je pokrajinski sud Landgericht Rostock ratu leasinga ocjenjivao s obzirom na kamatne stope drugih transakcija. Utvrdio je da se, iako je teško procijeniti razvoj kamatnih stopa za hipoteke tijekom razdoblja od 30 godina, u razdobljima viših kamata može računati na kamate više od 10 %. Prosječna rata leasinga koju je NEUWOGES zahtijevao stoga nije bila neusklađena s tržišnom praksom. |
| --- | --- |

(190)

Potrebno je najprije podsjetiti na činjenicu da je pokrajinski sud Landgericht Rostock ratu leasinga ocjenjivao s obzirom na kamatne stope drugih transakcija. Utvrdio je da se, iako je teško procijeniti razvoj kamatnih stopa za hipoteke tijekom razdoblja od 30 godina, u razdobljima viših kamata može računati na kamate više od 10 %. Prosječna rata leasinga koju je NEUWOGES zahtijevao stoga nije bila neusklađena s tržišnom praksom.

| (191) | Za usporedbu su dostupni samo prilično općeniti podatci. Od svih podataka koje je njemačka savezna banka Deutsche Bundesbank prikupila za siječanj 1998. (trenutak u kojem je provedena predmetna transakcija) relevantnima se mogu smatrati dvije vrste kamatnih stopa. S jedne su strane zanimljive kamatne stope za „hipotekarne kredite na stambene nekretnine po fiksnoj kamatnoj stopi na deset godina” jer bi i NEUWOGES upotrebljavao stambene objekte za osiguranje kredita (neovisno o tome bi li se takvim kreditom ispunili svi službeni preduvjeti za hipoteku). S druge strane, i kamatne stope za „dugoročne kredite s fiksnom kamatnom stopom za poduzeća i samostalne poduzetnike od 500 000 do 5 milijuna EUR” mogle bi biti prikladne za usporedbu jer se NEUWOGES može smatrati poduzetnikom (hipoteke u pravilu podižu fizičke osobe koje same žive u nekretnini i ne daju je u podnajam). |
| --- | --- |

(191)

Za usporedbu su dostupni samo prilično općeniti podatci. Od svih podataka koje je njemačka savezna banka Deutsche Bundesbank prikupila za siječanj 1998. (trenutak u kojem je provedena predmetna transakcija) relevantnima se mogu smatrati dvije vrste kamatnih stopa. S jedne su strane zanimljive kamatne stope za „hipotekarne kredite na stambene nekretnine po fiksnoj kamatnoj stopi na deset godina” jer bi i NEUWOGES upotrebljavao stambene objekte za osiguranje kredita (neovisno o tome bi li se takvim kreditom ispunili svi službeni preduvjeti za hipoteku). S druge strane, i kamatne stope za „dugoročne kredite s fiksnom kamatnom stopom za poduzeća i samostalne poduzetnike od 500 000 do 5 milijuna EUR” mogle bi biti prikladne za usporedbu jer se NEUWOGES može smatrati poduzetnikom (hipoteke u pravilu podižu fizičke osobe koje same žive u nekretnini i ne daju je u podnajam).

| (192) | Prema banci Bundesbank prosječna kamatna stopa za njemačke hipotekarne kredite s fiksnim kamatama na deset godina u siječnju 1998. iznosila je 6,40 % godišnje. Tada su se kamatne stope za tu vrstu kredita obično kretale unutar raspona od 6,17 % godišnje (donja granica raspona) do 6,97 % godišnje (gornja granica raspona). U slučaju dugoročnih kredita s fiksnom kamatom prosječna kamatna stopa u siječnju 1998. iznosila je 6,35 % godišnje i kretala se u rasponu od 5,55 % (donja granica raspona) do 7,73 % godišnje (gornja granica raspona). Banka Bundesbank, međutim, ne navodi prosječno trajanje „dugoročnog” kredita. Ipak, može se pretpostaviti da bi prosječno trajanje iznosilo najviše deset godina, a vjerojatno i manje (114). |
| --- | --- |

(192)

Prema banci Bundesbank prosječna kamatna stopa za njemačke hipotekarne kredite s fiksnim kamatama na deset godina u siječnju 1998. iznosila je 6,40 % godišnje. Tada su se kamatne stope za tu vrstu kredita obično kretale unutar raspona od 6,17 % godišnje (donja granica raspona) do 6,97 % godišnje (gornja granica raspona). U slučaju dugoročnih kredita s fiksnom kamatom prosječna kamatna stopa u siječnju 1998. iznosila je 6,35 % godišnje i kretala se u rasponu od 5,55 % (donja granica raspona) do 7,73 % godišnje (gornja granica raspona). Banka Bundesbank, međutim, ne navodi prosječno trajanje „dugoročnog” kredita. Ipak, može se pretpostaviti da bi prosječno trajanje iznosilo najviše deset godina, a vjerojatno i manje (114).

| (193) | Pri usporedbi rate leasinga koju plaća NEUWOGES s kamatnim stopama koje je banka Bundesbank navela za kredite dodijeljene u istom razdoblju (tj. u siječnju 1998.) potrebno je uzeti u obzir sljedeće aspekte:






  — | Prosječna godišnja rata leasinga tijekom trajanja ugovora od 30 godina iznosi [...] %. Kako je već navedeno, NEUWOGES je sam odlučio na početku trajanja ugovora plaćati nižu ratu leasinga koja će se kasnije nadoknaditi višom ratom leasinga. Ta odluka ima svoju cijenu: da se NEUWOGES odmah odlučio za fiksnu stopu leasinga, morao bi plaćati stopu od samo [...] % godišnje. (115) Podatci banke Bundesbank odnose se na kredite s fiksnim kamatama, tj. kamatna stopa svake je godine jednaka. Ako se pretpostavi da bi NEUWOGES bio u stanju dogovoriti kredit sa sličnim uvjetima plaćanja (tj. niža plaćanja kamata na početku i viša plaćanja prema kraju), i to bi imalo svoju cijenu (iz jednakih razloga kao u slučaju trgovačkog društva BAVARIA) (116). Kamatne stope banke Bundesbank stoga bi trebalo uspoređivati sa stalnom ratom leasinga od [...] %. |
| --- | --- | --- |

(193)

Pri usporedbi rate leasinga koju plaća NEUWOGES s kamatnim stopama koje je banka Bundesbank navela za kredite dodijeljene u istom razdoblju (tj. u siječnju 1998.) potrebno je uzeti u obzir sljedeće aspekte:

—

Prosječna godišnja rata leasinga tijekom trajanja ugovora od 30 godina iznosi [...] %. Kako je već navedeno, NEUWOGES je sam odlučio na početku trajanja ugovora plaćati nižu ratu leasinga koja će se kasnije nadoknaditi višom ratom leasinga. Ta odluka ima svoju cijenu: da se NEUWOGES odmah odlučio za fiksnu stopu leasinga, morao bi plaćati stopu od samo [...] % godišnje. (115) Podatci banke Bundesbank odnose se na kredite s fiksnim kamatama, tj. kamatna stopa svake je godine jednaka. Ako se pretpostavi da bi NEUWOGES bio u stanju dogovoriti kredit sa sličnim uvjetima plaćanja (tj. niža plaćanja kamata na početku i viša plaćanja prema kraju), i to bi imalo svoju cijenu (iz jednakih razloga kao u slučaju trgovačkog društva BAVARIA) (116). Kamatne stope banke Bundesbank stoga bi trebalo uspoređivati sa stalnom ratom leasinga od [...] %.

| — | Rata leasinga određena je na razdoblje od 30 godina. Unatoč godišnjoj indeksaciji bilo je moguće već na početku trajanja ugovora izračunati prosječnu ratu leasinga za cjelokupno trajanje ugovora. Kamatne stope za hipotekarne kredite koje je navela banka Bundesbank određene su na samo deset godina (kako je ranije navedeno, nije poznato na koje su razdoblje određene kamate za poduzeća; ipak, može se pretpostaviti da razdoblje ne iznosi više od deset godina). Najprimjerenija usporedna vrijednost bile bi kamatne stope određene na 30 godina. Međutim, banka Bundesbank ne objavljuje takve podatke. Općenito, krediti s fiksnom kamatom postaju skuplji s duljim trajanjem. Primjerice, podatci banke Bundesbank za siječanj 1998. pokazuju da je prosječna kamatna stopa za hipotekarne kredite s mogućnošću fiksne kamatne stope uz fiksne kamate na pet godina iznosila 5,85 %, dok je fiksna kamatna stopa za kredite s fiksnom kamatom u trajanju od deset godina iznosila 6,40 %. Na temelju toga, opravdano je pretpostaviti da bi kamate na kredit s fiksnom kamatom u trajanju od 30 godina bile znatno više od prosječnih kamatnih stopa od 6,35 % odnosno 6,40 % koje je navela banka Bundesbank. |
| --- | --- |

—

Rata leasinga određena je na razdoblje od 30 godina. Unatoč godišnjoj indeksaciji bilo je moguće već na početku trajanja ugovora izračunati prosječnu ratu leasinga za cjelokupno trajanje ugovora. Kamatne stope za hipotekarne kredite koje je navela banka Bundesbank određene su na samo deset godina (kako je ranije navedeno, nije poznato na koje su razdoblje određene kamate za poduzeća; ipak, može se pretpostaviti da razdoblje ne iznosi više od deset godina). Najprimjerenija usporedna vrijednost bile bi kamatne stope određene na 30 godina. Međutim, banka Bundesbank ne objavljuje takve podatke. Općenito, krediti s fiksnom kamatom postaju skuplji s duljim trajanjem. Primjerice, podatci banke Bundesbank za siječanj 1998. pokazuju da je prosječna kamatna stopa za hipotekarne kredite s mogućnošću fiksne kamatne stope uz fiksne kamate na pet godina iznosila 5,85 %, dok je fiksna kamatna stopa za kredite s fiksnom kamatom u trajanju od deset godina iznosila 6,40 %. Na temelju toga, opravdano je pretpostaviti da bi kamate na kredit s fiksnom kamatom u trajanju od 30 godina bile znatno više od prosječnih kamatnih stopa od 6,35 % odnosno 6,40 % koje je navela banka Bundesbank.

| — | Banka Bundesbank navodi i prosječnu stopu i raspon koji se temelje na velikom broju ugovora o kreditu koji su sklopljeni u siječnju 1998. u Njemačkoj. U rati leasinga određenoj za NEUWOGES implicitno se odražava rizik za trgovačko društvo BAVARIA povezan s transakcijom. BAVARIA je najviše bila izložena kreditnom riziku, tj. riziku da će NEUWOGES postati nelikvidan ili da iz nekog drugog razloga neće moći ispunjivati svoju obvezu plaćanja potrebnih rata leasinga. Jednako bi tako banka prije odobrenja kredita ocijenila kreditnu sposobnost NEUWOGES-a. Klijenti sa slabijom kreditnom sposobnošću (ili većim kreditnim rizikom za banku) u pravilu kao nadoknadu za veći rizik moraju plaćati veću kamatnu stopu (117). Kako je navedeno u odjeljku 7.3.1., NEUWOGES je, s obzirom na svoju prilično veliku zaduženost i činjenicu da je njegov vlastiti kapital bio uključen u druge projekte ulaganja, imao samo ograničene mogućnosti za sklapanje novih ugovora o kreditu. Međutim, da je neka banka bila spremna NEUWOGES-u odobriti kredit, ona bi poštovala te aspekte pri utvrđivanju kamatne stope. Kamatne stope više su za kredite relativno visoko zaduženim poduzećima koja u svoje ulaganje mogu unijeti samo mali iznos vlastitog kapitala. Stoga bi u središtu svake usporedbe rate leasinga koju plaća NEUWOGES s kamatnim stopama za kredite dostupne na tržištu trebale biti veće stope raspona banke Bundesbank (118). |
| --- | --- |

—

Banka Bundesbank navodi i prosječnu stopu i raspon koji se temelje na velikom broju ugovora o kreditu koji su sklopljeni u siječnju 1998. u Njemačkoj. U rati leasinga određenoj za NEUWOGES implicitno se odražava rizik za trgovačko društvo BAVARIA povezan s transakcijom. BAVARIA je najviše bila izložena kreditnom riziku, tj. riziku da će NEUWOGES postati nelikvidan ili da iz nekog drugog razloga neće moći ispunjivati svoju obvezu plaćanja potrebnih rata leasinga. Jednako bi tako banka prije odobrenja kredita ocijenila kreditnu sposobnost NEUWOGES-a. Klijenti sa slabijom kreditnom sposobnošću (ili većim kreditnim rizikom za banku) u pravilu kao nadoknadu za veći rizik moraju plaćati veću kamatnu stopu (117). Kako je navedeno u odjeljku 7.3.1., NEUWOGES je, s obzirom na svoju prilično veliku zaduženost i činjenicu da je njegov vlastiti kapital bio uključen u druge projekte ulaganja, imao samo ograničene mogućnosti za sklapanje novih ugovora o kreditu. Međutim, da je neka banka bila spremna NEUWOGES-u odobriti kredit, ona bi poštovala te aspekte pri utvrđivanju kamatne stope. Kamatne stope više su za kredite relativno visoko zaduženim poduzećima koja u svoje ulaganje mogu unijeti samo mali iznos vlastitog kapitala. Stoga bi u središtu svake usporedbe rate leasinga koju plaća NEUWOGES s kamatnim stopama za kredite dostupne na tržištu trebale biti veće stope raspona banke Bundesbank (118).

| — | Kako je već navedeno, leasing-društvo mora refinancirati svoje prvo ulaganje (u ovom slučaju prije svega kupovnu cijenu za zgrade i troškove sanacije). Kamatna stopa koju mora platiti za vlastito refinanciranje ovisi o različitim aspektima kao što su njegova veličina, njegovo stanje u pogledu dugova i nekretnine koje posjeduje. Ta je kamatna stopa, međutim, samo polazište, jer leasing-društvu (BAVARIA) moraju biti nadoknađeni rizici koje snosi. Time su obuhvaćeni kamatni rizik (rizik povezan s tim da svoja ulaganja mora refinancirati po promjenjivoj kamatnoj stopi dok plaćanja leasinga imaju fiksnu kamatnu stopu), kreditni rizik (već spomenuta mogućnost da NEUWOGES postane nelikvidan i BAVARIA ne primi neplaćene iznose za leasing) te rizik preostale vrijednosti (nesigurnost u pogledu vrijednosti nekretnine nakon isteka ugovora o leasingu). Leasing-društvo vjerojatno snosi i određene opće troškove koji se isto tako odražavaju u rati leasinga
   (119). Osim toga, leasing-društvo želi ostvariti dobit i to uzima u obzir pri utvrđivanju rate leasinga
   (120). Čak i da je BAVARIA bila u stanju refinancirati svoja ulaganja po nižoj kamatnoj stopi od one koju bi NEUWOGES platio za bankovni kredit, kamatna stopa za refinanciranje morala bi se povisiti s obzirom na te različite elemente (nadoknadu za rizik, troškove i dobit) kako bi se dobila tražena rata leasinga koja je naposljetku mogla biti viša od kamatne stope za običan kredit. |
| --- | --- |

—

Kako je već navedeno, leasing-društvo mora refinancirati svoje prvo ulaganje (u ovom slučaju prije svega kupovnu cijenu za zgrade i troškove sanacije). Kamatna stopa koju mora platiti za vlastito refinanciranje ovisi o različitim aspektima kao što su njegova veličina, njegovo stanje u pogledu dugova i nekretnine koje posjeduje. Ta je kamatna stopa, međutim, samo polazište, jer leasing-društvu (BAVARIA) moraju biti nadoknađeni rizici koje snosi. Time su obuhvaćeni kamatni rizik (rizik povezan s tim da svoja ulaganja mora refinancirati po promjenjivoj kamatnoj stopi dok plaćanja leasinga imaju fiksnu kamatnu stopu), kreditni rizik (već spomenuta mogućnost da NEUWOGES postane nelikvidan i BAVARIA ne primi neplaćene iznose za leasing) te rizik preostale vrijednosti (nesigurnost u pogledu vrijednosti nekretnine nakon isteka ugovora o leasingu). Leasing-društvo vjerojatno snosi i određene opće troškove koji se isto tako odražavaju u rati leasinga
   (119). Osim toga, leasing-društvo želi ostvariti dobit i to uzima u obzir pri utvrđivanju rate leasinga
   (120). Čak i da je BAVARIA bila u stanju refinancirati svoja ulaganja po nižoj kamatnoj stopi od one koju bi NEUWOGES platio za bankovni kredit, kamatna stopa za refinanciranje morala bi se povisiti s obzirom na te različite elemente (nadoknadu za rizik, troškove i dobit) kako bi se dobila tražena rata leasinga koja je naposljetku mogla biti viša od kamatne stope za običan kredit.

| (194) | S obzirom na sve navedene čimbenike rata leasinga od [...] % godišnje u slučaju fiksne rate leasinga (ili čak od [...] % z slučaju rate leasinga s indeksacijom od [...] % koja je, međutim, manje primjerena za usporedbu) u usporedbi s kamatnim stopama koje banka Bundesbank navodi za kredite čini se prilično razboritom. Napominjemo da bi podatke banke Bundesbank trebalo prilagoditi, primjerice, razdoblju od 30 godina uz fiksnu kamatnu stopu. Iako se ispravak potreban za postizanje prikladne usporedne analize ne može točno kvantificirati, razlika između prosječnih kamatnih stopa za kredite/hipoteke i rate leasinga čini se dovoljno opravdanom za donošenje zaključka da ne postoje pokazatelji da je BAVARIA tražila previsoku ratu leasinga. Stoga Komisija zaključuje da je rata leasinga društva BAVARIA u mjerodavnom trenutku (kraj 1997./početak 1998.) bila u skladu s tržišnom praksom. |
| --- | --- |

(194)

S obzirom na sve navedene čimbenike rata leasinga od [...] % godišnje u slučaju fiksne rate leasinga (ili čak od [...] % z slučaju rate leasinga s indeksacijom od [...] % koja je, međutim, manje primjerena za usporedbu) u usporedbi s kamatnim stopama koje banka Bundesbank navodi za kredite čini se prilično razboritom. Napominjemo da bi podatke banke Bundesbank trebalo prilagoditi, primjerice, razdoblju od 30 godina uz fiksnu kamatnu stopu. Iako se ispravak potreban za postizanje prikladne usporedne analize ne može točno kvantificirati, razlika između prosječnih kamatnih stopa za kredite/hipoteke i rate leasinga čini se dovoljno opravdanom za donošenje zaključka da ne postoje pokazatelji da je BAVARIA tražila previsoku ratu leasinga. Stoga Komisija zaključuje da je rata leasinga društva BAVARIA u mjerodavnom trenutku (kraj 1997./početak 1998.) bila u skladu s tržišnom praksom.

7.4.4.   Zaključak

| (195) | Dostupne informacije ukazuju na to da bi transakciju između društava NEUWOGES i BAVARIA proveo i gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu. Primjeri ugovorâ, postupak podnošenja ponuda i usporedba s drugim instrumentima financiranja ukazuju na to da je transakcija provedena prema tadašnjim tržišnim uvjetima i da model trgovačkog društva BAVARIA nije bio preskup. |
| --- | --- |

(195)

Dostupne informacije ukazuju na to da bi transakciju između društava NEUWOGES i BAVARIA proveo i gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu. Primjeri ugovorâ, postupak podnošenja ponuda i usporedba s drugim instrumentima financiranja ukazuju na to da je transakcija provedena prema tadašnjim tržišnim uvjetima i da model trgovačkog društva BAVARIA nije bio preskup.

7.5.   DODATNA OCJENA: PREOSTALI ELEMENTI POTPORE I SPOJIVOST S UNUTARNJIM TRŽIŠTEM

| (196) | Primarna istraga Komisije tako pokazuje da je odluka NEUWOGES-a o sklapanju transakcije povratnog leasinga bila u skladu s načelom gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu, tj. da transakcijom nije nastala prednost za trgovačko društvo BAVARIA i time mu nije odobrena ni potpora. Ipak je Komisija istražila i bi li drugi rezultat – da je trgovačkom društvu BAVARIA preko NEUWOGES-a stvarno odobrena prednost – obvezatno doveo do zaključka da je transakcija predstavljala državnu potporu nespojivu s unutarnjim tržištem. Polazeći od hipotetske pretpostavke da se NEUWOGES nije držao načela gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu i da je za trgovačko društvo BAVARIA time nastala prednost, Komisija je istražila je li u slučaju mjera bila riječ o državnoj potpori u korist trgovačkog društva BAVARIA i bi li se te eventualne potpore mogle smatrati spojivima s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(196)

Primarna istraga Komisije tako pokazuje da je odluka NEUWOGES-a o sklapanju transakcije povratnog leasinga bila u skladu s načelom gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu, tj. da transakcijom nije nastala prednost za trgovačko društvo BAVARIA i time mu nije odobrena ni potpora. Ipak je Komisija istražila i bi li drugi rezultat – da je trgovačkom društvu BAVARIA preko NEUWOGES-a stvarno odobrena prednost – obvezatno doveo do zaključka da je transakcija predstavljala državnu potporu nespojivu s unutarnjim tržištem. Polazeći od hipotetske pretpostavke da se NEUWOGES nije držao načela gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu i da je za trgovačko društvo BAVARIA time nastala prednost, Komisija je istražila je li u slučaju mjera bila riječ o državnoj potpori u korist trgovačkog društva BAVARIA i bi li se te eventualne potpore mogle smatrati spojivima s unutarnjim tržištem.

7.5.1.   Preostali elementi potpore

7.5.1.1.   Poduzetnik

| (197) | Odobrenje javnih sredstava može se svrstati u državnu potporu samo ako je korisnik „poduzetnik” u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Prema ustaljenoj sudskoj praksi Suda pojmom poduzetnika obuhvaćen je svaki subjekt koji se bavi gospodarskom djelatnošću (121). Gospodarska djelatnost svaka je djelatnost koja se sastoji od nuđenja robe ili usluga na tržištu (122). |
| --- | --- |

(197)

Odobrenje javnih sredstava može se svrstati u državnu potporu samo ako je korisnik „poduzetnik” u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Prema ustaljenoj sudskoj praksi Suda pojmom poduzetnika obuhvaćen je svaki subjekt koji se bavi gospodarskom djelatnošću (121). Gospodarska djelatnost svaka je djelatnost koja se sastoji od nuđenja robe ili usluga na tržištu (122).

| (198) | BAVARIA se bavi nizom gospodarskih djelatnosti, kao što su komercijalna ulaganja u nekretnine i davanje tih nekretnina u najam poslovnim i privatnim klijentima. BAVARIA je stoga poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(198)

BAVARIA se bavi nizom gospodarskih djelatnosti, kao što su komercijalna ulaganja u nekretnine i davanje tih nekretnina u najam poslovnim i privatnim klijentima. BAVARIA je stoga poduzetnik u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

7.5.1.2.   Upotreba državnih sredstava i mogućnost njihova pripisivanja državi

| (199) | Mjera mora biti pripisiva državi i financirana iz državnih sredstava. Prema sudskoj praksi Suda u predmetu Stardust Marine
   (123) i državne potpore koje se ne financiraju izravno iz državnog proračuna mogu ispuniti taj kriterij ako su sredstva pod nadzorom države i odluka o prijenosu tih sredstava pripisiva je državi. |
| --- | --- |

(199)

Mjera mora biti pripisiva državi i financirana iz državnih sredstava. Prema sudskoj praksi Suda u predmetu Stardust Marine
   (123) i državne potpore koje se ne financiraju izravno iz državnog proračuna mogu ispuniti taj kriterij ako su sredstva pod nadzorom države i odluka o prijenosu tih sredstava pripisiva je državi.

| (200) | NEUWOGES je u stopostotnom vlasništvu grada Neubrandenburga i time je javno poduzeće u smislu članka 2. točke (b) Direktive Komisije 2006/111/EZ na koju se Sud pozvao u presudi Stardust Marine (124). Grad Neubrandenburg vlasnik je svih poslovnih udjela društva NEUWOGES i kao jedini član društva može preko Nadzornog odbora i Skupštine društva provoditi znatnu kontrolu nad NEUWOGES-om. Stoga Komisija zaključuje da grad može upravljati upotrebom sredstava NEUWOGES-a. Posljedično je transakcija povratnog leasinga sadržavala državna sredstva. |
| --- | --- |

(200)

NEUWOGES je u stopostotnom vlasništvu grada Neubrandenburga i time je javno poduzeće u smislu članka 2. točke (b) Direktive Komisije 2006/111/EZ na koju se Sud pozvao u presudi Stardust Marine (124). Grad Neubrandenburg vlasnik je svih poslovnih udjela društva NEUWOGES i kao jedini član društva može preko Nadzornog odbora i Skupštine društva provoditi znatnu kontrolu nad NEUWOGES-om. Stoga Komisija zaključuje da grad može upravljati upotrebom sredstava NEUWOGES-a. Posljedično je transakcija povratnog leasinga sadržavala državna sredstva.

| (201) | U pogledu pripisivosti državi Komisija zaključuje da je grad Neubrandenburg prema dostupnim informacijama imao mjerodavnu ulogu u sklapanju transakcije povratnog leasinga. Nadzorni odbor NEUWOGES-a, čiji članovi djeluju po nalogu Grada, morao je odobriti transakciju. Dokumenti dokazuju i da se Nadzorni odbor aktivno bavio dogovaranjem ugovora. Komisija stoga smatra da je sklapanje ugovora o povratnom leasingu pripisivo državi. |
| --- | --- |

(201)

U pogledu pripisivosti državi Komisija zaključuje da je grad Neubrandenburg prema dostupnim informacijama imao mjerodavnu ulogu u sklapanju transakcije povratnog leasinga. Nadzorni odbor NEUWOGES-a, čiji članovi djeluju po nalogu Grada, morao je odobriti transakciju. Dokumenti dokazuju i da se Nadzorni odbor aktivno bavio dogovaranjem ugovora. Komisija stoga smatra da je sklapanje ugovora o povratnom leasingu pripisivo državi.

7.5.1.3.   Selektivnost

| (202) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a mjera se smatra državnom potporom samo ako se njome određeni poduzetnici ili proizvodnja određene robe stavljaju u povoljniji položaj. Prema tome, samo su one mjere u korist poduzetnika obuhvaćene pojmom državne potpore kojima se tim poduzetnicima osigurava selektivna prednost. |
| --- | --- |

(202)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a mjera se smatra državnom potporom samo ako se njome određeni poduzetnici ili proizvodnja određene robe stavljaju u povoljniji položaj. Prema tome, samo su one mjere u korist poduzetnika obuhvaćene pojmom državne potpore kojima se tim poduzetnicima osigurava selektivna prednost.

| (203) | Kako je predmetna mjera uključivala bilateralnu transakciju između društava NEUWOGES i BAVARIA, svaka bi prednost koju NEUWOGES dodijeli trgovačkom društvu BAVARIA bila selektivna jer joj nijedan drugi poduzetnik ne bi moglo pristupiti. |
| --- | --- |

(203)

Kako je predmetna mjera uključivala bilateralnu transakciju između društava NEUWOGES i BAVARIA, svaka bi prednost koju NEUWOGES dodijeli trgovačkom društvu BAVARIA bila selektivna jer joj nijedan drugi poduzetnik ne bi moglo pristupiti.

7.5.1.4.   Narušavanje tržišnog natjecanja i utjecaj na trgovinu

| (204) | Dodjele javnih sredstava poduzetnicima čine državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a samo ako se njima narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje i utječe na trgovinu među državama članicama. Smatra se da se mjerom koju je dodijelila država narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje ako se njome poboljšava konkurentan položaj poduzetnika u odnosu na poduzetnike s kojima se natječe (125). Stoga se govori o narušavanju tržišnog natjecanja čim država poduzetniku u liberaliziranoj gospodarskoj grani u kojoj postoji tržišno natjecanje ili bi moglo postojati dodijeli financijsku prednost. |
| --- | --- |

(204)

Dodjele javnih sredstava poduzetnicima čine državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a samo ako se njima narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje i utječe na trgovinu među državama članicama. Smatra se da se mjerom koju je dodijelila država narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje ako se njome poboljšava konkurentan položaj poduzetnika u odnosu na poduzetnike s kojima se natječe (125). Stoga se govori o narušavanju tržišnog natjecanja čim država poduzetniku u liberaliziranoj gospodarskoj grani u kojoj postoji tržišno natjecanje ili bi moglo postojati dodijeli financijsku prednost.

| (205) | Prema ustaljenoj praksi sudova Europske unije potpore u korist poduzetnika koji djeluju na tržištu mogu utjecati na trgovinu među državama članicama (126). |
| --- | --- |

(205)

Prema ustaljenoj praksi sudova Europske unije potpore u korist poduzetnika koji djeluju na tržištu mogu utjecati na trgovinu među državama članicama (126).

| (206) | BAVARIA se s drugim fondovima za nekretnine i poduzetnicima-ulagačima iz Njemačke i ostalih država članica Europske unije natječe za ulagače i mogućnosti ulaganja. Financijskom prednošću dodijeljenom trgovačkom društvu BAVARIA ojačao bi se konkurentan položaj tog poduzetnika i stoga bi se njome moglo narušiti tržišno natjecanje. Kako je na tržištu ulaganja u nekretnine riječ o tržištu diljem Europske unije svakom bi se financijskom prednošću za trgovačko društvo BAVARIA ojačao tržišni položaj društva u usporedbi s njegovim konkurentima iz ostalih država članica, čime bi se utjecalo na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(206)

BAVARIA se s drugim fondovima za nekretnine i poduzetnicima-ulagačima iz Njemačke i ostalih država članica Europske unije natječe za ulagače i mogućnosti ulaganja. Financijskom prednošću dodijeljenom trgovačkom društvu BAVARIA ojačao bi se konkurentan položaj tog poduzetnika i stoga bi se njome moglo narušiti tržišno natjecanje. Kako je na tržištu ulaganja u nekretnine riječ o tržištu diljem Europske unije svakom bi se financijskom prednošću za trgovačko društvo BAVARIA ojačao tržišni položaj društva u usporedbi s njegovim konkurentima iz ostalih država članica, čime bi se utjecalo na trgovinu među državama članicama.

7.5.1.5.   Zaključak

| (207) | Pod pretpostavkom da transakcija povratnog leasinga – suprotno ranije navedenom primarnom zaključku Komisije – nije bila u skladu s načelom gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu i da je time za trgovačko društvo BAVARIA nastala prednost, morao bi se donijeti zaključak da je transakcija povratnog leasinga uključivala državnu potporu. Stoga bi pod tom hipotezom trebalo provjeriti može li se ta eventualna državna potpora smatrati spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(207)

Pod pretpostavkom da transakcija povratnog leasinga – suprotno ranije navedenom primarnom zaključku Komisije – nije bila u skladu s načelom gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu i da je time za trgovačko društvo BAVARIA nastala prednost, morao bi se donijeti zaključak da je transakcija povratnog leasinga uključivala državnu potporu. Stoga bi pod tom hipotezom trebalo provjeriti može li se ta eventualna državna potpora smatrati spojivom s unutarnjim tržištem.

7.5.2.   Spojivost s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a

| (208) | U skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a „potpore za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja [mogu se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem] ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu”. Pri primjeni članka 107. stavka 3. točke (c) Komisija mora usporediti pozitivne i željene posljedice mjere potpore s negativnim utjecajem na trgovinske uvjete koji nastaju iz njezine provedbe. |
| --- | --- |

(208)

U skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a „potpore za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja [mogu se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem] ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu”. Pri primjeni članka 107. stavka 3. točke (c) Komisija mora usporediti pozitivne i željene posljedice mjere potpore s negativnim utjecajem na trgovinske uvjete koji nastaju iz njezine provedbe.

| (209) | Kako bi mjera potpore prošla ispit usporedbe, ona mora ispuniti pet preduvjeta. Kao prvo, mjera potpore mora služiti točno određenom cilju od zajedničkog interesa. Kao drugo, mjera potpore mora predstavljati prikladan instrument za ostvarenje tog cilja. Kao treće, mjera potpore mora biti potrebna i imati poticajni učinak. Kao četvrto, mjera potpore mora biti primjerena. Kao peto, potporom se ne smije utjecati na trgovinske uvjete u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu. |
| --- | --- |

(209)

Kako bi mjera potpore prošla ispit usporedbe, ona mora ispuniti pet preduvjeta. Kao prvo, mjera potpore mora služiti točno određenom cilju od zajedničkog interesa. Kao drugo, mjera potpore mora predstavljati prikladan instrument za ostvarenje tog cilja. Kao treće, mjera potpore mora biti potrebna i imati poticajni učinak. Kao četvrto, mjera potpore mora biti primjerena. Kao peto, potporom se ne smije utjecati na trgovinske uvjete u mjeri koja je suprotna zajedničkom interesu.

7.5.2.1.   Cilj od zajedničkog interesa

| (210) | U skladu s člancima 3. i 174. UFEU-a ekonomska i socijalna kohezija cilj su Unije. Jačanje ekonomske i socijalne kohezije podrazumijeva poboljšanje gradskog okoliša i životne kvalitete stanovnika gradova. Politikom kohezije može se pridonijeti stvaranju održivih zajednica tako što će se osigurati da se ekonomski, socijalni i ekološki problemi rješavaju s pomoću integriranih strategija za obnovu, regeneraciju i razvoj gradskih i seoskih područja. To se može postići na različite načine (127). |
| --- | --- |

(210)

U skladu s člancima 3. i 174. UFEU-a ekonomska i socijalna kohezija cilj su Unije. Jačanje ekonomske i socijalne kohezije podrazumijeva poboljšanje gradskog okoliša i životne kvalitete stanovnika gradova. Politikom kohezije može se pridonijeti stvaranju održivih zajednica tako što će se osigurati da se ekonomski, socijalni i ekološki problemi rješavaju s pomoću integriranih strategija za obnovu, regeneraciju i razvoj gradskih i seoskih područja. To se može postići na različite načine (127).

| (211) | Komisija zaključuje da je cilj prema statutu trgovačkog društva NEUWOGES osigurati dovoljnu opskrbu stanovima u regiji. Komisija nadalje zaključuje da je NEUWOGES sklapanjem transakcije povratnog leasinga slijedio određene političke ciljeve (u interese općine). NEUWOGES navodi sljedeće:






  — | važan politički projekt 1990-ih nakon ponovnog ujedinjenja Njemačke bio je izjednačiti uvjete stanovanja u istočnoj Njemačkoj s onima u zapadnoj Njemačkoj; to je dovelo do toga da su se poticale privatizacija i sanacija stanova u istočnoj Njemačkoj, neovisno o tome je li to bilo gospodarski razborito ili nije, |
| --- | --- | --- |

(211)

Komisija zaključuje da je cilj prema statutu trgovačkog društva NEUWOGES osigurati dovoljnu opskrbu stanovima u regiji. Komisija nadalje zaključuje da je NEUWOGES sklapanjem transakcije povratnog leasinga slijedio određene političke ciljeve (u interese općine). NEUWOGES navodi sljedeće:

—

važan politički projekt 1990-ih nakon ponovnog ujedinjenja Njemačke bio je izjednačiti uvjete stanovanja u istočnoj Njemačkoj s onima u zapadnoj Njemačkoj; to je dovelo do toga da su se poticale privatizacija i sanacija stanova u istočnoj Njemačkoj, neovisno o tome je li to bilo gospodarski razborito ili nije,

| — | privatizacija i sanacija zgrada koje su bile predmet ugovora o povratnom leasingu služile su osiguranju perspektive grada Neubrandenburga: osiguranjem pristupačnih stanova visoke kvalitete stanovanja i njihovom privatizacijom (na koju je BAVARIA bila obvezana) NEUWOGES se nadao da će povećati privlačnost Neubrandenburga za svoje građane. |
| --- | --- |

—

privatizacija i sanacija zgrada koje su bile predmet ugovora o povratnom leasingu služile su osiguranju perspektive grada Neubrandenburga: osiguranjem pristupačnih stanova visoke kvalitete stanovanja i njihovom privatizacijom (na koju je BAVARIA bila obvezana) NEUWOGES se nadao da će povećati privlačnost Neubrandenburga za svoje građane.

| (212) | Nadalje, Komisija je utvrdila da se BAVARIA obvezala na pokušaj prodaje određenog broja stanova tadašnjim stanarima. Pritom BAVARIA nije smjela tražiti tržišnu cijenu, nego se morala pridržavati određenih granica (128). Ugovorom s tim uvjetima tadašnjim je stanarima predmetnih zgrada tako osigurana određena prednost. |
| --- | --- |

(212)

Nadalje, Komisija je utvrdila da se BAVARIA obvezala na pokušaj prodaje određenog broja stanova tadašnjim stanarima. Pritom BAVARIA nije smjela tražiti tržišnu cijenu, nego se morala pridržavati određenih granica (128). Ugovorom s tim uvjetima tadašnjim je stanarima predmetnih zgrada tako osigurana određena prednost.

| (213) | Da se transakcija povratnog leasinga između društava NEUWOGES i BAVARIA stvarno svrstala u državne potpore, što nije slučaj, ta bi potpora bila odobrena za ostvarenje navedenih političkih ciljeva. Osiguranje dovoljnog broja stambenih prostora u regiji, doprinos ostvarenju nacionalnog političkog cilja (izjednačavanje stambenih uvjeta u istočnoj i zapadnoj Njemačkoj poslije ponovnog ujedinjenja) i osiguranje perspektive grada Neubrandenburga stavljanjem pristupačnih stanova visoke kvalitete stanovanja na raspolaganje stanovništvu (i stavljanje tadašnjih stanara predmetnih zgrada u povoljniji položaj) ukupno se mogu smatrati točno određenim ciljevima od zajedničkog interesa. Prema mišljenju Komisije transakciju je stoga potrebno smatrati mjerom za ostvarenje cilja od zajedničkog interesa. |
| --- | --- |

(213)

Da se transakcija povratnog leasinga između društava NEUWOGES i BAVARIA stvarno svrstala u državne potpore, što nije slučaj, ta bi potpora bila odobrena za ostvarenje navedenih političkih ciljeva. Osiguranje dovoljnog broja stambenih prostora u regiji, doprinos ostvarenju nacionalnog političkog cilja (izjednačavanje stambenih uvjeta u istočnoj i zapadnoj Njemačkoj poslije ponovnog ujedinjenja) i osiguranje perspektive grada Neubrandenburga stavljanjem pristupačnih stanova visoke kvalitete stanovanja na raspolaganje stanovništvu (i stavljanje tadašnjih stanara predmetnih zgrada u povoljniji položaj) ukupno se mogu smatrati točno određenim ciljevima od zajedničkog interesa. Prema mišljenju Komisije transakciju je stoga potrebno smatrati mjerom za ostvarenje cilja od zajedničkog interesa.

7.5.2.2.   Primjerenost mjera

| (214) | Neosporno je da su Ugovorom o povratnom leasingu između društava NEUWOGES i BAVARIA ostvareni željeni ciljevi. Tako je transakcija dovela do toga da su zgrade koje je kupila BAVARIA opsežno sanirane i privatizirane te ponuđene tadašnjim stanarima po nižoj kupovnoj cijeni te do povećanja ponude kvalitetnih stambenih prostora u regiji, a time i poboljšanja perspektive grada Neubrandenburga. |
| --- | --- |

(214)

Neosporno je da su Ugovorom o povratnom leasingu između društava NEUWOGES i BAVARIA ostvareni željeni ciljevi. Tako je transakcija dovela do toga da su zgrade koje je kupila BAVARIA opsežno sanirane i privatizirane te ponuđene tadašnjim stanarima po nižoj kupovnoj cijeni te do povećanja ponude kvalitetnih stambenih prostora u regiji, a time i poboljšanja perspektive grada Neubrandenburga.

| (215) | Pri potrazi za kupcem zgrada i ocjenjivanju svojih opcija NEUWOGES je poduzeo niz koraka kojima se stvarno osiguralo da je, u slučaju da transakcija povratnog leasinga sadržava potporu, ta potpora ograničena na minimum potreban za ostvarivanje željenih ciljeva. Točnije, NEUWOGES je proveo ograničeni postupak podnošenja ponuda, tijekom nekoliko mjeseci s trgovačkim društvom BAVARIA dogovarao uvjete transakcije i, naposljetku, uvjerio se da ta transakcija predstavlja najbolju ponudu na tržištu. Tako ne postoje naznake da bi, čak i da transakcija povratnog leasinga sadržava potporu, ta potpora premašila potreban minimum. Analizom u odjeljku 7.3., u okviru koje je transakcija povratnog leasinga uspoređena s različitim drugim opcijama (poput sanacije zgrada na temelju kredita ili izravne prodaje), pokazalo se da ne postoji alternativa kojom bi se bez odobrenja potpore ili uz manji iznos potpore ostvarili isti ciljevi. Transakcija povratnog leasinga i svaka potpora koja je u njoj mogla biti sadržana stoga su bile primjeren instrument za ostvarivanje ciljeva od zajedničkog interesa. |
| --- | --- |

(215)

Pri potrazi za kupcem zgrada i ocjenjivanju svojih opcija NEUWOGES je poduzeo niz koraka kojima se stvarno osiguralo da je, u slučaju da transakcija povratnog leasinga sadržava potporu, ta potpora ograničena na minimum potreban za ostvarivanje željenih ciljeva. Točnije, NEUWOGES je proveo ograničeni postupak podnošenja ponuda, tijekom nekoliko mjeseci s trgovačkim društvom BAVARIA dogovarao uvjete transakcije i, naposljetku, uvjerio se da ta transakcija predstavlja najbolju ponudu na tržištu. Tako ne postoje naznake da bi, čak i da transakcija povratnog leasinga sadržava potporu, ta potpora premašila potreban minimum. Analizom u odjeljku 7.3., u okviru koje je transakcija povratnog leasinga uspoređena s različitim drugim opcijama (poput sanacije zgrada na temelju kredita ili izravne prodaje), pokazalo se da ne postoji alternativa kojom bi se bez odobrenja potpore ili uz manji iznos potpore ostvarili isti ciljevi. Transakcija povratnog leasinga i svaka potpora koja je u njoj mogla biti sadržana stoga su bile primjeren instrument za ostvarivanje ciljeva od zajedničkog interesa.

7.5.2.3.   Potreba i poticajni učinak.

| (216) | Polazeći od pretpostavke da je transakcija povratnog leasinga stvarno sadržavala državnu potporu, dalje bi bilo potrebno istražiti je li ta potpora imala poticajni učinak. NEUWOGES i BAVARIA dogovarali su uvjete transakcije tijekom nekoliko mjeseci. BAVARIA, čini se, ne bi sklopila transakciju koja ne odgovara njezinu modelu leasinga nekretnina. Da je transakcija koja je naposljetku provedena i koja se temeljila na modelu leasinga nekretnina trgovačkog društva BAVARIA sadržavala državnu potporu, neupitno je da BAVARIA bez te potpore ne bi sklopila transakciju. |
| --- | --- |

(216)

Polazeći od pretpostavke da je transakcija povratnog leasinga stvarno sadržavala državnu potporu, dalje bi bilo potrebno istražiti je li ta potpora imala poticajni učinak. NEUWOGES i BAVARIA dogovarali su uvjete transakcije tijekom nekoliko mjeseci. BAVARIA, čini se, ne bi sklopila transakciju koja ne odgovara njezinu modelu leasinga nekretnina. Da je transakcija koja je naposljetku provedena i koja se temeljila na modelu leasinga nekretnina trgovačkog društva BAVARIA sadržavala državnu potporu, neupitno je da BAVARIA bez te potpore ne bi sklopila transakciju.

7.5.2.4.   Proporcionalnost

| (217) | Komisija je već uputila na činjenicu da je ciljeve koje je NEUWOGES slijedio pri sklapanju te transakcije potrebno smatrati važnima. Sanacijom i privatizacijom zgrada te njihovom prodajom stanarima po nižoj cijeni ostvaren je važan doprinos poboljšanju ekonomske i socijalne kohezije u Europskoj uniji. Istodobno je iznos potpore sadržan u transakciji povratnog leasinga u korist trgovačkog društva BAVARIA bio u svakom slučaju ograničen, čime su ograničeni i mogući utjecaji mjera kojima bi se narušilo tržišno natjecanje. S obzirom na to, svaka mjera koja je mogla biti sadržana u transakciji povratnog leasinga između društava NEUWOGES i BAVARIA bila je proporcionalna željenom cilju. |
| --- | --- |

(217)

Komisija je već uputila na činjenicu da je ciljeve koje je NEUWOGES slijedio pri sklapanju te transakcije potrebno smatrati važnima. Sanacijom i privatizacijom zgrada te njihovom prodajom stanarima po nižoj cijeni ostvaren je važan doprinos poboljšanju ekonomske i socijalne kohezije u Europskoj uniji. Istodobno je iznos potpore sadržan u transakciji povratnog leasinga u korist trgovačkog društva BAVARIA bio u svakom slučaju ograničen, čime su ograničeni i mogući utjecaji mjera kojima bi se narušilo tržišno natjecanje. S obzirom na to, svaka mjera koja je mogla biti sadržana u transakciji povratnog leasinga između društava NEUWOGES i BAVARIA bila je proporcionalna željenom cilju.

7.5.2.5.   Nema utjecaja na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu

| (218) | Potrebno je podsjetiti na činjenicu da je iznos potpore u korist trgovačkog društva BAVARIA sadržan u transakciji povratnog leasinga u svakom slučaju bio nizak. Utjecaj mjere na trgovinske uvjete stoga je isto tako bio ograničen. Dok bi se svakom potporom sadržanom u transakciji povratnog leasinga poboljšala konkurentnost trgovačkog društva BAVARIA, koje se barem potencijalno nalazilo u tržišnom natjecanju s drugim poduzetnicima (i s poduzetnicima iz drugih država članica), raspon tog utjecaja ovisi o iznosu dobivene potpore. Budući da bi se konkurentnost trgovačkog društva BAVARIA tako poboljšala samo u maloj mjeri, može se zaključiti da se transakcijom povratnog leasinga, čak i ako je sadržavala potporu, na trgovinske uvjete nije utjecalo u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. |
| --- | --- |

(218)

Potrebno je podsjetiti na činjenicu da je iznos potpore u korist trgovačkog društva BAVARIA sadržan u transakciji povratnog leasinga u svakom slučaju bio nizak. Utjecaj mjere na trgovinske uvjete stoga je isto tako bio ograničen. Dok bi se svakom potporom sadržanom u transakciji povratnog leasinga poboljšala konkurentnost trgovačkog društva BAVARIA, koje se barem potencijalno nalazilo u tržišnom natjecanju s drugim poduzetnicima (i s poduzetnicima iz drugih država članica), raspon tog utjecaja ovisi o iznosu dobivene potpore. Budući da bi se konkurentnost trgovačkog društva BAVARIA tako poboljšala samo u maloj mjeri, može se zaključiti da se transakcijom povratnog leasinga, čak i ako je sadržavala potporu, na trgovinske uvjete nije utjecalo u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu.

7.5.3.   Zaključak u pogledu preostalih elemenata potpore i spojivosti s unutarnjim tržištem

| (219) | Da je transakcijom povratnog leasinga za trgovačko društvo BAVARIA nastala prednost, Komisija je na temelju razloga navedenih u odjeljku 7.5.2. došla do zaključka da bi ona sadržavala državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Ipak, Komisija je utvrdila i da bi svaka državna potpora sadržana u transakciji povratnog leasinga u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a bila spojiva s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(219)

Da je transakcijom povratnog leasinga za trgovačko društvo BAVARIA nastala prednost, Komisija je na temelju razloga navedenih u odjeljku 7.5.2. došla do zaključka da bi ona sadržavala državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. Ipak, Komisija je utvrdila i da bi svaka državna potpora sadržana u transakciji povratnog leasinga u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a bila spojiva s unutarnjim tržištem.

7.6.   ZAKLJUČAK U POGLEDU POSTOJANJA POTPORE I SPOJIVOSTI S UNUTARNJIM TRŽIŠTEM

| (220) | Iz analize vrijednosti transakcije povratnog leasinga za NEUWOGES, usporedbe s mogućim drugim transakcijama i ispitivanja usklađenosti transakcije s tržišnom praksom može se zaključiti da je transakcija u skladu s načelom gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu. Sklapanjem transakcije povratnog leasinga NEUWOGES je postupao na način na koji bi postupao i gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu. Posebno je potrebno naglasiti da nije postojala gospodarski povoljnija alternativa niti da se uvjete transakcije povratnog leasinga u mjerodavnom trenutku (1997./1998.) u pogledu dostupnih mjerila za usporedbu te ostalih ponuda proizišlih iz postupka podnošenja ponuda moglo smatrati neusklađenima s tržišnom praksom. |
| --- | --- |

(220)

Iz analize vrijednosti transakcije povratnog leasinga za NEUWOGES, usporedbe s mogućim drugim transakcijama i ispitivanja usklađenosti transakcije s tržišnom praksom može se zaključiti da je transakcija u skladu s načelom gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu. Sklapanjem transakcije povratnog leasinga NEUWOGES je postupao na način na koji bi postupao i gospodarski subjekt u tržišnom gospodarstvu. Posebno je potrebno naglasiti da nije postojala gospodarski povoljnija alternativa niti da se uvjete transakcije povratnog leasinga u mjerodavnom trenutku (1997./1998.) u pogledu dostupnih mjerila za usporedbu te ostalih ponuda proizišlih iz postupka podnošenja ponuda moglo smatrati neusklađenima s tržišnom praksom.

| (221) | Stoga je potrebno zaključiti da transakcijom s NEUWOGES-om za trgovačko društvo BAVARIA nije nastala prednost jer je ponašanje NEUWOGES-a odgovaralo ponašanju gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu. Budući da u okviru predmetne mjere nije odobrena prednost, jedan od preduvjeta za svrstavanje u državnu potporu nije ispunjen; stoga mjera ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(221)

Stoga je potrebno zaključiti da transakcijom s NEUWOGES-om za trgovačko društvo BAVARIA nije nastala prednost jer je ponašanje NEUWOGES-a odgovaralo ponašanju gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu. Budući da u okviru predmetne mjere nije odobrena prednost, jedan od preduvjeta za svrstavanje u državnu potporu nije ispunjen; stoga mjera ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (222) | Uz primarni zaključak da transakcijom povratnog leasinga za trgovačko društvo BAVARIA nije nastala prednost i da ona stoga ne sadržava državnu potporu, Komisija dolazi do dodatnog zaključka da bi, u slučaju da je na temelju transakcije povratnog leasinga za trgovačko društvo BAVARIA ipak nastala prednost, to stvarno predstavljalo državnu potporu. Ta bi državna potpora, međutim, bila spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a. |
| --- | --- |

(222)

Uz primarni zaključak da transakcijom povratnog leasinga za trgovačko društvo BAVARIA nije nastala prednost i da ona stoga ne sadržava državnu potporu, Komisija dolazi do dodatnog zaključka da bi, u slučaju da je na temelju transakcije povratnog leasinga za trgovačko društvo BAVARIA ipak nastala prednost, to stvarno predstavljalo državnu potporu. Ta bi državna potpora, međutim, bila spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a.

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Transakcija koju su 21. siječnja 1998. sklopila trgovačka društva Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH, Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG i Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG u obliku Ugovora o nasljednom pravu građenja i Općeg ugovora o upravljanju ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

Članak 2.

U slučaju da transakcija koju su 21. siječnja 1998. sklopila trgovačka društva Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft mbH, Bavaria Immobilien Trading GmbH & Co, Immobilien Leasing Objekt Neubrandenburg KG i Bavaria Immobilien Beteiligungsgesellschaft mbH & Co. Objekte Neubrandenburg KG u obliku Ugovora o nasljednom pravu građenja i Općeg ugovora o upravljanju ipak predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, ona je spojiva s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Saveznoj Republici Njemačkoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. rujna 2014.

Za Komisiju

Joaquín ALMUNIA

Potpredsjednik

---

(1)  SL C 141, 17.5.2012., str. 28.

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 93. Ugovora o EZ-u (SL C 83, 27.3.1999., str. 1.).

2

(3)  Odluka Suda od 9. siječnja 2012., Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft protiv Komisije, T-407/09, ECLI:EU:T:2012:1.

3

(4)  Vidjeti bilješku 1.

4

(5)  Odluka Suda od 15. studenoga 2012., Neubrandenburger Wohnungsgesellschaft protiv Komisije, C-145/12 P, ECLI:EU:C:2012:724.

5

(6)  Dijelovi teksta izmijenjeni su kako bi se osiguralo čuvanje povjerljivih podataka; ti su dijelovi u nastavku zamijenjeni uglatim zagradama.

6

(7)  Komisija je u ovoj Odluci sve iznose koji su izvorno navedeni u DM preračunala u eure prema službenom tečaju 1 EUR = 1,95583 DM. Pritom je moglo doći do manjih pogrešaka pri zaokruživanju. Znamenke iza zareza nisu uzete u obzir u ovoj Odluci.

7

(8)  Zakon Altschuldenhilfegesetz od 23. lipnja 1993. (Njemački službeni list BGBl. I, str. 944., 986.), posljednja izmjena 31. listopada 2006. (BGBl. I, str. 2407.).

8

Altschuldenhilfegesetz

(9)  Vidjeti dopis njemačkog Saveznog ministarstva za prostorno uređenje „Anerkennung mieternaher Privatisierungsformen” od 18. svibnja 1995. i letak KfW-a „Merkblatt zu Mieterprivatisierung, mieternahen Privatisierungsformen und subsidiärem Drittverkauf” od 22. prosinca 1995.

9

(10)  Dopis njemačkog Saveznog ministarstva za prostorno uređenje „Anerkennung mieternaher Privatisierungsformen” od 18. svibnja 1995., str. 183.

10

(11)  „Merkblatt zu Mieterprivatisierung, mieternahen Privatisierungsformen und subsidiärem Drittverkauf” KfW-a od 22. prosinca 1995., str. 5.–6.

11

(12)  NEUWOGES je najprije obrazložio da je ukupni otpis iznosio [...] EUR, a pripisivi udio [...] EUR. Međutim, NEUWOGES je pripisivi udio kasnije ispravio na [...] EUR. Ako se uzme u obzir da taj ispravak proizlazi iz ispravka ukupnog otpisa, taj je iznos ispravljen na odgovarajući način.

12

(13)  Vidjeti sud LG Rostock, presuda od 28. studenoga 2008. (dalje u tekstu „presuda suda LG Rostock”), str. 24.

13

(14)  SL C 209, 10.7.1997., str. 3.

14

(15)  NEUWOGES je svoj izračun temeljio na diskontnoj stopi od 5 %.

15

(16)  Opći ugovor o upravljanju s društvom [...] od 19. prosinca 1997.

16

(17)  Opći ugovor o upravljanju i Ugovor o jamstvu za najam s društvom [...] od 13. kolovoza 1998.

17

(18)  Opći ugovor o upravljanju i Ugovor o jamstvu za najam s društvom za građevinske projekte [...] od 1. prosinca 1999.

18

(19)  Vidjeti uvodnu izjavu 12.

19

(20)  Uvodna izjava 46. odluke o pokretanju postupka.

20

(21)  Uvodna izjava 47. odluke o pokretanju postupka.

21

(22)  Uvodna izjava 55. odluke o pokretanju postupka.

22

(23)  Uvodna izjava 56. odluke o pokretanju postupka.

23

(24)  Uvodna izjava 60.f odluke o pokretanju postupka.

24

(25)  Uvodna izjava 62. odluke o pokretanju postupka.

25

(26)  Uvodna izjava 64. odluke o pokretanju postupka.

26

(27)  Uvodna izjava 66. odluke o pokretanju postupka.

27

(28)  Uvodna izjava 68. odluke o pokretanju postupka.

28

(29)  Uvodna izjava 69. odluke o pokretanju postupka.

29

(30)  Uvodna izjava 70. odluke o pokretanju postupka.

30

(31)  Presuda suda LG Rostock, str. 18.

31

(32)  Presuda suda LG Rostock, str. 23.–24.

32

(33)  Presuda suda LG Rostock, str. 24.–25.

33

(34)  Presuda suda LG Rostock, str. 26.

34

(35)  Presuda suda LG Rostock, str. 26.

35

(36)  Presuda suda LG Rostock, str. 26.

36

(37)  Presuda suda LG Rostock, str. 19.

37

(38)  Presuda suda LG Rostock, str. 19.–20.

38

(39)  Presuda suda LG Rostock, str. 20.

39

(40)  Presuda suda LG Rostock, str. 20.–21.

40

(41)  Presuda suda LG Rostock, str. 21.

41

(42)  Presuda suda LG Rostock, str. 22.–23.

42

(43)  Presuda suda LG Rostock, str. 26.

43

(44)  Primjedbe trgovačkog društva BAVARIA od 18. lipnja 2012., str. 4.–5.

44

(45)  Presuda Suda od 5. lipnja 2012., Komisija protiv EDF-a, C-124/10 P, još neobjavljena u Zbirci, točke 78. i 79.

45

(46)  Ibid., točke 81. do 85.

46

Ibid

(47)  Vidjeti uvodne izjave 80. i 87.

47

(48)  Brošura trgovačkog društva BAVARIA „Leasingmodell Immobilien”, str. 4.

48

(49)  Vidjeti npr. I. dio (3.) Ugovora o nasljednom pravu građenja i preambulu Općeg ugovora o upravljanju.

49

(50)  Primjedbe NEUWOGES-a od 17. srpnja 2012., Prilog 1.

50

(51)  Vidjeti i brošuru trgovačkog društva BAVARIA „Leasingmodell Immobilien”, str. 8. i 10.

51

(52)  Nacrt dnevnog reda 110/97 sjednice Nadzornog odbora NEUWOGES-a od 30. listopada 1997.; zapisnik sa sjednice Nadzornog odbora NEUWOGES-a od 30. listopada 1997.; nacrt dnevnog reda 114/97 sjednice Nadzornog odbora NEUWOGES-a od 12. prosinca 1997.; zapisnik sa sjednice Nadzornog odbora NEUWOGES-a od 16. prosinca 1997.

52

(53)  Presuda Suda od 19. ožujka 2013., Bouygues protiv Komisije i dr., C-399/10 P, još neobjavljena u Zbirci, točke 103. i 104.

53

(54)  IV. dio članak 1. Ugovora o nasljednom pravu građenja.

54

(55)  III. dio članak 10. stavak 2. Ugovora o nasljednom pravu građenja.

55

(56)  III. dio članak 10. stavak 3.Ugovora o nasljednom pravu građenja.

56

(57)  Članci 2. do 4. Općeg ugovora o upravljanju.

57

(58)  Primjedbe NEUWOGES-a od 17. srpnja 2012., Prilog 1.

58

(59)  Primjedbe NEUWOGES-a od 17. srpnja 2012., Prilog 1.

59

(60)  Vidjeti dopis NEUWOGES-a trgovačkom društvu BAVARIA od 24. studenoga 1997., str. 2.

60

(61)  Vidjeti IV. dio, članak 3. Ugovora o nasljednom pravu građenja u vezi s V. dijelom, člancima 3. i 4. Ugovora o nasljednom pravu građenja.

61

(62)  Vidjeti primjedbu trgovačkog društva BAVARIA od 22. travnja 2013., Prilog 12.

62

(63)  Vidjeti nacrt dnevnog reda 114/97 sjednice Nadzornog odbora NEUWOGES-a od 12. prosinca 1997.

63

(64)  Primjedba trgovačkog društva BAVARIA od 18. lipnja 2012., Prilog 11.

64

(65)  Vidjeti dopis NEUWOGES-a trgovačkom društvu BAVARIA od 7. ožujka 1997. i iz njega proizašlu prvu ponudu trgovačkog društva BAVARIA (primjedba trgovačkog društva BAVARIA od 18. lipnja 2012., prilozi 9. i 10.).

65

(66)  Vidjeti dopis NEUWOGES-a trgovačkom društvu BAVARIA od 7. ožujka 1997. (primjedba trgovačkog društva BAVARIA od 18. lipnja 2012., prilog 9.).

66

(67)  Stručna procjena prema načelu PESTLE (politička, ekonomska, sociološka i tehnološka analiza) (Nacrt dnevnog reda NEUWOGES-a od 17. srpnja 2012., Prilog 2.), str. 68. („2. razina sanacije”).

67

(68)  Primjedba NEUWOGES-a od 27. rujna 2012., Prilog.

68

(69)  Nacrt dnevnog reda 114/97 za sjednicu Nadzornog odbora NEUWOGES-a od 12. prosinca 1997., str. 3.

69

(70)  Usp. primjedbu NEUWOGES-a od 17. srpnja 2012., Prilog 1.

70

(71)  Ibid.

71

Ibid

(72)  BAVARIA navodi da je NEUWOGES samostalno izabrao odgovarajuće parametre. Vidjeti primjedbu trgovačkog društva BAVARIA od 22. travnja 2013., točka 23. Vidjeti i dopis NEUWOGES-a trgovačkom društvu BAVARIA od 6. svibnja 1997. (primjedba trgovačkog društva BAVARIA od 18. lipnja 2012., Prilog 1.(a) u kojem je NEUWOGES zamolio trgovačko društvo BAVARIA da pri sastavljanju ugovora predvidi trajanje od 30 godina, indeksaciju rate leasinga od [...] % i preostalu vrijednost od [...] %.

72

leasinga

(73)  U tom je kontekstu važno napomenuti da iz mjesečne rate leasinga zajedno s godišnjom indeksacijom (u predmetnom slučaju [...] % godišnje), trajanjem ugovora (u predmetnom slučaju 30 godina) i preostalom vrijednošću zgrada (u predmetnom slučaju [...] %) proizlazi ukupni opseg ulaganja. To znači da se ukupni opseg ulaganja smanjuje ako se temelji na nižim najamninama, višim troškovima ili manjoj indeksaciji. Budući da se prodajna cijena, s druge strane, dobiva neposredno iz ukupnog opsega ulaganja umanjenog za troškove sanacije, troškove privatizacije i poreze/pristojbe, prodajna cijena izravno ovisi o visini najamnine, troškovima, indeksaciji i dr.

73

leasinga

(74)  Primjedba trgovačkog društva BAVARIA od 18. lipnja 2012., Prilog 11.

74

(75)  Referentna diskontna stopa Komisije za mjerodavno razdoblje iznosi 5,94 % (http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates_eu15_en.pdf). Budući da je u odluci o pokretanju postupka utvrđena diskontna stopa od 5 %, koju je NEUWOGES zatim preuzeo za vlastite izračune, Komisija je odlučila i dalje primjenjivati stopu od 5 %.

75

(76)  Primjedba NEUWOGES-a od 17. srpnja 2012., Prilog 7.

76

(77)  Primjedba NEUWOGES-a od 17. srpnja 2012., Prilog 8.e.

77

(78)  Primjedba NEUWOGES-a od 17. srpnja 2012., str. 60.

78

(79)  Vidjeti članak 18. uredbe o procjeni vrijednosti Wertermittlungsverordnung od 6. prosinca 1988., BGBl. I., str. 2209.

79

Wertermittlungsverordnung

(80)  Komisija utvrđuje da je NEUWOGES u svojim analizama novčanog toka već indeksirao troškove za 1999. Međutim, Komisija provodi indeksaciju troškova tek od 2000. Razlog tomu jest činjenica da su izračuni troškova provedeni s obzirom na fazu nakon sanacije koja je započela 1999. I NEUWOGES u svojim primjedbama priznaje da je razina troškova neposredno poslije sanacije, tj. 1999., bila primjerena. Stoga se čini primjerenijim predvidjeti povećanje troškova tek od 2000.

80

(81)  Vidjeti nacrt dnevnog reda 114/97 za sjednicu Nadzornog odbora NEUWOGES-a od 12. prosinca 1997., Prilog 6.

81

(82)  Vidjeti npr. primjedbu NEUWOGES-a od 5. studenoga 2007., str. 4.

82

(83)  Primjedba NEUWOGES-a od 17. srpnja 2012., str. 61.

83

(84)  Zapisnik sa sjednice Nadzornog odbora NEUWOGES-a od 16. prosinca 1997., str. 5.

84

(85)  Vidjeti nacrt dnevnog reda 114/97 za sjednicu Nadzornog odbora NEUWOGES-a od 12. prosinca 1997., Prilog 6.

85

(86)  Dopis društva Nordrevision NEUWOGES-u od 20. studenoga 1997. (nacrt dnevnog reda NEUWOGES-a od 25. travnja 2007., Prilog 13.), str. 3.

86

(87)  Ibid.

87

Ibid.

(88)  Potrebno je napomenuti da su grad Neubrandenburg i savezna pokrajina Mecklenburg-Vorpommern očekivali stabilan broj stanovnika 1997./1998. Vidjeti primjedbu Njemačke od 4. rujna 2007., str. 6.

88

(89)  Prijedlog odluke za sjednicu Odbora za proizvode trgovačkog društva BAVARIA od 13. rujna 1997. (nacrt dnevnog reda trgovačkog društva BAVARIA od 22. travnja 2013., Prilog 15.), str. 2.

89

(90)  Ibid., str. 3.

90

Ibid

(91)  Vidjeti primjedbu NEUWOGES-a od 5. studenoga 2007., prilozi 1. i 5.

91

(92)  Stručna procjena prema načelu PESTLE, str. 62.

92

(93)  Dopis društva Nordrevision NEUWOGES-u od 20. studenoga 1997. (nacrt dnevnog reda NEUWOGES-a od 25. travnja 2007., Prilog 13.), str. 3.

93

(94)  Potrebno je napomenuti sljedeće: da se u stručnoj procjeni fer vrijednosti iz 1997. polazilo od višeg rizika nenaplate najamnine, to bi značilo da bi se ona istodobno temeljila na nižim troškovima upravljanja i održavanja.

94

(95)  Presuda suda LG Rostock, str. 19.–20.

95

(96)  Dopis društva Nordrevision NEUWOGES-u od 20. studenoga 1997. (nacrt dnevnog reda NEUWOGES-a od 25. travnja 2007., Prilog 13.), str. 3.

96

(97)  Ipak, ako se računa da najamnine, na temelju neindeksiranih ugovora o najmu ili na temelju razvoja tržišta, sporije rastu od opće inflacije, uobičajena je praksa da se kamata na nekretninu poveća za maržu koja odgovara očekivanoj razlici između povećanja najamnine i inflacije.

97

(98)  Presuda suda LG Rostock, str. 20.

98

(99)  Presuda suda LG Rostock, str. 19.

99

(100)  Tako početna rata leasinga ne bi iznosila [...] %, nego [...] % da je trajanje dogovoreno na 20 godina umjesto na 30 godina.

100

leasinga

(101)  Vidjeti npr. stručnu procjenu fer vrijednosti GA 22b/07 (nacrt dnevnog reda NEUWOGES-a od 5. studenoga 2007., Prilog 5.), str. 19.: „kako bi se [zgrada] mogla dugoročno dati u najam, hitno je potrebna modernizacija povezana s obnovom. ...prazni prostori postoje posebno u nesaniranim zgradama”.

101

(102)  Zapisnik sa sjednice Nadzornog odbora NEUWOGES-a od 16. prosinca 1997., str. 3.

102

(103)  Zapisnik sa sjednice Nadzornog odbora NEUWOGES-a od 16. prosinca 1997., str. 3.

103

(104)  Zapisnik sa sjednice Nadzornog odbora NEUWOGES-a od 16. prosinca 1997., str. 3.

104

(105)  Zapisnik sa sjednice Nadzornog odbora NEUWOGES-a od 16. prosinca 1997., str. 2.

105

(106)  Zapisnik sa sjednice Nadzornog odbora NEUWOGES-a od 30. listopada 1997., str. 3.

106

(107)  Primjedba NEUWOGES-a od 5. studenoga 2007., prilozi 2. i 6.

107

(108)  Nacrt dnevnog reda 97/97 za sjednicu Nadzornog odbora NEUWOGES-a od 17. travnja 1997., str. 3.

108

(109)  Primjedba Njemačke od 11. srpnja 2008., str. 10. – 11.

109

(110)  Nacrt dnevnog reda 97/97 za sjednicu Nadzornog odbora NEUWOGES-a od 17. travnja 1997., str. 2.

110

(111)  Vidjeti nacrt dnevnog reda 110/97 za sjednicu Nadzornog odbora od 30. listopada 1997., str. 3.

111

(112)  Nacrt dnevnog reda 114/97 za sjednicu Nadzornog odbora NEUWOGES-a od 12. prosinca 1997., str. 3.

112

(113)  Zapisnik sa sjednice Nadzornog odbora NEUWOGES-a od 16. prosinca 1997., str. 5.

113

(114)  U pravilu banke daju prednost kreditima s promjenjivim kamatnim stopama jer se time smanjuje kamatni rizik koji one snose. Ako odobravaju kredite s fiksnim kamatama, u njihovu je interesu smanjiti trajanje ugovora kako bi se taj rizik umanjio. U slučaju kredita poduzećima uobičajeno je sklapati obnovljive ugovore u slučaju kojih se (ako se kreditna sposobnost poduzeća nije pogoršala) poslije isteka izvornog ugovora o kreditu automatski sklapa novi ugovor s prilagođenom kamatnom stopom (u kojem se odražavaju tržišni uvjeti u predmetnom trenutku). Uz kamatni rizik banke snose i kreditni rizik. To je još jedan razlog za ograničavanje trajanja ugovora o kreditu s poduzećima (jer su predmetni iznosi znatno viši nego u slučaju hipoteka koje u pravilu uzimaju na razdoblje od 20 do 30 godina).

114

(115)  Razlog za tu nadoplatu (tj. višu prosječnu ratu leasinga u usporedbi s fiksnom stopom na početku) jest taj da je BAVARIA pristala na to da se dio plaćanja leasinga odgodi na kasnije godine trajanja ugovora. Da je ta plaćanja dobila bez te „nadoplate”, mogla je uložiti novac i time ostvariti povrat ili otplatiti vlastiti kredit i tako uštedjeti na kamatama. Nadoplata dijela plaćanja za trgovačko društvo BAVARIA tako je povezana s troškovima koji se višom prosječnom ratom leasinga prenose na NEUWOGES.

115

leasinga

leasinga

leasinga

(116)  To više ne bi bio „pravi” kredit s fiksnim kamatama (tj. kredit s jednakim godišnjim kamatama), nego kredit u kojem su različite godišnje kamatne stope određene unaprijed (tj. nije riječ ni o kreditu s promjenjivom kamatnom stopom).

116

(117)  Ako se rizik smatra prevelikim, zahtjev klijenta za kredit u pravilu se odbija. Ako se rizik smatra prihvatljivim, zahtijeva se viša kamatna stopa i mogu se donijeti dodatne mjere. Tako se mogu zahtijevati dodatna osiguranja ili se može sniziti iznos kredita; ugovor o kreditu može sadržavati i različite dodatke kojima se banci omogućuje nadzor nad financijskom situacijom korisnika kredita.

117

(118)  Vidjeti i već citiranu stručnu procjenu prema načelu PESTLE objavljenu u lipnju 1996. prema kojoj su društva za gradnju stanova u istočnoj Njemačkoj na otvorenom tržištu kapitala mogla podizati kredite po kamatnoj stopi od 7,5 %.

118

(119)  Takvi troškovi dodaju se na troškove koje je banka izračunala pri dodjeli kredita. Razlog tomu je što leasing-društvo pri refinanciranju svojeg ulaganja mora plaćati i troškove banke (što se uzelo u obzir u rati leasinga); usto mora snositi vlastite opće troškove.

119

leasing

leasinga

(120)  U slučaju kredita klijent preko kamatne stope pridonosi dobiti banke. U slučaju ugovora o leasingu klijent u biti isto tako pridonosi dobiti banke (jer leasing-društvo svoje ulaganje refinancira u banci i prenosi odgovarajuće troškove na korisnika leasinga) kao i dobiti samog leasing-društva. Činjenica da su poduzeća spremna plaćati te dodatne troškove pokazuje da usluge koje nude leasing-društva imaju dodanu vrijednost za korisnike leasinga.

120

leasingu

leasing

leasinga

leasing

leasing

leasinga

(121)  Presuda Suda od 12. rujna 2000., Pavlov i dr. protiv društva Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, C-180/98 do C-184/98, Zb. 2000., I-6451, točka 74.

121

(122)  Presuda Suda od 16. lipnja 1987., C-118/85, Komisija protiv Italije, Zb. 1987., 2599, točka 7.

122

(123)  Presuda Suda od 16. svibnja 2002., Francuska protiv Komisije (Stardust Marine), C482/99, Zb. 2002., I-4397.

123

(124)  Direktiva Komisije 2006/111/EZ od 16. studenoga 2006. o transparentnosti financijskih odnosa između država članica i javnih poduzeća, kao i o financijskoj transparentnosti unutar određenih poduzeća (SL L 318, 17.11.2006., str. 17.).

124

(125)  Presuda Suda od 17. rujna 1980., Philip Morris protiv Komisije, 730/79. Zb. 1980., 2671, točka 11.; presuda Općeg suda od 15. lipnja 2000., Alzetta Mauro i dr. protiv Komisije, povezani predmeti T-298/97, T-312/97 itd., Zb. 2000., II-2325, točka 80.

125

(126)  Presuda Suda od 17. rujna 1980., Philip Morris Holland BV protiv Komisije, 730/79. Zb. 1980., 2671, točke 11. i 12.; presuda Općeg suda od 30. travnja 1998., Het Vlaamse Gewest (flamanska regija) protiv Komisije, T-214/95, Zb. 1998., II-717, točke 48.–50.

126

(127)  Odluka Komisije u predmetu C(2011) 4940 final od 5. listopada 2011. u predmetu SA.31877 – Nizozemska: Grondverkoop en woningbouw Apeldoorn (SL C 343, 23.11.2011., str. 11.), uvodne izjave 47. i 48.

127

(128)  Vidjeti poglavlje V. članak 3. točku 2. Ugovora o nasljednom pravu građenja.

128

---

| 1.4.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 89/72 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 89/72

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/508

od 1. listopada 2014.

o navodnoj infrastrukturnoj potpori Njemačke u korist trgovačkog društva Propapier PM2 GmbH – Državna potpora SA.36147 (C 30/10) (ex NN 45/10; ex CP 327/08)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 6847)

(Vjerodostojan je samo tekst na njemačkom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. podstavak 1.,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 659/1999 od 22. ožujka 1999. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (1),

nakon što je od zainteresiranih strana zatražila da podnesu primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama (2) i uzimajući u obzir dostavljene primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

| (1) | Dopisom od 29. listopada 2008. trgovačko društvo Smurfit Kappa Group (dalje u tekstu: „Smurfit Kappa” ili „podnositelj pritužbe”) podnijelo je Komisiji pritužbu prema kojoj je trgovačko društvo Propapier PM2 GmbH primilo infrastrukturnu potporu. Pritužba je registrirana pod brojem spisa CP 327/08 i (pod brojem spisa NN 45/10) prenesena u registar za nezakonite potpore. |
| --- | --- |

(1)

Dopisom od 29. listopada 2008. trgovačko društvo Smurfit Kappa Group (dalje u tekstu: „Smurfit Kappa” ili „podnositelj pritužbe”) podnijelo je Komisiji pritužbu prema kojoj je trgovačko društvo Propapier PM2 GmbH primilo infrastrukturnu potporu. Pritužba je registrirana pod brojem spisa CP 327/08 i (pod brojem spisa NN 45/10) prenesena u registar za nezakonite potpore.

| (2) | Dopisom od 27. listopada 2010. Komisija je obavijestila Njemačku da je u pogledu navodne potpore odlučila pokrenuti postupak prema članku 108. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. |
| --- | --- |

(2)

Dopisom od 27. listopada 2010. Komisija je obavijestila Njemačku da je u pogledu navodne potpore odlučila pokrenuti postupak prema članku 108. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

| (3) | Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije
   (3). Komisija je pozvala sve zainteresirane strane da iznesu svoje primjedbe u vezi s navodnom potporom. |
| --- | --- |

(3)

Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije
   (3). Komisija je pozvala sve zainteresirane strane da iznesu svoje primjedbe u vezi s navodnom potporom.

| (4) | Njemačka je dostavila svoje primjedbe dopisom od 28. siječnja 2011. (javna verzija primjedaba primljena je 31. siječnja 2011.). Osim toga, Komisija je primila primjedbe sljedećih zainteresiranih strana: 11. veljače 2011. zajedničku primjedbu Njemačkog vijeća gradova (Deutscher Städtetag), Njemačkog vijeća okruga (Deutscher Landkreistag) i Njemačkog saveza gradova i općina (Deutscher Städte- und Gemeindebund) te Udruge njemačkih komunalnih poduzeća (Verband kommunaler Unternehmen – VKU), a 14. veljače 2011. primjedbu podnositelja pritužbe (javna verzija tih primjedaba primljena je 1. ožujka 2011.). Komisija je te primjedbe proslijedila njemačkim tijelima kako bi im dala priliku za iznošenje svojih primjedaba; odgovarajuće primjedbe Njemačke Komisija je primila 13. travnja 2011. (javna verzija tih primjedaba primljena je 26. travnja 2011.). |
| --- | --- |

(4)

Njemačka je dostavila svoje primjedbe dopisom od 28. siječnja 2011. (javna verzija primjedaba primljena je 31. siječnja 2011.). Osim toga, Komisija je primila primjedbe sljedećih zainteresiranih strana: 11. veljače 2011. zajedničku primjedbu Njemačkog vijeća gradova (Deutscher Städtetag), Njemačkog vijeća okruga (Deutscher Landkreistag) i Njemačkog saveza gradova i općina (Deutscher Städte- und Gemeindebund) te Udruge njemačkih komunalnih poduzeća (Verband kommunaler Unternehmen – VKU), a 14. veljače 2011. primjedbu podnositelja pritužbe (javna verzija tih primjedaba primljena je 1. ožujka 2011.). Komisija je te primjedbe proslijedila njemačkim tijelima kako bi im dala priliku za iznošenje svojih primjedaba; odgovarajuće primjedbe Njemačke Komisija je primila 13. travnja 2011. (javna verzija tih primjedaba primljena je 26. travnja 2011.).

| (5) | Dana 17. siječnja 2013. održan je sastanak između predstavnika Komisije i Njemačke. Dopisom od 25. veljače 2013. Njemačka je dostavila dodatne informacije. Dopisom od 26. travnja 2013., na koji je Njemačka odgovorila dopisom od 14. svibnja 2013., Komisija je zatražila dodatne informacije. |
| --- | --- |

(5)

Dana 17. siječnja 2013. održan je sastanak između predstavnika Komisije i Njemačke. Dopisom od 25. veljače 2013. Njemačka je dostavila dodatne informacije. Dopisom od 26. travnja 2013., na koji je Njemačka odgovorila dopisom od 14. svibnja 2013., Komisija je zatražila dodatne informacije.

| (6) | Porukom e-pošte od 23. svibnja 2013. Komisija je zatražila dodatne informacije, koje je Njemačka dostavila porukama e-pošte od 24. svibnja 2013., 27. svibnja 2013. i 28. svibnja 2013. |
| --- | --- |

(6)

Porukom e-pošte od 23. svibnja 2013. Komisija je zatražila dodatne informacije, koje je Njemačka dostavila porukama e-pošte od 24. svibnja 2013., 27. svibnja 2013. i 28. svibnja 2013.

| (7) | Nakon sastanka od 6. lipnja 2013. između predstavnika Komisije, Njemačke i povlaštenog poduzetnika te vještakâ Njemačka je najavila moguće dodatne podneske. Na daljnji zahtjev za dostavljanje podataka od 15. listopada 2013. Njemačka je porukama e-pošte od 4. studenoga 2013., 13. prosinca 2013., 18. prosinca 2013., 6. siječnja 2014. i 24. travnja 2014. dostavila opširne dodatne primjedbe. |
| --- | --- |

(7)

Nakon sastanka od 6. lipnja 2013. između predstavnika Komisije, Njemačke i povlaštenog poduzetnika te vještakâ Njemačka je najavila moguće dodatne podneske. Na daljnji zahtjev za dostavljanje podataka od 15. listopada 2013. Njemačka je porukama e-pošte od 4. studenoga 2013., 13. prosinca 2013., 18. prosinca 2013., 6. siječnja 2014. i 24. travnja 2014. dostavila opširne dodatne primjedbe.

2.   OPIS PREDLOŽENIH MJERA

| (8) | Propapier PM2 GmbH (dalje u tekstu: „Propapier”) pripada grupaciji Progroup AG (dalje u tekstu: „Progroup”). Progroup preko svojih društava kćeri proizvodi i distribuira sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona i valoviti karton. Podnositelj pritužbe, Smurfit Kappa, jedan je od najvećih proizvođača papira u Europskoj uniji. |
| --- | --- |

(8)

Propapier PM2 GmbH (dalje u tekstu: „Propapier”) pripada grupaciji Progroup AG (dalje u tekstu: „Progroup”). Progroup preko svojih društava kćeri proizvodi i distribuira sirovi papir za proizvodnju valovitog kartona i valoviti karton. Podnositelj pritužbe, Smurfit Kappa, jedan je od najvećih proizvođača papira u Europskoj uniji.

| (9) | Komisija je 2. travnja 2008. odobrila (4) regionalnu potporu kako bi Propapier izgradio tvornicu sirovog papira za proizvodnju valovitog papira i pripadajuću elektranu na upravo infrastrukturno opremljenom zemljištu za proširenje postojeće industrijske zone uz kanal Odra – Spree u Eisenhüttenstadtu u saveznoj pokrajini (Land) Brandenburg – to je područje u tom trenutku dolazilo u obzir za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je 2. travnja 2008. odobrila (4) regionalnu potporu kako bi Propapier izgradio tvornicu sirovog papira za proizvodnju valovitog papira i pripadajuću elektranu na upravo infrastrukturno opremljenom zemljištu za proširenje postojeće industrijske zone uz kanal Odra – Spree u Eisenhüttenstadtu u saveznoj pokrajini (Land) Brandenburg – to je područje u tom trenutku dolazilo u obzir za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a.

| (10) | Podnositelj pritužbe zastupao je stav da su određeni državnim sredstvima financirani infrastrukturni projekti na zemljištu za proširenje industrijske zone u kojoj se nalazi nova tvornica trgovačkog društva Propapier namijenjeni isključivo tvornici papira i da ih je stoga potrebno ocijeniti kao namjensku infrastrukturu i državnu potporu u korist trgovačkog društva Propapier. |
| --- | --- |

(10)

Podnositelj pritužbe zastupao je stav da su određeni državnim sredstvima financirani infrastrukturni projekti na zemljištu za proširenje industrijske zone u kojoj se nalazi nova tvornica trgovačkog društva Propapier namijenjeni isključivo tvornici papira i da ih je stoga potrebno ocijeniti kao namjensku infrastrukturu i državnu potporu u korist trgovačkog društva Propapier.

| (11) | Podnositelj pritužbe naveo je u vezi s tim sljedeće infrastrukturne projekte (vidjeti odjeljak 2.1.): izgradnja postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda, izgradnja parkirališta i nove povezne ceste te proširenje i produbljenje kanala Odra – Spree. |
| --- | --- |

(11)

Podnositelj pritužbe naveo je u vezi s tim sljedeće infrastrukturne projekte (vidjeti odjeljak 2.1.): izgradnja postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda, izgradnja parkirališta i nove povezne ceste te proširenje i produbljenje kanala Odra – Spree.

| (12) | Osim toga, podnositelj pritužbe pozivao se na to da su naknade za upotrebu postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda procijenjene na prenizak iznos u korist trgovačkog društva Propapier (vidjeti odjeljak 2.2.). |
| --- | --- |

(12)

Osim toga, podnositelj pritužbe pozivao se na to da su naknade za upotrebu postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda procijenjene na prenizak iznos u korist trgovačkog društva Propapier (vidjeti odjeljak 2.2.).

2.1.   POTPORA ZA IZGRADNJU POSTROJENJA ZA PROČIŠĆAVANJE OTPADNIH VODA I DRUGE INFRASTRUKTURE

| (13) | U srpnju 2008. savezna pokrajina Brandenburg dodijelila je iz sredstava programa za izgradnju komunalne infrastrukture u gospodarskom interesu u okviru stavke zajedničkih rashoda „Poboljšanje regionalne gospodarske strukture” (dalje u tekstu „program zajedničkih rashoda” (5)) izravnu subvenciju u iznosu od 33 808 200 EUR (6) za izgradnju novog postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda na zemljištu za proširenje industrijske zone uz kanal Odra – Spree u Eisenhüttenstadtu. Potrebno je napomenuti da se na program zajedničkih rashoda za financiranje izgradnje odnosno dogradnje postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda odnosio predmet državne potpore N 644e/02 (7), u kojem je Komisija 2003. za programsko razdoblje od 2004. do 2006. utvrdila da subvencija dodijeljena u okviru tog programa nije državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a u korist vlasnika i upravitelja postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda. |
| --- | --- |

(13)

U srpnju 2008. savezna pokrajina Brandenburg dodijelila je iz sredstava programa za izgradnju komunalne infrastrukture u gospodarskom interesu u okviru stavke zajedničkih rashoda „Poboljšanje regionalne gospodarske strukture” (dalje u tekstu „program zajedničkih rashoda” (5)) izravnu subvenciju u iznosu od 33 808 200 EUR (6) za izgradnju novog postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda na zemljištu za proširenje industrijske zone uz kanal Odra – Spree u Eisenhüttenstadtu. Potrebno je napomenuti da se na program zajedničkih rashoda za financiranje izgradnje odnosno dogradnje postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda odnosio predmet državne potpore N 644e/02 (7), u kojem je Komisija 2003. za programsko razdoblje od 2004. do 2006. utvrdila da subvencija dodijeljena u okviru tog programa nije državna potpora u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a u korist vlasnika i upravitelja postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda.

| (14) | U toj odluci iz 2003. Komisija zastupa mišljenje da je subvencije iz tog programa u verziji koja vrijedi od 2004. do 2006. potrebno smatrati internim transferom državnih sredstava, a ne državnom potporom u korist vlasnikâ i upraviteljâ jer korisnici te mjere nisu poduzetnici i jer je ta usluga klasična služba od općeg interesa za koju su nadležne komunalne ustanove. Prema odredbama iz tog programa korisnik subvencije uvijek mora biti regionalno ili lokalno tijelo javne vlasti ili interesna udruga koja podliježe komunalnom nadzoru. Pravo na subvenciju može se ostvariti samo ako ne postoji pravna, osobna ili gospodarska povezanost između korisnika te mjere, tj. postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda, i korisnika postrojenja. |
| --- | --- |

(14)

U toj odluci iz 2003. Komisija zastupa mišljenje da je subvencije iz tog programa u verziji koja vrijedi od 2004. do 2006. potrebno smatrati internim transferom državnih sredstava, a ne državnom potporom u korist vlasnikâ i upraviteljâ jer korisnici te mjere nisu poduzetnici i jer je ta usluga klasična služba od općeg interesa za koju su nadležne komunalne ustanove. Prema odredbama iz tog programa korisnik subvencije uvijek mora biti regionalno ili lokalno tijelo javne vlasti ili interesna udruga koja podliježe komunalnom nadzoru. Pravo na subvenciju može se ostvariti samo ako ne postoji pravna, osobna ili gospodarska povezanost između korisnika te mjere, tj. postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda, i korisnika postrojenja.

| (15) | Subvencija je iznosila 80 % ukupnih opravdanih troškova u iznosu od 42 260 340 EUR. Korisnik je subvencije Interesna udruga za vodu za piće i otpadne vode Oderaue Eisenhüttenstadt (Trinkwasser- und Abwasserzweckverband Oderaue Eisenhüttenstadt – dalje u tekstu: „TAZV”), međuopćinska javnopravna udruga zadužena za opskrbu vodom za piće i pročišćavanje otpadnih voda. TAZV je ujedno vlasnik i upravitelj postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda. Snosio je preostalih 20 % ukupnih javnih troškova ulaganja. |
| --- | --- |

(15)

Subvencija je iznosila 80 % ukupnih opravdanih troškova u iznosu od 42 260 340 EUR. Korisnik je subvencije Interesna udruga za vodu za piće i otpadne vode Oderaue Eisenhüttenstadt (Trinkwasser- und Abwasserzweckverband Oderaue Eisenhüttenstadt – dalje u tekstu: „TAZV”), međuopćinska javnopravna udruga zadužena za opskrbu vodom za piće i pročišćavanje otpadnih voda. TAZV je ujedno vlasnik i upravitelj postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda. Snosio je preostalih 20 % ukupnih javnih troškova ulaganja.

| (16) | Pravo na subvenciju ostvareno je pod uvjetom da se do 15. kolovoza 2008. na dokaziv način ispune pravni i financijski preduvjeti za otvaranje gospodarske djelatnosti jednog glavnog ulagatelja (u ovom slučaju trgovačkog društva Propapier). Izgradnja postrojenja započela je u listopadu 2008., a njezino puštanje u rad uslijedilo je u ožujku 2010. |
| --- | --- |

(16)

Pravo na subvenciju ostvareno je pod uvjetom da se do 15. kolovoza 2008. na dokaziv način ispune pravni i financijski preduvjeti za otvaranje gospodarske djelatnosti jednog glavnog ulagatelja (u ovom slučaju trgovačkog društva Propapier). Izgradnja postrojenja započela je u listopadu 2008., a njezino puštanje u rad uslijedilo je u ožujku 2010.

| (17) | Podnositelj pritužbe zastupa mišljenje da TAZV-ovo postrojenje predstavlja infrastrukturu namijenjenu određenom poduzetniku jer se praktički čitavim kapacitetom postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda koristi Propapier. Poziva se na to da je to postrojenje od samog početka koncipirano kao postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda za Propapier i da predstavlja neophodan preduvjet za otvaranje tvornice papira u toj regiji (jer su za proizvodnju papira potrebne velike količine vode). |
| --- | --- |

(17)

Podnositelj pritužbe zastupa mišljenje da TAZV-ovo postrojenje predstavlja infrastrukturu namijenjenu određenom poduzetniku jer se praktički čitavim kapacitetom postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda koristi Propapier. Poziva se na to da je to postrojenje od samog početka koncipirano kao postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda za Propapier i da predstavlja neophodan preduvjet za otvaranje tvornice papira u toj regiji (jer su za proizvodnju papira potrebne velike količine vode).

| (18) | Podnositelj pritužbe smatra da i drugi infrastrukturni projekti – izgradnja parkirališta pored kruga tvornice trgovačkog društva Propapier i izgradnja nove ceste za povezivanje industrijske zone sa saveznom cestom B 112 te proširenje/produbljenje kanala Odra – Spree – predstavljaju infrastrukturne mjere namijenjene trgovačkom društvu Propapier. U odluci o pokretanju postupka Komisija je došla do privremenog zaključka da one ne predstavljaju selektivnu prednost u korist trgovačkog društva Propapier pa da se stoga ne mogu smatrati infrastrukturom namijenjenom određenom poduzetniku. Unatoč tomu pozvala je treće osobe da iznesu primjedbe na te mjere. |
| --- | --- |

(18)

Podnositelj pritužbe smatra da i drugi infrastrukturni projekti – izgradnja parkirališta pored kruga tvornice trgovačkog društva Propapier i izgradnja nove ceste za povezivanje industrijske zone sa saveznom cestom B 112 te proširenje/produbljenje kanala Odra – Spree – predstavljaju infrastrukturne mjere namijenjene trgovačkom društvu Propapier. U odluci o pokretanju postupka Komisija je došla do privremenog zaključka da one ne predstavljaju selektivnu prednost u korist trgovačkog društva Propapier pa da se stoga ne mogu smatrati infrastrukturom namijenjenom određenom poduzetniku. Unatoč tomu pozvala je treće osobe da iznesu primjedbe na te mjere.

2.2.   SNIŽENE NAKNADE ZA UPOTREBU POSTROJENJA ZA PROČIŠĆAVANJE OTPADNIH VODA

| (19) | Daljnja točka pritužbe u odnosu na postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda sastoji se u tome da je naknada u iznosu od 0,95 EUR po kubičnom metru, koju Propapier plaća za njezinu upotrebu, niža od one naknade koju bi za takvu uslugu naplaćivao privatni ulagatelj. |
| --- | --- |

(19)

Daljnja točka pritužbe u odnosu na postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda sastoji se u tome da je naknada u iznosu od 0,95 EUR po kubičnom metru, koju Propapier plaća za njezinu upotrebu, niža od one naknade koju bi za takvu uslugu naplaćivao privatni ulagatelj.

| (20) | Visina naknada za upotrebu proizlazi iz odgovarajućeg zakona, Zakona o komunalnim davanjima za saveznu pokrajinu Brandenburg (8) (Kommunalabgabengesetz für das Land Brandenburg – dalje u tekstu: „KAG Brandenburg”). Prema članku 6. zakona KAG Brandenburg naknada se mora obračunati tako da se osigura povrat svih opravdanih troškova postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda (troškovi izgradnje, održavanja, popravaka, tekućeg poslovanja, osoblja i upravljanja davanjima), kalkulacijske kamate i kalkulacijske amortizacije, ali da se oni ne premaše. Međutim, sredstva iz drugih državnih izvora koja općina koristi (u ovom slučaju subvencija od 33,8 milijuna EUR iz programa zajedničkih rashoda) ne (9) uzimaju se u obzir kod kalkulacijskih kamata za uloženi vlastiti kapital. Podnositelj pritužbe zastupa mišljenje da TAZV ta primljena sredstva iz programa zajedničkih rashoda prenosi na korisnike postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda u obliku sniženih naknada za pročišćavanje otpadnih voda. |
| --- | --- |

(20)

Visina naknada za upotrebu proizlazi iz odgovarajućeg zakona, Zakona o komunalnim davanjima za saveznu pokrajinu Brandenburg (8) (Kommunalabgabengesetz für das Land Brandenburg – dalje u tekstu: „KAG Brandenburg”). Prema članku 6. zakona KAG Brandenburg naknada se mora obračunati tako da se osigura povrat svih opravdanih troškova postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda (troškovi izgradnje, održavanja, popravaka, tekućeg poslovanja, osoblja i upravljanja davanjima), kalkulacijske kamate i kalkulacijske amortizacije, ali da se oni ne premaše. Međutim, sredstva iz drugih državnih izvora koja općina koristi (u ovom slučaju subvencija od 33,8 milijuna EUR iz programa zajedničkih rashoda) ne (9) uzimaju se u obzir kod kalkulacijskih kamata za uloženi vlastiti kapital. Podnositelj pritužbe zastupa mišljenje da TAZV ta primljena sredstva iz programa zajedničkih rashoda prenosi na korisnike postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda u obliku sniženih naknada za pročišćavanje otpadnih voda.

3.   RAZLOZI ZA POKRETANJE POSTUPKA
   (10)

| (21) | Mjere o kojima se raspravlja potrebno je smatrati državnim potporama ako su ispunjeni sljedeći preduvjeti: i. mjeru dodjeljuje država ili se ona dodjeljuje putem državnih sredstava, ii. njome za poduzetnika nastaje ekonomska prednost, iii. ta je prednost selektivna i iv. mjerom se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje te se njome utječe na trgovinu među državama članicama. Državna potpora postoji ako su kumulativno ispunjeni preduvjeti iz članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(21)

Mjere o kojima se raspravlja potrebno je smatrati državnim potporama ako su ispunjeni sljedeći preduvjeti: i. mjeru dodjeljuje država ili se ona dodjeljuje putem državnih sredstava, ii. njome za poduzetnika nastaje ekonomska prednost, iii. ta je prednost selektivna i iv. mjerom se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje te se njome utječe na trgovinu među državama članicama. Državna potpora postoji ako su kumulativno ispunjeni preduvjeti iz članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (22) | U odluci o pokretanju postupka ne dovodi se u pitanje to da sve mjere obuhvaćaju upotrebu državnih sredstava i da bi se njima moglo narušiti tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. |
| --- | --- |

(22)

U odluci o pokretanju postupka ne dovodi se u pitanje to da sve mjere obuhvaćaju upotrebu državnih sredstava i da bi se njima moglo narušiti tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu.

| (23) | Komisija je u pogledu točaka pritužbe utvrdila da je potrebno razlikovati 1. navodnu državnu potporu u korist TAZV-a za izgradnju postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda i 2. navodnu potporu za Propapier u obliku sniženih naknada za pročišćavanje otpadnih voda. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je u pogledu točaka pritužbe utvrdila da je potrebno razlikovati 1. navodnu državnu potporu u korist TAZV-a za izgradnju postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda i 2. navodnu potporu za Propapier u obliku sniženih naknada za pročišćavanje otpadnih voda.

| (24) | Osim toga, odlukom o pokretanju postupka istražuje se nastaje li za poduzetnika Propapier






  i. | izgradnjom postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda
  i drugim infrastrukturnim projektima na zemljištu za proširenje industrijske zone u kojoj se nalazi novi krug tvornice trgovačkog društva Propapier, i to |
| --- | --- | --- |

(24)

Osim toga, odlukom o pokretanju postupka istražuje se nastaje li za poduzetnika Propapier

i.

izgradnjom postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda

i drugim infrastrukturnim projektima na zemljištu za proširenje industrijske zone u kojoj se nalazi novi krug tvornice trgovačkog društva Propapier, i to

| ii. | novim parkiralištem; |
| --- | --- |

ii.

novim parkiralištem;

| iii. | novom cestom; i |
| --- | --- |

iii.

novom cestom; i

| iv. | proširenjem/produbljenjem kanala Odra – Spree
  selektivna prednost ili je riječ o infrastrukturi namijenjenoj trgovačkom društvu Propapier. (11) Budući da se mjera na temelju članka 107. stavka 1. može ocijeniti državnom potporom samo ako je selektivna (tj. ako se njome različito postupa prema poduzetnicima koji se u pogledu cilja koji se namjerava ostvariti tom mjerom nalaze u sličnom pravnom i stvarnom položaju), Komisija je morala ispitati je li tim mjerama nastala selektivna prednost za Propapier. |
| --- | --- |

iv.

proširenjem/produbljenjem kanala Odra – Spree

selektivna prednost ili je riječ o infrastrukturi namijenjenoj trgovačkom društvu Propapier. (11) Budući da se mjera na temelju članka 107. stavka 1. može ocijeniti državnom potporom samo ako je selektivna (tj. ako se njome različito postupa prema poduzetnicima koji se u pogledu cilja koji se namjerava ostvariti tom mjerom nalaze u sličnom pravnom i stvarnom položaju), Komisija je morala ispitati je li tim mjerama nastala selektivna prednost za Propapier.

| (25) | Komisija je za Propapier već odobrila regionalnu potporu namijenjenu ulaganju. Budući da se mjere za druge infrastrukturne projekte provode na području koje dolazi u obzir za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3 točkom (a) UFEU-a i da su te mjere navodno usko povezane s projektom ulaganja kojim se ostvaruje pravo na regionalnu potporu odnosno da su namijenjene tom projektu, Komisija je zastupala privremeno mišljenje da bi te mjere, pokažu li se selektivnima u korist trgovačkog društva Propapier, činile dio projekta ulaganja trgovačkog društva Propapier, tako da bi morale ispuniti uvjete iz Smjernica o regionalnim državnim potporama za 2007.–2013. (12) (dalje u tekstu: „Smjernice o regionalnim potporama”). Komisija je izrazila sumnju u to da su potpore namijenjene ulaganju u obliku infrastrukture namijenjene određenom poduzetniku spojive s unutarnjim tržištem, posebno u odnosu na uvažavanje najvišeg intenziteta potpore i poticajnog učinka. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je za Propapier već odobrila regionalnu potporu namijenjenu ulaganju. Budući da se mjere za druge infrastrukturne projekte provode na području koje dolazi u obzir za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3 točkom (a) UFEU-a i da su te mjere navodno usko povezane s projektom ulaganja kojim se ostvaruje pravo na regionalnu potporu odnosno da su namijenjene tom projektu, Komisija je zastupala privremeno mišljenje da bi te mjere, pokažu li se selektivnima u korist trgovačkog društva Propapier, činile dio projekta ulaganja trgovačkog društva Propapier, tako da bi morale ispuniti uvjete iz Smjernica o regionalnim državnim potporama za 2007.–2013. (12) (dalje u tekstu: „Smjernice o regionalnim potporama”). Komisija je izrazila sumnju u to da su potpore namijenjene ulaganju u obliku infrastrukture namijenjene određenom poduzetniku spojive s unutarnjim tržištem, posebno u odnosu na uvažavanje najvišeg intenziteta potpore i poticajnog učinka.

| (26) | Prema Smjernicama o regionalnim potporama poduzetnici kojima je dodijeljena potpora namijenjena ulaganju smiju dodatno primiti i operativnu potporu. Međutim, tada se spojivost operativne potpore s unutarnjim tržištem mora ispitati neovisno o spojivosti potpore namijenjene ulaganju, i to u skladu kriterijima iz odjeljka 5. Smjernica o regionalnim potporama. Komisija je u svojoj odluci o pokretanju postupka došla do zaključka da bi u slučaju postojanja operativne potpore za Propapier u obliku sniženih naknada za pročišćavanje otpadnih voda, nespojive s načelom ulagatelja u tržišnom gospodarstvu, tu operativnu potporu bilo potrebno smatrati nespojivom sa Smjernicama o regionalnim potporama i s odgovarajućom praksom Komisije u odnosu na odobravanje operativnih potpora. Naime, iako se lokacija primatelja potpore nalazi u regiji koja dolazi u obzir za operativne potpore (područje iz članka 107. stavka 3. točke (a) UFEU-a), ne bi bili ispunjeni drugi važni preduvjeti za spojivost operativne potpore s unutarnjim tržištem. Tako ne bi postojala uporišta za ocjenu da je potpora opravdana bilo po svojim obilježjima bilo u smislu svojeg doprinosa regionalnom razvitku ili za ocjenu da je po svojoj visini proporcionalna nedostacima koje se njome namjerava ublažiti. Usto te potpore ne bi bile ograničenog trajanja niti bi se postupno smanjivale. Stoga je Komisija izrazila sumnju u pogledu načelne spojivosti operativnih potpora u obliku sniženih naknada s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(26)

Prema Smjernicama o regionalnim potporama poduzetnici kojima je dodijeljena potpora namijenjena ulaganju smiju dodatno primiti i operativnu potporu. Međutim, tada se spojivost operativne potpore s unutarnjim tržištem mora ispitati neovisno o spojivosti potpore namijenjene ulaganju, i to u skladu kriterijima iz odjeljka 5. Smjernica o regionalnim potporama. Komisija je u svojoj odluci o pokretanju postupka došla do zaključka da bi u slučaju postojanja operativne potpore za Propapier u obliku sniženih naknada za pročišćavanje otpadnih voda, nespojive s načelom ulagatelja u tržišnom gospodarstvu, tu operativnu potporu bilo potrebno smatrati nespojivom sa Smjernicama o regionalnim potporama i s odgovarajućom praksom Komisije u odnosu na odobravanje operativnih potpora. Naime, iako se lokacija primatelja potpore nalazi u regiji koja dolazi u obzir za operativne potpore (područje iz članka 107. stavka 3. točke (a) UFEU-a), ne bi bili ispunjeni drugi važni preduvjeti za spojivost operativne potpore s unutarnjim tržištem. Tako ne bi postojala uporišta za ocjenu da je potpora opravdana bilo po svojim obilježjima bilo u smislu svojeg doprinosa regionalnom razvitku ili za ocjenu da je po svojoj visini proporcionalna nedostacima koje se njome namjerava ublažiti. Usto te potpore ne bi bile ograničenog trajanja niti bi se postupno smanjivale. Stoga je Komisija izrazila sumnju u pogledu načelne spojivosti operativnih potpora u obliku sniženih naknada s unutarnjim tržištem.

3.1.   SUBVENCIJE ZA JAVNO PROMICANE INFRASTRUKTURNE PROJEKTE, UKLJUČUJUĆI POSTROJENJE ZA PROČIŠĆAVANJE OTPADNIH VODA

3.1.1.   Parkiralište, proširenje/produbljenje kanala Odra – Spree, nova cesta

| (27) | U okviru privremenog ispitivanja utvrđeno je da se kapacitet parkirališta ne podudara s interpretacijom podnositelja pritužbe i da se parkiralište ne nalazi u neposrednoj blizini kruga tvornice trgovačkog društva Propapier. Nadalje je utvrđeno da su parkirna mjesta javno dostupna i da ne služe samo industrijskoj zoni uz kanal Odra – Spree, nego i ostalim poslovnim lokacijama unutar grada te da bi se tim brojem parkirnih mjesta moglo omogućiti općini da zatvori kamionska parkirna mjesta unutar grada. Osim toga, Propapier gradi vlastita parkirna mjesta, koja su dostupna i kamionima. Stoga je Komisija došla do zaključka da izgradnjom parkirališta vjerojatno ne nastaje selektivna prednost za Propapier. |
| --- | --- |

(27)

U okviru privremenog ispitivanja utvrđeno je da se kapacitet parkirališta ne podudara s interpretacijom podnositelja pritužbe i da se parkiralište ne nalazi u neposrednoj blizini kruga tvornice trgovačkog društva Propapier. Nadalje je utvrđeno da su parkirna mjesta javno dostupna i da ne služe samo industrijskoj zoni uz kanal Odra – Spree, nego i ostalim poslovnim lokacijama unutar grada te da bi se tim brojem parkirnih mjesta moglo omogućiti općini da zatvori kamionska parkirna mjesta unutar grada. Osim toga, Propapier gradi vlastita parkirna mjesta, koja su dostupna i kamionima. Stoga je Komisija došla do zaključka da izgradnjom parkirališta vjerojatno ne nastaje selektivna prednost za Propapier.

| (28) | S obzirom na novu poveznu cestu između industrijske zone i savezne ceste 112 Komisija je utvrdila da se izgradnjom te ceste smanjuje gustoća prometa i onečišćenje zraka u centru Eisenhüttenstadta jer tako kamioni na svojem putu prema industrijskoj zonu mogu zaobići centar grada i skraćuje se vrijeme vožnje do najbližeg regionalnog centra. Stoga je Komisija došla do zaključka da izgradnjom nove ceste vjerojatno ne nastaje selektivna prednost za Propapier. |
| --- | --- |

(28)

S obzirom na novu poveznu cestu između industrijske zone i savezne ceste 112 Komisija je utvrdila da se izgradnjom te ceste smanjuje gustoća prometa i onečišćenje zraka u centru Eisenhüttenstadta jer tako kamioni na svojem putu prema industrijskoj zonu mogu zaobići centar grada i skraćuje se vrijeme vožnje do najbližeg regionalnog centra. Stoga je Komisija došla do zaključka da izgradnjom nove ceste vjerojatno ne nastaje selektivna prednost za Propapier.

| (29) | U pogledu radova proširenja i produbljenja kanala Odra – Spree Komisija je utvrdila da oni nisu poduzeti kako bi nastala selektivna prednost za Propapier, nego da su dio nužnog redovnog održavanja vodnih putova. Stoga je Komisija došla do zaključka da proširenjem i produbljenjem kanala Odra –Spree vjerojatno ne nastaje selektivna prednost za Propapier. |
| --- | --- |

(29)

U pogledu radova proširenja i produbljenja kanala Odra – Spree Komisija je utvrdila da oni nisu poduzeti kako bi nastala selektivna prednost za Propapier, nego da su dio nužnog redovnog održavanja vodnih putova. Stoga je Komisija došla do zaključka da proširenjem i produbljenjem kanala Odra –Spree vjerojatno ne nastaje selektivna prednost za Propapier.

| (30) | Međutim, u tom trenutku Komisija nije mogla potpuno isključiti da su te mjere od veće koristi za Propapier nego za druga poduzeća. |
| --- | --- |

(30)

Međutim, u tom trenutku Komisija nije mogla potpuno isključiti da su te mjere od veće koristi za Propapier nego za druga poduzeća.

| (31) | Stoga je Komisija pozvala treće osobe da iznesu svoje primjedbe prije nego što uobliči konačno mišljenje o postojanju državne potpore u pogledu tih mjera. Istodobno je tada pozvala Njemačku da tijekom službenog istražnog postupka dostavi dodatne podatke o izgradnji parkirališta i nove ceste te o proširenju/produbljenju kanala Odra – Spree. |
| --- | --- |

(31)

Stoga je Komisija pozvala treće osobe da iznesu svoje primjedbe prije nego što uobliči konačno mišljenje o postojanju državne potpore u pogledu tih mjera. Istodobno je tada pozvala Njemačku da tijekom službenog istražnog postupka dostavi dodatne podatke o izgradnji parkirališta i nove ceste te o proširenju/produbljenju kanala Odra – Spree.

3.1.2.   Subvencija za izgradnju postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda

| (32) | U svojoj odluci o pokretanju postupka Komisija je došla do zaključka da bi program potpora iz predmeta N 644e/02 – ako bi se kasnije zbog razvoja unutarnjeg tržišta morao ocijeniti kao potpora – trebalo smatrati zatečenom potporom TAZV-u. |
| --- | --- |

(32)

U svojoj odluci o pokretanju postupka Komisija je došla do zaključka da bi program potpora iz predmeta N 644e/02 – ako bi se kasnije zbog razvoja unutarnjeg tržišta morao ocijeniti kao potpora – trebalo smatrati zatečenom potporom TAZV-u.

| (33) | Međutim, Komisija je izrazila sumnju u pogledu toga da postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda predstavlja infrastrukturu namijenjenu određenom poduzetniku. U vezi s tim utvrđeno je da osim trgovačkog društva Propapier postoje još samo dva druga korisnika tog postrojenja: kanadski dobavljač fotovoltaikâ 5N PV i energetski operator EnBW. Nadalje, nije bilo poznato koji udjel u kapacitetima postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda stvarno pripada tim dvama korisnicima. Na temelju podataka koji su bili raspoloživi u trenutku ispitivanja Komisija nije bila u mogućnosti ocijeniti je li izgradnja novog postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda bila potrebna s obzirom na samo ta dva poduzetnika. Nadalje, jedan od tih dvaju ostalih korisnika, i to elektrana kojom upravlja EnBW, izravno je sudjelovao u projektu trgovačkog društva Propapier jer poduzeće elektrane isporučuje struju za proizvodni proces tvornice papira (13). |
| --- | --- |

(33)

Međutim, Komisija je izrazila sumnju u pogledu toga da postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda predstavlja infrastrukturu namijenjenu određenom poduzetniku. U vezi s tim utvrđeno je da osim trgovačkog društva Propapier postoje još samo dva druga korisnika tog postrojenja: kanadski dobavljač fotovoltaikâ 5N PV i energetski operator EnBW. Nadalje, nije bilo poznato koji udjel u kapacitetima postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda stvarno pripada tim dvama korisnicima. Na temelju podataka koji su bili raspoloživi u trenutku ispitivanja Komisija nije bila u mogućnosti ocijeniti je li izgradnja novog postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda bila potrebna s obzirom na samo ta dva poduzetnika. Nadalje, jedan od tih dvaju ostalih korisnika, i to elektrana kojom upravlja EnBW, izravno je sudjelovao u projektu trgovačkog društva Propapier jer poduzeće elektrane isporučuje struju za proizvodni proces tvornice papira (13).

| (34) | Ako Propapier stvarno iskorištava 90 % kapaciteta postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda, kao što to tvrdi podnositelj pritužbe, sa stajališta Komisije postavlja se pitanje ne predstavlja li ta činjenica sama po sebi već dovoljan dokaz da je postrojenje isključivo ili barem prvenstveno bilo namijenjeno upotrebi trgovačkog društva Propapier (a time i namijenjeno trgovačkom društvu Propapier). Stoga je bilo potrebno podrobnije ispitati argument Njemačke da će se postrojenjem za pročišćavanje otpadnih voda u budućnosti koristiti i drugi korisnici. |
| --- | --- |

(34)

Ako Propapier stvarno iskorištava 90 % kapaciteta postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda, kao što to tvrdi podnositelj pritužbe, sa stajališta Komisije postavlja se pitanje ne predstavlja li ta činjenica sama po sebi već dovoljan dokaz da je postrojenje isključivo ili barem prvenstveno bilo namijenjeno upotrebi trgovačkog društva Propapier (a time i namijenjeno trgovačkom društvu Propapier). Stoga je bilo potrebno podrobnije ispitati argument Njemačke da će se postrojenjem za pročišćavanje otpadnih voda u budućnosti koristiti i drugi korisnici.

| (35) | Osim toga, utvrđeno je da je potrebno uzeti u obzir koji je najveći broj ulagatelja koji mogu djelovati u industrijskoj zoni uz kanal Odra – Spree i koje bi kapacitete postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda oni u prosjeku upotrebljavali. U tom pogledu Njemačka je pozvana da dostavi podrobnije informacije o ukupnom konceptu infrastrukturnog opremanja industrijske zone i o preostalim kapacitetima postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda koji bi se mogli dodijeliti potencijalnim korisnicima. Njemačka je, osim toga, bila obvezna predočiti dodatne podatke o tehničkoj izvedivosti modularnog pristupa pri izgradnji postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda (14). |
| --- | --- |

(35)

Osim toga, utvrđeno je da je potrebno uzeti u obzir koji je najveći broj ulagatelja koji mogu djelovati u industrijskoj zoni uz kanal Odra – Spree i koje bi kapacitete postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda oni u prosjeku upotrebljavali. U tom pogledu Njemačka je pozvana da dostavi podrobnije informacije o ukupnom konceptu infrastrukturnog opremanja industrijske zone i o preostalim kapacitetima postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda koji bi se mogli dodijeliti potencijalnim korisnicima. Njemačka je, osim toga, bila obvezna predočiti dodatne podatke o tehničkoj izvedivosti modularnog pristupa pri izgradnji postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda (14).

| (36) | Kao što je već navedeno, Komisija je zastupala privremeno mišljenje da bi mjere za infrastrukturne projekte, pokažu li se selektivnima, predstavljale dio projekta ulaganja trgovačkog društva Propapier, tako da bi morale ispuniti uvjete Smjernica o regionalnim potporama, a posebno odredbe o najvećem intenzitetu potpora i poticajnom učinku. |
| --- | --- |

(36)

Kao što je već navedeno, Komisija je zastupala privremeno mišljenje da bi mjere za infrastrukturne projekte, pokažu li se selektivnima, predstavljale dio projekta ulaganja trgovačkog društva Propapier, tako da bi morale ispuniti uvjete Smjernica o regionalnim potporama, a posebno odredbe o najvećem intenzitetu potpora i poticajnom učinku.

3.2.   SNIŽENE NAKNADE ZA UPOTREBU POSTROJENJA ZA PROČIŠĆAVANJE OTPADNIH VODA

| (37) | Njemačka je, jednako kao kod mjere za izgradnju postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda, zastupala stajalište da bi, u slučaju da naknada koju plaća Propapier sadržava elemente potpore, to predstavljalo zatečenu potporu. Njemačka smatra da odluka Komisije u predmetu N 644e/02, kojom je odobren program zajedničkih rashoda, obuhvaća i posredne učinke tog programa. |
| --- | --- |

(37)

Njemačka je, jednako kao kod mjere za izgradnju postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda, zastupala stajalište da bi, u slučaju da naknada koju plaća Propapier sadržava elemente potpore, to predstavljalo zatečenu potporu. Njemačka smatra da odluka Komisije u predmetu N 644e/02, kojom je odobren program zajedničkih rashoda, obuhvaća i posredne učinke tog programa.

| (38) | Međutim, Komisija je u svojoj odluci o pokretanju postupka došla do zaključka da odluka N 644e/02 ne obuhvaća moguću potporu u obliku sniženih naknada za pročišćavanje otpadnih voda i da bi to, kad bi se naknada smatrala potporom, predstavljalo novu potporu. |
| --- | --- |

(38)

Međutim, Komisija je u svojoj odluci o pokretanju postupka došla do zaključka da odluka N 644e/02 ne obuhvaća moguću potporu u obliku sniženih naknada za pročišćavanje otpadnih voda i da bi to, kad bi se naknada smatrala potporom, predstavljalo novu potporu.

| (39) | U okviru ocjene pitanja nastaje li tim naknadama ekonomska prednost za Propapier, Komisija je u svojoj odluci o pokretanju postupka izrazila sumnju u to odražavaju li se u naknadama koje naplaćuje TAZV puni troškovi i bi li privatni ulagatelj utvrdio naknade u istoj visini. |
| --- | --- |

(39)

U okviru ocjene pitanja nastaje li tim naknadama ekonomska prednost za Propapier, Komisija je u svojoj odluci o pokretanju postupka izrazila sumnju u to odražavaju li se u naknadama koje naplaćuje TAZV puni troškovi i bi li privatni ulagatelj utvrdio naknade u istoj visini.

| (40) | Komisija je zastupala stav da se naknadom koju plaća Propapier ne osigurava povrat troškova pročišćavanja otpadnih voda u punoj visini jer je Njemačka sama priznala da se naknadama osigurava povrat samo 20 % kalkulacijskih kamata za uloženi vlastiti kapital zato što pri obračunu kalkulacijskih kamata nije potrebno uzeti u obzir subvenciju u visini od 80 % iz drugih javnih izvora koju je općina upotrebljavala za izgradnju postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda. U vezi s tim Komisija je u svojoj odluci o pokretanju postupka najprije utvrdila da je i Direktivom 2000/60/EZ (dalje u tekstu: „Okvirna direktiva EU-a o vodama”) (15) i zakonom KAG Brandenburg propisano da se naknadama za upotrebu postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda mora osigurati povrat svih troškova. (16) Usto se u odluci o pokretanju postupka upućuje na predmete InfraLeuna
   (17) i Kimberly-Clark/Scott (18), u kojima Komisija zastupa mišljenje da naknade u visini punih troškova odgovaraju onim troškovima koje poduzeće mora snositi u uobičajenom slučaju. |
| --- | --- |

(40)

Komisija je zastupala stav da se naknadom koju plaća Propapier ne osigurava povrat troškova pročišćavanja otpadnih voda u punoj visini jer je Njemačka sama priznala da se naknadama osigurava povrat samo 20 % kalkulacijskih kamata za uloženi vlastiti kapital zato što pri obračunu kalkulacijskih kamata nije potrebno uzeti u obzir subvenciju u visini od 80 % iz drugih javnih izvora koju je općina upotrebljavala za izgradnju postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda. U vezi s tim Komisija je u svojoj odluci o pokretanju postupka najprije utvrdila da je i Direktivom 2000/60/EZ (dalje u tekstu: „Okvirna direktiva EU-a o vodama”) (15) i zakonom KAG Brandenburg propisano da se naknadama za upotrebu postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda mora osigurati povrat svih troškova. (16) Usto se u odluci o pokretanju postupka upućuje na predmete InfraLeuna
   (17) i Kimberly-Clark/Scott (18), u kojima Komisija zastupa mišljenje da naknade u visini punih troškova odgovaraju onim troškovima koje poduzeće mora snositi u uobičajenom slučaju.

| (41) | Podnositelj pritužbe iznio je da bi za utvrđivanje prednosti trebalo usporediti naknade koje Propapier stvarno plaća s visinom naknada koje bi na mjestu TAZV-a naplaćivao privatni ulagatelj. |
| --- | --- |

(41)

Podnositelj pritužbe iznio je da bi za utvrđivanje prednosti trebalo usporediti naknade koje Propapier stvarno plaća s visinom naknada koje bi na mjestu TAZV-a naplaćivao privatni ulagatelj.

| (42) | Njemačka je predložila da se naknade koje plaća Propapier usporede s prosječnim tarifama zabilježenima u tom sektoru te je navela studiju prema kojoj se prosječna tarifa kreće između 0,24 EUR i 1 EUR po kubičnom metru (19). |
| --- | --- |

(42)

Njemačka je predložila da se naknade koje plaća Propapier usporede s prosječnim tarifama zabilježenima u tom sektoru te je navela studiju prema kojoj se prosječna tarifa kreće između 0,24 EUR i 1 EUR po kubičnom metru (19).

| (43) | Komisija je u odluci o pokretanju postupka utvrdila da je načelo privatnog ulagatelja, čini se, primjenjivo na ovaj slučaj. Međutim, izrazila je sumnju u pogledu toga može li se primjenom takve referentne vrijednosti isključiti postojanje državne potpore, tim više što su ti podaci očito iskrivljeni. Čak i ako se u navedenim naknadama drugih općina odražavaju puni troškovi, različite tarife očito proizlaze iz različitih lokalnih okolnosti koje bi za privatnog ulagatelja opravdavale različite visine tarifa. Stoga je Komisija u odluci o pokretanju postupka izrazila sumnju u pogledu toga može li se na temelju tih podataka isključiti postojanje prednosti za Propapier. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je u odluci o pokretanju postupka utvrdila da je načelo privatnog ulagatelja, čini se, primjenjivo na ovaj slučaj. Međutim, izrazila je sumnju u pogledu toga može li se primjenom takve referentne vrijednosti isključiti postojanje državne potpore, tim više što su ti podaci očito iskrivljeni. Čak i ako se u navedenim naknadama drugih općina odražavaju puni troškovi, različite tarife očito proizlaze iz različitih lokalnih okolnosti koje bi za privatnog ulagatelja opravdavale različite visine tarifa. Stoga je Komisija u odluci o pokretanju postupka izrazila sumnju u pogledu toga može li se na temelju tih podataka isključiti postojanje prednosti za Propapier.

| (44) | Kao što je izloženo u uvodnoj izjavi 26., Komisija, u slučaju da mjera stvarno predstavlja novu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, sumnja u njezinu spojivost s unutarnjim tržištem prema članku 107. stavku 3. UFEU-a. Ako se ispostavi da naknada predstavlja regionalnu operativnu potporu, postojale bi sumnje u njezinu spojivost s unutarnjim tržištem jer ta potpora nije ograničenog trajanja niti se s vremenom smanjuje niti je usmjerena na ublažavanje određenih (nedokazanih) nedostataka u regiji. |
| --- | --- |

(44)

Kao što je izloženo u uvodnoj izjavi 26., Komisija, u slučaju da mjera stvarno predstavlja novu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, sumnja u njezinu spojivost s unutarnjim tržištem prema članku 107. stavku 3. UFEU-a. Ako se ispostavi da naknada predstavlja regionalnu operativnu potporu, postojale bi sumnje u njezinu spojivost s unutarnjim tržištem jer ta potpora nije ograničenog trajanja niti se s vremenom smanjuje niti je usmjerena na ublažavanje određenih (nedokazanih) nedostataka u regiji.

4.   PRIMJEDBE NJEMAČKE I PRIMJEDBE TREĆIH OSOBA U POGLEDU ODLUKE O POKRETANJU POSTUPKA

4.1.   PREDSTAVLJAJU LI INFRASTRUKTURNI PROJEKTI FINANCIRANI IZ JAVNIH SREDSTAVA INFRASTRUKTURU NAMIJENJENU TRGOVAČKOM DRUŠTVU PROPAPIER?

4.1.1.   Parkiralište

Primjedbe podnositelja pritužbe

| (45) | U svojoj odluci o pokretanju postupka Komisija nije priznala broj parkirnih mjesta koje je naveo podnositelj pritužbe. Podnositelj pritužbe navodi da dani podaci (parkirna mjesta za 186 osobnih automobila i 71 kamion) potječu iz privremene projektne dokumentacije infrastrukturnog opremanja koju je naručio grad Eisenhüttenstadt. |
| --- | --- |

(45)

U svojoj odluci o pokretanju postupka Komisija nije priznala broj parkirnih mjesta koje je naveo podnositelj pritužbe. Podnositelj pritužbe navodi da dani podaci (parkirna mjesta za 186 osobnih automobila i 71 kamion) potječu iz privremene projektne dokumentacije infrastrukturnog opremanja koju je naručio grad Eisenhüttenstadt.

| (46) | Podnositelj pritužbe navodi da se u prvotnoj građevinskoj projektnoj dokumentaciji trgovačkog društva Propapier ne predviđa izgradnja privatnog parkirališta, a čak i ako Propapier izgradi vlastito parkiralište, takozvano javno parkiralište ipak prvenstveno služi trgovačkom društvu Propapier: prometni znak upućuje na kamionska parkirna mjesta za elektranu i tvornicu papira. Povrh toga, parkiralište se nalazi u neposrednoj blizini kruga tvornice trgovačkog društva Propapier (on se prostire do granica tvornice papira i graniči s elektranom, koja je prvotno bila dio projekta trgovačkog društva Propapier). Na parkiralištu se ne nude odmarališni objekti, koji se u pravilu mogu očekivati od takvog javnog parkirališta. |
| --- | --- |

(46)

Podnositelj pritužbe navodi da se u prvotnoj građevinskoj projektnoj dokumentaciji trgovačkog društva Propapier ne predviđa izgradnja privatnog parkirališta, a čak i ako Propapier izgradi vlastito parkiralište, takozvano javno parkiralište ipak prvenstveno služi trgovačkom društvu Propapier: prometni znak upućuje na kamionska parkirna mjesta za elektranu i tvornicu papira. Povrh toga, parkiralište se nalazi u neposrednoj blizini kruga tvornice trgovačkog društva Propapier (on se prostire do granica tvornice papira i graniči s elektranom, koja je prvotno bila dio projekta trgovačkog društva Propapier). Na parkiralištu se ne nude odmarališni objekti, koji se u pravilu mogu očekivati od takvog javnog parkirališta.

| (47) | Podnositelj pritužbe poziva se na to da je položaj parkirališta nepovoljan i preudaljen da bi se njime mogli koristiti drugi poslovni subjekti u centru grada te da bi se zahvaljujući njemu mogla zatvoriti kamionska parkirna mjesta u centru grada. |
| --- | --- |

(47)

Podnositelj pritužbe poziva se na to da je položaj parkirališta nepovoljan i preudaljen da bi se njime mogli koristiti drugi poslovni subjekti u centru grada te da bi se zahvaljujući njemu mogla zatvoriti kamionska parkirna mjesta u centru grada.

Primjedbe Njemačke

| (48) | Njemačka navodi da na temelju parkirališta ne nastaje selektivna prednost za Propapier. Ono je javno dostupno i ne služi samo industrijskoj zoni uz kanal Odra – Spree. Nadalje, Propapier raspolaže vlastitim parkirnim mjestima (213 za osobne automobile i 27 za kamione) te mu je već izdana građevinska dozvola za dodatna parkirna mjesta za 120 osobnih automobila. |
| --- | --- |

(48)

Njemačka navodi da na temelju parkirališta ne nastaje selektivna prednost za Propapier. Ono je javno dostupno i ne služi samo industrijskoj zoni uz kanal Odra – Spree. Nadalje, Propapier raspolaže vlastitim parkirnim mjestima (213 za osobne automobile i 27 za kamione) te mu je već izdana građevinska dozvola za dodatna parkirna mjesta za 120 osobnih automobila.

| (49) | Njemačka se suprotstavlja stajalištu podnositelja pritužbe da parkiralište služi prvenstveno trgovačkom društvu Propapier te da je položaj parkirališta nepovoljan i preudaljen da bi se njime mogle služiti druge poslovne lokacije u centru Eisenhüttenstadta. |
| --- | --- |

(49)

Njemačka se suprotstavlja stajalištu podnositelja pritužbe da parkiralište služi prvenstveno trgovačkom društvu Propapier te da je položaj parkirališta nepovoljan i preudaljen da bi se njime mogle služiti druge poslovne lokacije u centru Eisenhüttenstadta.

| (50) | Njemačka navodi da je prometni znak koji je naveo podnositelj pritužbe, a koji je upućivao na kamionska parkirna mjesta za elektranu bio privremen i povezan s građevinskim radovima u elektrani. Ti su radovi završeni krajem ožujka 2011. Prilaz parkiralištu označen je znakovima na novoj cesti, a ti prometni znakovi ne odnose se ni na koje određeno poduzeće i ni na koji određeni objekt. |
| --- | --- |

(50)

Njemačka navodi da je prometni znak koji je naveo podnositelj pritužbe, a koji je upućivao na kamionska parkirna mjesta za elektranu bio privremen i povezan s građevinskim radovima u elektrani. Ti su radovi završeni krajem ožujka 2011. Prilaz parkiralištu označen je znakovima na novoj cesti, a ti prometni znakovi ne odnose se ni na koje određeno poduzeće i ni na koji određeni objekt.

4.1.2.   Cesta

Primjedbe podnositelja pritužbe

| (51) | Podnositelj pritužbe proturječi navodima Njemačke da se novom cestom namjerava povezati industrijska zona sa saveznom cestom B 112; podnositelj pritužbe navodi da cesta završava nekoliko metara iza tvornice papira, a da nije vidljiva namjera nastavka njezine izgradnje; čak i kad bi se njezina izgradnja nastavila, ona ne bi služila drugim poduzećima jer u području produženja ne djeluje nijedno poduzeće. |
| --- | --- |

(51)

Podnositelj pritužbe proturječi navodima Njemačke da se novom cestom namjerava povezati industrijska zona sa saveznom cestom B 112; podnositelj pritužbe navodi da cesta završava nekoliko metara iza tvornice papira, a da nije vidljiva namjera nastavka njezine izgradnje; čak i kad bi se njezina izgradnja nastavila, ona ne bi služila drugim poduzećima jer u području produženja ne djeluje nijedno poduzeće.

| (52) | Stoga podnositelj pritužbe zastupa stav da parkiralištem i cestom nastaje selektivna prednost za Propapier i da su oni namijenjeni upotrebi trgovačkog društva Propapier. |
| --- | --- |

(52)

Stoga podnositelj pritužbe zastupa stav da parkiralištem i cestom nastaje selektivna prednost za Propapier i da su oni namijenjeni upotrebi trgovačkog društva Propapier.

Primjedbe Njemačke

| (53) | Njemačka navodi da će se novom cestom postojeća industrijska zona uz kanal Odra – Spree i njezina sjeverna područja za proširenje povezati sa saveznom cestom B 112. Njome se smanjuju gustoća prometa i onečišćenje zraka u centru Eisenhüttenstadta, kamionima se pruža mogućnost izbjegavanja gradskog centra te će se za industrijski i poslovni promet prema Frankfurtu na Odri vrijeme vožnje skratiti za najmanje 1/3. Ona je dio općeg infrastrukturnog opremanja industrijske zone koja je projektirana već 1993. i poduzećima iz Frankfurta na Odri osigurava bolji pristup riječnoj luci u Eisenhüttenstadtu. Njemačka se poziva na to da je cesta bila projektirana već u Programu za Odru (Oder-Programm) pokrajinske vlade. |
| --- | --- |

(53)

Njemačka navodi da će se novom cestom postojeća industrijska zona uz kanal Odra – Spree i njezina sjeverna područja za proširenje povezati sa saveznom cestom B 112. Njome se smanjuju gustoća prometa i onečišćenje zraka u centru Eisenhüttenstadta, kamionima se pruža mogućnost izbjegavanja gradskog centra te će se za industrijski i poslovni promet prema Frankfurtu na Odri vrijeme vožnje skratiti za najmanje 1/3. Ona je dio općeg infrastrukturnog opremanja industrijske zone koja je projektirana već 1993. i poduzećima iz Frankfurta na Odri osigurava bolji pristup riječnoj luci u Eisenhüttenstadtu. Njemačka se poziva na to da je cesta bila projektirana već u Programu za Odru (Oder-Programm) pokrajinske vlade.

| (54) | Njome se pružaju daljnje mogućnosti razvoja za industrijsku zonu ArcelorMittal i druge industrijske zone. Cesta je izgrađena u dvije faze, a nakon izvjesnog kašnjenja zbog tehničkih poteškoća zadnji je dio završen 2013. |
| --- | --- |

(54)

Njome se pružaju daljnje mogućnosti razvoja za industrijsku zonu ArcelorMittal i druge industrijske zone. Cesta je izgrađena u dvije faze, a nakon izvjesnog kašnjenja zbog tehničkih poteškoća zadnji je dio završen 2013.

4.1.3.   Proširenje/produbljenje kanala Odra – Spree

| (55) | Grad Eisenhüttenstadt proširio je 2008. industrijsku zonu uz kanal Odra – Spree kako bi privukao poduzeća. Njemačka navodi da se radovi proširenja i produbljenja kanala Odra – Spree izvode u okviru nužnog redovnog održavanja vodnog puta, koji je dio transeuropskih mreža (TEN-ovi). Od 2003. izgrađuju se splavnice uzduž čitavog kanala (trenutačno splavnica Kersdorf, dok je novogradnja splavnice Fürstenwalde odgođena). Njemačka iznosi da ne postoji veza s dolaskom trgovačkog društva Propapier i da za Propapier nije nastala selektivna prednost. |
| --- | --- |

(55)

Grad Eisenhüttenstadt proširio je 2008. industrijsku zonu uz kanal Odra – Spree kako bi privukao poduzeća. Njemačka navodi da se radovi proširenja i produbljenja kanala Odra – Spree izvode u okviru nužnog redovnog održavanja vodnog puta, koji je dio transeuropskih mreža (TEN-ovi). Od 2003. izgrađuju se splavnice uzduž čitavog kanala (trenutačno splavnica Kersdorf, dok je novogradnja splavnice Fürstenwalde odgođena). Njemačka iznosi da ne postoji veza s dolaskom trgovačkog društva Propapier i da za Propapier nije nastala selektivna prednost.

4.1.4.   Predstavlja li postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda infrastrukturu namijenjenu trgovačkom društvu Propapier?

Primjedbe podnositelja pritužbe

| (56) | Podnositelj pritužbe iznosi da potpora ne može spadati u program koji prema odluci u predmetu N 644e/02 ne predstavlja potporu jer je taj program istekao krajem 2006., tako da program više nije bio na snazi u trenutku dodjele potpore namijenjene ulaganju za izgradnju TAZV-ova postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda. |
| --- | --- |

(56)

Podnositelj pritužbe iznosi da potpora ne može spadati u program koji prema odluci u predmetu N 644e/02 ne predstavlja potporu jer je taj program istekao krajem 2006., tako da program više nije bio na snazi u trenutku dodjele potpore namijenjene ulaganju za izgradnju TAZV-ova postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda.

| (57) | Nadalje se podnositelj pritužbe poziva na to da taj program nije primjenjiv i zbog toga što se postrojenjem za pročišćavanje otpadnih voda ne pruža javna usluga, nego je izgrađeno samo za prvenstvenu upotrebu trgovačkog društva Propapier. |
| --- | --- |

(57)

Nadalje se podnositelj pritužbe poziva na to da taj program nije primjenjiv i zbog toga što se postrojenjem za pročišćavanje otpadnih voda ne pruža javna usluga, nego je izgrađeno samo za prvenstvenu upotrebu trgovačkog društva Propapier.

| (58) | Podnositelj pritužbe navodi da industrija papira – i u Njemačkoj – u pravilu ima vlastita postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda za tvornice za reciklažu papira, tako da argument Njemačke da su se poduzeća obvezna priključiti na javni sustav otpadnih voda nije uvjerljiv. |
| --- | --- |

(58)

Podnositelj pritužbe navodi da industrija papira – i u Njemačkoj – u pravilu ima vlastita postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda za tvornice za reciklažu papira, tako da argument Njemačke da su se poduzeća obvezna priključiti na javni sustav otpadnih voda nije uvjerljiv.

| (59) | Podnositelj pritužbe navodi da postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda nije dio ukupnog gospodarskog planskog koncepta za industrijsku zonu koji bi obuhvaćao sve potencijalne ulagatelje, nego da je razvijeno i predstavljeno 2007., zajedno s tvornicom papira trgovačkog društva Propapier i elektranom. Prijedlog odluke grada Eisenhüttenstadta o infrastrukturnom opremanju industrijske zone od 7. studenog 2007. odnosi se samo na 2 ili 3 ulagatelja. Podnositelj pritužbe poziva se na to da grad Eisenhüttenstadt traži ulagatelje za industrijsku zonu tek od 2010. i daje naslutiti da je grad tek nakon pritužbe koju je podnio Smurfit Kappa započeo tražiti daljnje ulagatelje. |
| --- | --- |

(59)

Podnositelj pritužbe navodi da postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda nije dio ukupnog gospodarskog planskog koncepta za industrijsku zonu koji bi obuhvaćao sve potencijalne ulagatelje, nego da je razvijeno i predstavljeno 2007., zajedno s tvornicom papira trgovačkog društva Propapier i elektranom. Prijedlog odluke grada Eisenhüttenstadta o infrastrukturnom opremanju industrijske zone od 7. studenog 2007. odnosi se samo na 2 ili 3 ulagatelja. Podnositelj pritužbe poziva se na to da grad Eisenhüttenstadt traži ulagatelje za industrijsku zonu tek od 2010. i daje naslutiti da je grad tek nakon pritužbe koju je podnio Smurfit Kappa započeo tražiti daljnje ulagatelje.

| (60) | Podnositelj pritužbe zastupa stav da iz građevinskih posebnosti TAZV-ova postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda jasno proizlazi da je posebno konstruirano prema potrebama trgovačkog društva Propapier. Tehničke značajke postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda izrazito su specifične za pojedini sektor. Postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda za tvornice za reciklažu papira u pravilu obuhvaćaju anaerobnu i aerobnu fazu pročišćavanja, dok konvencionalni komunalni sustavi otpadnih voda često imaju samo aerobnu fazu pročišćavanja. Okolnost da TAZV-ovo postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda ima obje faze dodatni je argument za to da ne služi javnom interesu, nego da predstavlja infrastrukturu namijenjenu trgovačkom društvu Propapier. |
| --- | --- |

(60)

Podnositelj pritužbe zastupa stav da iz građevinskih posebnosti TAZV-ova postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda jasno proizlazi da je posebno konstruirano prema potrebama trgovačkog društva Propapier. Tehničke značajke postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda izrazito su specifične za pojedini sektor. Postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda za tvornice za reciklažu papira u pravilu obuhvaćaju anaerobnu i aerobnu fazu pročišćavanja, dok konvencionalni komunalni sustavi otpadnih voda često imaju samo aerobnu fazu pročišćavanja. Okolnost da TAZV-ovo postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda ima obje faze dodatni je argument za to da ne služi javnom interesu, nego da predstavlja infrastrukturu namijenjenu trgovačkom društvu Propapier.

| (61) | Podnositelj pritužbe zastupa mišljenje kako je vrlo malo vjerojatno da se pri projektiranju postrojenja vodilo računa o nekoj drugoj potrebi za kapacitetima osim onoj tvornice papira trgovačkog društva Propapier (i njezine komplementarne elektrane, koja je sada u vlasništvu EnWB-a). Podnositelj pritužbe argumentira da EnWB nije neovisan korisnik jer je ulaganje u elektranu usko povezano s projektom tvornice papira i ne bi se ni poduzelo bez tvornice trgovačkog društva Propapier. |
| --- | --- |

(61)

Podnositelj pritužbe zastupa mišljenje kako je vrlo malo vjerojatno da se pri projektiranju postrojenja vodilo računa o nekoj drugoj potrebi za kapacitetima osim onoj tvornice papira trgovačkog društva Propapier (i njezine komplementarne elektrane, koja je sada u vlasništvu EnWB-a). Podnositelj pritužbe argumentira da EnWB nije neovisan korisnik jer je ulaganje u elektranu usko povezano s projektom tvornice papira i ne bi se ni poduzelo bez tvornice trgovačkog društva Propapier.

| (62) | Podnositelj pritužbe napominje da se drugi ulagatelj koji djeluje u industrijskoj zoni, 5N PV, koristi samo vrlo malim postotkom TAZV-ovih raspoloživih kapaciteta za pročišćavanje otpadnih voda i da bi se njegove potrebe za pročišćavanjem otpadnih voda mogle zadovoljiti već postojećim postrojenjem za pročišćavanje otpadnih voda. Budući da je 5N PV započeo s radom već u svibnju 2008., tj. dvije godine prije puštanja u rad novog TAZV-ova postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda, isprva se služio postojećim postrojenjem za pročišćavanje otpadnih voda. |
| --- | --- |

(62)

Podnositelj pritužbe napominje da se drugi ulagatelj koji djeluje u industrijskoj zoni, 5N PV, koristi samo vrlo malim postotkom TAZV-ovih raspoloživih kapaciteta za pročišćavanje otpadnih voda i da bi se njegove potrebe za pročišćavanjem otpadnih voda mogle zadovoljiti već postojećim postrojenjem za pročišćavanje otpadnih voda. Budući da je 5N PV započeo s radom već u svibnju 2008., tj. dvije godine prije puštanja u rad novog TAZV-ova postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda, isprva se služio postojećim postrojenjem za pročišćavanje otpadnih voda.

| (63) | Podnositelj pritužbe navodi da ne postoje prognoze za očekivanu potrebu potencijalnih daljnjih ulagatelja za pročišćavanjem otpadnih voda kao ni informacije o tome hoće li i kada ti dodatni kapaciteti biti raspoloživi. U svakom slučaju trenutačno gotovo da ne postoje slobodni kapaciteti. Nadalje se podnositelj pritužbe poziva na novinski članak („Märkische Oderzeitung” od 3. veljače 2011.), u kojem se izvješćuje o tehničkom kvaru u aeracijskom bazenu te se utvrđuje da se svi raspoloživi bazeni upotrebljavaju za tadašnje industrijske korisnike. |
| --- | --- |

(63)

Podnositelj pritužbe navodi da ne postoje prognoze za očekivanu potrebu potencijalnih daljnjih ulagatelja za pročišćavanjem otpadnih voda kao ni informacije o tome hoće li i kada ti dodatni kapaciteti biti raspoloživi. U svakom slučaju trenutačno gotovo da ne postoje slobodni kapaciteti. Nadalje se podnositelj pritužbe poziva na novinski članak („Märkische Oderzeitung” od 3. veljače 2011.), u kojem se izvješćuje o tehničkom kvaru u aeracijskom bazenu te se utvrđuje da se svi raspoloživi bazeni upotrebljavaju za tadašnje industrijske korisnike.

| (64) | Podnositelj pritužbe smatra kako je Njemačka implicitno potvrdila da se nijedno daljnje poduzeće neće koristiti postrojenjem za pročišćavanje otpadnih voda kada je utvrdila da su naknade za novo TAZV-ovo postrojenje niže nego za postojeće postrojenje zato što kod novog postrojenja nije potreban skupi sustav kanala između pojedinih korisnika (i time potvrdila da neće dolaziti daljnji korisnici). |
| --- | --- |

(64)

Podnositelj pritužbe smatra kako je Njemačka implicitno potvrdila da se nijedno daljnje poduzeće neće koristiti postrojenjem za pročišćavanje otpadnih voda kada je utvrdila da su naknade za novo TAZV-ovo postrojenje niže nego za postojeće postrojenje zato što kod novog postrojenja nije potreban skupi sustav kanala između pojedinih korisnika (i time potvrdila da neće dolaziti daljnji korisnici).

| (65) | Podnositelj pritužbe navodi da iz TAZV-ovih podataka proizlazi da Propapier iskorištava najmanje 90 % dnevnih kapaciteta postrojenja. |
| --- | --- |

(65)

Podnositelj pritužbe navodi da iz TAZV-ovih podataka proizlazi da Propapier iskorištava najmanje 90 % dnevnih kapaciteta postrojenja.

| (66) | Podnositelj pritužbe iznosi da modularni način gradnje postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda na koji se poziva Njemačka ima čisto teoretski karakter i ne dovodi do ekonomije razmjera jer drugi modul iznosi 80 % do 90 % prvoga. Relativno visoki troškovi za dodavanje modula govore u prilog tomu da prvotno ulaganje od 42 milijuna EUR koristi u prvom redu trgovačkom društvu Propapier kao selektivna mjera. |
| --- | --- |

(66)

Podnositelj pritužbe iznosi da modularni način gradnje postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda na koji se poziva Njemačka ima čisto teoretski karakter i ne dovodi do ekonomije razmjera jer drugi modul iznosi 80 % do 90 % prvoga. Relativno visoki troškovi za dodavanje modula govore u prilog tomu da prvotno ulaganje od 42 milijuna EUR koristi u prvom redu trgovačkom društvu Propapier kao selektivna mjera.

| (67) | Podnositelj pritužbe navodi da Propapier, zahvaljujući okolnosti da se novo TAZV-ovo postrojenje nalazi u neposrednoj blizini postrojenja trgovačkog društva Propapier pored elektrane i tvornice papira, može ponovno upotrebljavati bioplin koji nastaje pri anaerobnoj obradi njegovih otpadnih voda. |
| --- | --- |

(67)

Podnositelj pritužbe navodi da Propapier, zahvaljujući okolnosti da se novo TAZV-ovo postrojenje nalazi u neposrednoj blizini postrojenja trgovačkog društva Propapier pored elektrane i tvornice papira, može ponovno upotrebljavati bioplin koji nastaje pri anaerobnoj obradi njegovih otpadnih voda.

| (68) | Na temelju navedenog podnositelj pritužbe zaključuje da je TAZV-ovo postrojenje infrastruktura namijenjena trgovačkom društvu Propapier i da javno financiranje izgradnje postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda predstavlja potporu namijenjenu ulaganju za Propapier. Podnositelj pritužbe smatra da bi Komisija zbog toga trebala ispitati ispunjavaju li se tom mjerom zajedno s regionalnom potporom namijenjenom ulaganju za tvornicu papira trgovačkog društva Propapier (predmet državne potpore SA.23827) svi preduvjeti iz Smjernica o regionalnim potporama. |
| --- | --- |

(68)

Na temelju navedenog podnositelj pritužbe zaključuje da je TAZV-ovo postrojenje infrastruktura namijenjena trgovačkom društvu Propapier i da javno financiranje izgradnje postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda predstavlja potporu namijenjenu ulaganju za Propapier. Podnositelj pritužbe smatra da bi Komisija zbog toga trebala ispitati ispunjavaju li se tom mjerom zajedno s regionalnom potporom namijenjenom ulaganju za tvornicu papira trgovačkog društva Propapier (predmet državne potpore SA.23827) svi preduvjeti iz Smjernica o regionalnim potporama.

Primjedbe Njemačke

| (69) | Mjere dodijeljene u okviru programa iz predmeta N 644e/02 koji ne sadržava državnu potporu nisu potpore. |
| --- | --- |

(69)

Mjere dodijeljene u okviru programa iz predmeta N 644e/02 koji ne sadržava državnu potporu nisu potpore.

Javna infrastruktura raspoloživa je svima pod jednakim uvjetima

| (70) | Njemačka se poziva na to da postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda nije namijenjeno trgovačkom društvu Propapier: riječ je o javnoj infrastrukturi koja pripada području obrane od opasnosti te služi zaštiti okoliša i zaštiti stanovništva od bolesti. Sva poduzeća koja trenutačno imaju podružnice u industrijskoj zoni uz kanal Odra – Spree ili će ih tamo imati u budućnosti imaju pravo priključiti se na javno postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda i upotrebljavati ga pod jednakim uvjetima. Naknade se računaju prema istim zakonom određenim načelima. U Njemačkoj je pročišćavanje otpadnih voda u nadležnosti općina, pri čemu postoji obveza priključivanja i upotrebe. Korisnici nemaju mogućnost izabrati drugog pružatelja usluga osim općine. |
| --- | --- |

(70)

Njemačka se poziva na to da postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda nije namijenjeno trgovačkom društvu Propapier: riječ je o javnoj infrastrukturi koja pripada području obrane od opasnosti te služi zaštiti okoliša i zaštiti stanovništva od bolesti. Sva poduzeća koja trenutačno imaju podružnice u industrijskoj zoni uz kanal Odra – Spree ili će ih tamo imati u budućnosti imaju pravo priključiti se na javno postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda i upotrebljavati ga pod jednakim uvjetima. Naknade se računaju prema istim zakonom određenim načelima. U Njemačkoj je pročišćavanje otpadnih voda u nadležnosti općina, pri čemu postoji obveza priključivanja i upotrebe. Korisnici nemaju mogućnost izabrati drugog pružatelja usluga osim općine.

| (71) | Njemačka odbacuje iskaz podnositelja pritužbe da tvornice papira u pravilu imaju vlastite sustave pročišćavanja otpadnih voda i da se nisu obvezne priključiti na komunalne sustave otpadnih voda te utvrđuje da Propapier ima zakonsku obvezu (20) priključiti se na TAZV-ovo postrojenje i upotrebljavati ga. Izuzeci od te obveze priključenja vrlo su ograničeni (samo ako je priključenje nemoguće ili nerealno). Javno dostupni podaci o pročišćavanju otpadnih voda proizvođača papira postoje samo u vrlo ograničenoj mjeri, ali ti podaci pokazuju da su brojne tvornice papira priključene na komunalna postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda. |
| --- | --- |

(71)

Njemačka odbacuje iskaz podnositelja pritužbe da tvornice papira u pravilu imaju vlastite sustave pročišćavanja otpadnih voda i da se nisu obvezne priključiti na komunalne sustave otpadnih voda te utvrđuje da Propapier ima zakonsku obvezu (20) priključiti se na TAZV-ovo postrojenje i upotrebljavati ga. Izuzeci od te obveze priključenja vrlo su ograničeni (samo ako je priključenje nemoguće ili nerealno). Javno dostupni podaci o pročišćavanju otpadnih voda proizvođača papira postoje samo u vrlo ograničenoj mjeri, ali ti podaci pokazuju da su brojne tvornice papira priključene na komunalna postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda.

Infrastruktura nije izgrađena posebno za Propapier

| (72) | Njemačka se ne slaže s iskazom podnositelja pritužbe da je TAZV-ovo postrojenje izgrađeno prema tehničkim potrebama trgovačkog društva Propapier: dvofazno pročišćavanje otpadnih voda nije karakteristično za industriju papira, nego je uobičajeno u mnogim različitim sektorima, i u više komunalnih postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda provodi se dvofazno pročišćavanje otpadnih voda. Tehničke značajke TAZV-ova postrojenja (dvofazni biološki proces) zasnivale su se na aktualnim tehničkim standardima, pri čemu je uzeto u obzir da će znatan dio otpadnih voda biti jako onečišćen. Njemačka priznaje da komunalna postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda koja pročišćavaju isključivo otpadne vode iz sanitarnih čvorova ili blago onečišćenu vodu u pravilu nemaju zasebnu fazu prethodnog pročišćavanja, no naglašava da je kod postrojenja koja moraju pročišćavati industrijske otpadne vode uobičajeno dvofazno pročišćavanje. Njemačka je dostavila popis s 18 tvornica papira u Njemačkoj koje proizvode reciklažni papir i priključene su na komunalna postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda te utvrđuje da se u industriji papira upotrebljavaju obje vrste komunalnih postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda (jednofazne i dvofazne). |
| --- | --- |

(72)

Njemačka se ne slaže s iskazom podnositelja pritužbe da je TAZV-ovo postrojenje izgrađeno prema tehničkim potrebama trgovačkog društva Propapier: dvofazno pročišćavanje otpadnih voda nije karakteristično za industriju papira, nego je uobičajeno u mnogim različitim sektorima, i u više komunalnih postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda provodi se dvofazno pročišćavanje otpadnih voda. Tehničke značajke TAZV-ova postrojenja (dvofazni biološki proces) zasnivale su se na aktualnim tehničkim standardima, pri čemu je uzeto u obzir da će znatan dio otpadnih voda biti jako onečišćen. Njemačka priznaje da komunalna postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda koja pročišćavaju isključivo otpadne vode iz sanitarnih čvorova ili blago onečišćenu vodu u pravilu nemaju zasebnu fazu prethodnog pročišćavanja, no naglašava da je kod postrojenja koja moraju pročišćavati industrijske otpadne vode uobičajeno dvofazno pročišćavanje. Njemačka je dostavila popis s 18 tvornica papira u Njemačkoj koje proizvode reciklažni papir i priključene su na komunalna postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda te utvrđuje da se u industriji papira upotrebljavaju obje vrste komunalnih postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda (jednofazne i dvofazne).

| (73) | Njemačka navodi da postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda predstavlja dio paketa općih infrastrukturnih mjera koje su poduzete u svrhu infrastrukturnog opremanja industrijske zone uz kanal Odra – Spree. Nijedna od tih mjera nije namijenjena samo jednom poduzeću. Odluke o izgradnji postrojenja, priključenju na postrojenje i upotrebi postrojenja ne podliježu diskrecijskom pravu trgovačkog društva Propapier ili potencijalnih korisnika. |
| --- | --- |

(73)

Njemačka navodi da postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda predstavlja dio paketa općih infrastrukturnih mjera koje su poduzete u svrhu infrastrukturnog opremanja industrijske zone uz kanal Odra – Spree. Nijedna od tih mjera nije namijenjena samo jednom poduzeću. Odluke o izgradnji postrojenja, priključenju na postrojenje i upotrebi postrojenja ne podliježu diskrecijskom pravu trgovačkog društva Propapier ili potencijalnih korisnika.

| (74) | Njemačka odbacuje interpretaciju da je TAZV-ovo postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda izgrađeno posebno za Propapier. Njemačka tijela izjavljuju da je izgradnja bila planirana već u okviru drugih potencijalnih ulaganja u razdoblju 2004.–2006., davno prije dolaska trgovačkog društva Propapier. |
| --- | --- |

(74)

Njemačka odbacuje interpretaciju da je TAZV-ovo postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda izgrađeno posebno za Propapier. Njemačka tijela izjavljuju da je izgradnja bila planirana već u okviru drugih potencijalnih ulaganja u razdoblju 2004.–2006., davno prije dolaska trgovačkog društva Propapier.

| (75) | Njemačka navodi da je postojeći kapacitet infrastrukture za pročišćavanje otpadnih voda izvan industrijske zone ograničen i da je preostali kapacitet dovoljan tek za zadovoljavanje potreba još jednog (manjeg) ulagatelja; Njemačka potvrđuje da je 5N PV zaista isprva bio priključen na postojeće postrojenje. |
| --- | --- |

(75)

Njemačka navodi da je postojeći kapacitet infrastrukture za pročišćavanje otpadnih voda izvan industrijske zone ograničen i da je preostali kapacitet dovoljan tek za zadovoljavanje potreba još jednog (manjeg) ulagatelja; Njemačka potvrđuje da je 5N PV zaista isprva bio priključen na postojeće postrojenje.

| (76) | Njemačka navodi kako se okolnost da je dolazak Propapiera potaknuo početak gradnje odavno projektiranog postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda ne može interpretirati kao selektivna prednost za Propapier. Njemačka se poziva na mišljenje nezavisnog odvjetnika van Grevena, koji je u predmetu C-255/91 (Matra protiv Komisije) (21) potvrdio kako je neizbježno da infrastrukturu u početnom razdoblju uglavnom upotrebljava prvo poduzeće koje počne djelovati u novouređenoj industrijskoj zoni. To će se, međutim, promijeniti ako razvoj regije krene željenim tokom. |
| --- | --- |

(76)

Njemačka navodi kako se okolnost da je dolazak Propapiera potaknuo početak gradnje odavno projektiranog postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda ne može interpretirati kao selektivna prednost za Propapier. Njemačka se poziva na mišljenje nezavisnog odvjetnika van Grevena, koji je u predmetu C-255/91 (Matra protiv Komisije) (21) potvrdio kako je neizbježno da infrastrukturu u početnom razdoblju uglavnom upotrebljava prvo poduzeće koje počne djelovati u novouređenoj industrijskoj zoni. To će se, međutim, promijeniti ako razvoj regije krene željenim tokom.

| (77) | Njemačka priopćava da su sva tri poduzeća koja trenutačno djeluju u industrijskoj zoni uz kanal Odra – Spree, tj. Propapier, 5N PV i EnBW-ova elektrana, priključena na postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda i da ga upotrebljavaju. Nadalje Njemačka objašnjava da je u različitim trenucima razmatrano više daljnjih otvaranja gospodarskih djelatnosti (jedno ili dva postrojenja za pripremu zamjenskih goriva, tvornica fotovoltaičkog stakla, ponude za ulaganje poslane većem broju ulagatelja iz raznih sektora, više potencijalnih ulagatelja obišlo je lokaciju), ali da će za daljnji razvoj industrijske zone biti potrebno dulje vrijeme, pogotovo s obzirom na krizu koja je posebno snažno pogodila manje razvijena područja. |
| --- | --- |

(77)

Njemačka priopćava da su sva tri poduzeća koja trenutačno djeluju u industrijskoj zoni uz kanal Odra – Spree, tj. Propapier, 5N PV i EnBW-ova elektrana, priključena na postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda i da ga upotrebljavaju. Nadalje Njemačka objašnjava da je u različitim trenucima razmatrano više daljnjih otvaranja gospodarskih djelatnosti (jedno ili dva postrojenja za pripremu zamjenskih goriva, tvornica fotovoltaičkog stakla, ponude za ulaganje poslane većem broju ulagatelja iz raznih sektora, više potencijalnih ulagatelja obišlo je lokaciju), ali da će za daljnji razvoj industrijske zone biti potrebno dulje vrijeme, pogotovo s obzirom na krizu koja je posebno snažno pogodila manje razvijena područja.

Sadašnji kapacitet

| (78) | Njemačka odbacuje izlaganja podnositelja pritužbe da Njemačka nije navela kapacitet pročišćavanja otpadnih voda za korisnike TAZV-ova postrojenja, da Propapier iskorištava najmanje 90 % raspoloživih kapaciteta i da ne postoje slobodni kapaciteti. |
| --- | --- |

(78)

Njemačka odbacuje izlaganja podnositelja pritužbe da Njemačka nije navela kapacitet pročišćavanja otpadnih voda za korisnike TAZV-ova postrojenja, da Propapier iskorištava najmanje 90 % raspoloživih kapaciteta i da ne postoje slobodni kapaciteti.

| (79) | Njemačka navodi da TAZV-ovo postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda u svojem sadašnjem obliku ima slobodnih kapaciteta za potencijalne nove ulagatelje. Tri sadašnja korisnika zajedno iskorištavaju kapacitet od [< 500] (22) m3/h, dok maksimalni kapacitet TAZV-ova postrojenja iznosi 638 m3/h. Time ukupna iskorištenost kapaciteta iznosi cca. [60 – 80] % te postoje slobodni kapaciteti od cca. [150 – 250] m3/h. Prosječni kapacitet koji iskorištava Propapier iznosi [300 – 500] m3/h, a njegova vršna vrijednost iznosi [400 – 500] m3/h. Time Propapier iskorištava prosječno [< 70] % i vršno [< 70] % ukupnog kapaciteta TAZV-ova postrojenja. |
| --- | --- |

(79)

Njemačka navodi da TAZV-ovo postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda u svojem sadašnjem obliku ima slobodnih kapaciteta za potencijalne nove ulagatelje. Tri sadašnja korisnika zajedno iskorištavaju kapacitet od [< 500] (22) m3/h, dok maksimalni kapacitet TAZV-ova postrojenja iznosi 638 m3/h. Time ukupna iskorištenost kapaciteta iznosi cca. [60 – 80] % te postoje slobodni kapaciteti od cca. [150 – 250] m3/h. Prosječni kapacitet koji iskorištava Propapier iznosi [300 – 500] m3/h, a njegova vršna vrijednost iznosi [400 – 500] m3/h. Time Propapier iskorištava prosječno [< 70] % i vršno [< 70] % ukupnog kapaciteta TAZV-ova postrojenja.

Modularni način gradnje TAZV-ova postrojenja

| (80) | Njemačka se poziva na to da je TAZV-ovo postrojenje od samog početka uređeno za modularno proširivanje u okviru postupnog infrastrukturnog opremanja industrijske zone uz kanal Odra – Spree. Modularno projektiranje postrojenja proizlazi iz TAZV-ova kratkog opisa iz 2007., u kojem je riječ o potencijalno jako onečišćenoj vodi iz industrije papira, proizvodnje bioetanola i drugih industrijskih grana. |
| --- | --- |

(80)

Njemačka se poziva na to da je TAZV-ovo postrojenje od samog početka uređeno za modularno proširivanje u okviru postupnog infrastrukturnog opremanja industrijske zone uz kanal Odra – Spree. Modularno projektiranje postrojenja proizlazi iz TAZV-ova kratkog opisa iz 2007., u kojem je riječ o potencijalno jako onečišćenoj vodi iz industrije papira, proizvodnje bioetanola i drugih industrijskih grana.

| (81) | Njemačka izlaže da su središnji građevinski elementi postrojenja već u aktualnoj fazi izgradnje uređeni za maksimalni kapacitet nakon proširenja. Tako, primjerice, nominalna širina odvodnog cjevovoda od postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda do Odre dugog pet kilometara više nego trostruko premašuje širinu potrebnu u aktualnoj fazi izgradnje (omogućuje obujamski protok od 1 945 m3/h, dok sadašnja odlazna voda ima vršni obujamski protok od samo 638 m3/h), a TAZV ima opciju proširiti površinu postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda za veliko susjedno zemljište površine 3,3 ha. Nakon takvog modularnog proširenja i potencijalni bi korisnici imali ravnopravan pristup postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda. |
| --- | --- |

(81)

Njemačka izlaže da su središnji građevinski elementi postrojenja već u aktualnoj fazi izgradnje uređeni za maksimalni kapacitet nakon proširenja. Tako, primjerice, nominalna širina odvodnog cjevovoda od postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda do Odre dugog pet kilometara više nego trostruko premašuje širinu potrebnu u aktualnoj fazi izgradnje (omogućuje obujamski protok od 1 945 m3/h, dok sadašnja odlazna voda ima vršni obujamski protok od samo 638 m3/h), a TAZV ima opciju proširiti površinu postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda za veliko susjedno zemljište površine 3,3 ha. Nakon takvog modularnog proširenja i potencijalni bi korisnici imali ravnopravan pristup postrojenju za pročišćavanje otpadnih voda.

| (82) | Stoga se Njemačka poziva na to da iz sadašnjeg visokog udjela trgovačkog društva Propapier u ukupnom kapacitetu postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda ne proizlazi selektivna prednost, nego to predstavlja samo trenutačnu sliku stanja jer je infrastruktura dimenzionirana tako da – putem modularnog proširenja – prihvaća daljnje korisnike pod istim uvjetima. Za to će biti potrebno dulje vrijeme jer je postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda dio ukupnog gospodarskog planskog koncepta za tu regiju koji obuhvaća više područja za proširenje u različitim fazama. Sadašnja situacija sa samo tri ulagatelja s otvorenim gospodarskim djelatnostima predstavlja prolazni stadij u infrastrukturnom opremanju industrijskih zona u toj regiji koje se provodi od 1994. Otprilike jedna polovina industrijske zone uz kanal Odra – Spree (35 ha) još je slobodna za daljnje ulagatelje. Njemačka je 2011. procijenila da će površina biti zauzeta u roku od pet godina i dodaje da će tada dodatno proširenje još biti moguće na daljnjim područjima „Sjeveroistok” (40 ha) i „Sjever” (160 ha). |
| --- | --- |

(82)

Stoga se Njemačka poziva na to da iz sadašnjeg visokog udjela trgovačkog društva Propapier u ukupnom kapacitetu postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda ne proizlazi selektivna prednost, nego to predstavlja samo trenutačnu sliku stanja jer je infrastruktura dimenzionirana tako da – putem modularnog proširenja – prihvaća daljnje korisnike pod istim uvjetima. Za to će biti potrebno dulje vrijeme jer je postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda dio ukupnog gospodarskog planskog koncepta za tu regiju koji obuhvaća više područja za proširenje u različitim fazama. Sadašnja situacija sa samo tri ulagatelja s otvorenim gospodarskim djelatnostima predstavlja prolazni stadij u infrastrukturnom opremanju industrijskih zona u toj regiji koje se provodi od 1994. Otprilike jedna polovina industrijske zone uz kanal Odra – Spree (35 ha) još je slobodna za daljnje ulagatelje. Njemačka je 2011. procijenila da će površina biti zauzeta u roku od pet godina i dodaje da će tada dodatno proširenje još biti moguće na daljnjim područjima „Sjeveroistok” (40 ha) i „Sjever” (160 ha).

| (83) | Njemačka odbacuje stav podnositelja pritužbe da se modularnim načinom gradnje TAZV-ova postrojenja neće omogućiti ekonomija razmjera. Njemačka tijela izjavljuju da je modularno proširenje TAZV-ova postrojenja izvedivo u tri stupnja, i to uz znatno niže troškove po dodanom m3 kapaciteta nego kod prvotnog ulaganja:






  — | 1. faza (povećanje kapaciteta za 33 %, dodatna količina otpadnih voda od 213 m3) mogla bi se ostvariti unutar nekoliko mjeseci i iznosila bi od 1,2 do 1,5 milijuna EUR pri proširenju industrijske zone za cca. 19 ha, |
| --- | --- | --- |

(83)

Njemačka odbacuje stav podnositelja pritužbe da se modularnim načinom gradnje TAZV-ova postrojenja neće omogućiti ekonomija razmjera. Njemačka tijela izjavljuju da je modularno proširenje TAZV-ova postrojenja izvedivo u tri stupnja, i to uz znatno niže troškove po dodanom m3 kapaciteta nego kod prvotnog ulaganja:

—

1. faza (povećanje kapaciteta za 33 %, dodatna količina otpadnih voda od 213 m3) mogla bi se ostvariti unutar nekoliko mjeseci i iznosila bi od 1,2 do 1,5 milijuna EUR pri proširenju industrijske zone za cca. 19 ha,

| — | 2. faza (povećanje kapaciteta za 69 %, dodatna količina otpadnih voda od 426 m3) mogla bi se ostvariti unutar nekoliko mjeseci i iznosila bi od 5,3 do 5,6 milijuna EUR pri proširenju industrijske zone za cca. 38 ha, |
| --- | --- |

—

2. faza (povećanje kapaciteta za 69 %, dodatna količina otpadnih voda od 426 m3) mogla bi se ostvariti unutar nekoliko mjeseci i iznosila bi od 5,3 do 5,6 milijuna EUR pri proširenju industrijske zone za cca. 38 ha,

| — | 3. faza (proširenje na susjedno zemljište; povećanje kapaciteta za 100 %, dodatna količina otpadnih voda od 638 m3) iznosila bi od 17 do 18 milijuna EUR pri proširenju industrijske zone za cca. 57 ha. Povećanje kapaciteta za 100 % zahtijevalo bi iskorištavanje opcije proširenja na susjedno zemljište i iznosilo bi do 18 milijuna EUR. |
| --- | --- |

—

3. faza (proširenje na susjedno zemljište; povećanje kapaciteta za 100 %, dodatna količina otpadnih voda od 638 m3) iznosila bi od 17 do 18 milijuna EUR pri proširenju industrijske zone za cca. 57 ha. Povećanje kapaciteta za 100 % zahtijevalo bi iskorištavanje opcije proširenja na susjedno zemljište i iznosilo bi do 18 milijuna EUR.

| (84) | Njemačka argumentira da modularni način gradnje postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda odgovara imperativu ekonomičnog i štedljivog iskorištavanja sredstava i da ga je potrebno promatrati u okviru ranijeg predimenzioniranja postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda u novim saveznim pokrajinama. Sankcioniranjem takvog modularnog dimenzioniranja kao selektivne prednosti potaklo bi se neekonomično predimenzioniranje infrastrukture od samog početka. Povrh toga, naknadama se ne bi pokrili troškovi takvog predimenzioniranja. |
| --- | --- |

(84)

Njemačka argumentira da modularni način gradnje postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda odgovara imperativu ekonomičnog i štedljivog iskorištavanja sredstava i da ga je potrebno promatrati u okviru ranijeg predimenzioniranja postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda u novim saveznim pokrajinama. Sankcioniranjem takvog modularnog dimenzioniranja kao selektivne prednosti potaklo bi se neekonomično predimenzioniranje infrastrukture od samog početka. Povrh toga, naknadama se ne bi pokrili troškovi takvog predimenzioniranja.

| (85) | Ocjenjivanje sadašnjeg ograničenja postrojenja kao selektivne prednosti rezultiralo bi poticanjem na neekonomično predimenzioniranje infrastrukture. |
| --- | --- |

(85)

Ocjenjivanje sadašnjeg ograničenja postrojenja kao selektivne prednosti rezultiralo bi poticanjem na neekonomično predimenzioniranje infrastrukture.

| (86) | Njemačka zastupa mišljenje da novinski članak koji navodi podnositelj pritužbe (usporedi uvodnu izjavu 63.) nije relevantan. Njemačka tijela navode da bi izgradnja dodatnog neiskorištenog bazena samo za slučaj tehničkih incidenata bila u suprotnosti s propisima o štedljivom i ekonomičnom projektiranju nametnutim u okviru programa zajedničkih rashoda. |
| --- | --- |

(86)

Njemačka zastupa mišljenje da novinski članak koji navodi podnositelj pritužbe (usporedi uvodnu izjavu 63.) nije relevantan. Njemačka tijela navode da bi izgradnja dodatnog neiskorištenog bazena samo za slučaj tehničkih incidenata bila u suprotnosti s propisima o štedljivom i ekonomičnom projektiranju nametnutim u okviru programa zajedničkih rashoda.

| (87) | Podnositelj pritužbe naveo je da korisnici novog TAZV-ova postrojenja plaćaju niže naknade nego korisnici postojećeg komunalnog postrojenja jer kod novog postrojenja nije potreban opsežan sustav cijevi za međusobno povezivanje svih korisnika. Njemačka odbacuje zaključak podnositelja pritužbe da se zbog toga novom postrojenju ne mogu dodavati daljnji korisnici. Njemačka navodi da je moguće bez problema priključiti daljnje poslovne korisnike, pri čemu je ograničenje u prvom redu uvjetovano veličinom cijevi kojom se pročišćena voda odvodi u Odru. |
| --- | --- |

(87)

Podnositelj pritužbe naveo je da korisnici novog TAZV-ova postrojenja plaćaju niže naknade nego korisnici postojećeg komunalnog postrojenja jer kod novog postrojenja nije potreban opsežan sustav cijevi za međusobno povezivanje svih korisnika. Njemačka odbacuje zaključak podnositelja pritužbe da se zbog toga novom postrojenju ne mogu dodavati daljnji korisnici. Njemačka navodi da je moguće bez problema priključiti daljnje poslovne korisnike, pri čemu je ograničenje u prvom redu uvjetovano veličinom cijevi kojom se pročišćena voda odvodi u Odru.

| (88) | Njemačka odbacuje interpretaciju podnositelja pritužbe da Propapier može iskorištavati bioplin proizveden u TAZV-ovu postrojenju. Korisnici postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda nemaju mogućnost iskorištavati bioplin. TAZV iskorištava bioplin u svojoj vlastitoj elektrani snage 3 MW. |
| --- | --- |

(88)

Njemačka odbacuje interpretaciju podnositelja pritužbe da Propapier može iskorištavati bioplin proizveden u TAZV-ovu postrojenju. Korisnici postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda nemaju mogućnost iskorištavati bioplin. TAZV iskorištava bioplin u svojoj vlastitoj elektrani snage 3 MW.

| (89) | Njemačka odbacuje tvrdnju da je tek nakon pritužbe koju je podnio Smurfit Kappa počela tražiti druge potencijalne ulagatelje za industrijsku zonu: već je 1998. grad Eisenhüttenstadt angažirao ulagateljski centar Investor Center Ostbrandenburg za prodaju industrijskih i poslovnih površina, među ostalim u industrijskoj zoni uz kanal Odra – Spree. Od 1995. postoji projektna dokumentacija za industrijsku zonu uz kanal Odra – Spree. |
| --- | --- |

(89)

Njemačka odbacuje tvrdnju da je tek nakon pritužbe koju je podnio Smurfit Kappa počela tražiti druge potencijalne ulagatelje za industrijsku zonu: već je 1998. grad Eisenhüttenstadt angažirao ulagateljski centar Investor Center Ostbrandenburg za prodaju industrijskih i poslovnih površina, među ostalim u industrijskoj zoni uz kanal Odra – Spree. Od 1995. postoji projektna dokumentacija za industrijsku zonu uz kanal Odra – Spree.

| (90) | Njemačka zaključuje da TAZV-ovo postrojenje ne predstavlja infrastrukturu namijenjenu trgovačkom društvu Propapier. |
| --- | --- |

(90)

Njemačka zaključuje da TAZV-ovo postrojenje ne predstavlja infrastrukturu namijenjenu trgovačkom društvu Propapier.

| (91) | Nadalje Njemačka zaključuje da su infrastrukturne mjere u proširenoj industrijskoj zoni uz kanal Odra – Spree (izgradnja i otvaranje postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda te ostale građevinske mjere – parkiralište, cesta, produbljenje/proširenje kanala) opće mjere infrastrukturnog opremanja koje ne predstavljaju selektivnu prednost za Propapier i nisu namijenjene tome da ih isključivo upotrebljava Propapier. Njemačka navodi da je okolnost da infrastrukturu trenutačno upotrebljava samo mali broj poduzeća koja su prva počela djelovati na toj lokaciji prolazni stadij koji je svojstven razvojnoj perspektivi. |
| --- | --- |

(91)

Nadalje Njemačka zaključuje da su infrastrukturne mjere u proširenoj industrijskoj zoni uz kanal Odra – Spree (izgradnja i otvaranje postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda te ostale građevinske mjere – parkiralište, cesta, produbljenje/proširenje kanala) opće mjere infrastrukturnog opremanja koje ne predstavljaju selektivnu prednost za Propapier i nisu namijenjene tome da ih isključivo upotrebljava Propapier. Njemačka navodi da je okolnost da infrastrukturu trenutačno upotrebljava samo mali broj poduzeća koja su prva počela djelovati na toj lokaciji prolazni stadij koji je svojstven razvojnoj perspektivi.

4.2.   NASTAJE LI SNIŽENIM NAKNADAMA ZA UPOTREBU POSTROJENJA ZA PROČIŠĆAVANJE OTPADNIH VODA PREDNOST ZA PROPAPIER?

Primjedbe podnositelja pritužbe

| (92) | Podnositelj pritužbe slaže se sa stajalištem koje je Komisija izrazila u odluci o pokretanju postupka (vidjeti uvodnu izjavu 63. odluke o pokretanju postupka i uvodnu izjavu 38. ove odluke) da odluka u predmetu N 644e/02 ne obuhvaća naknade za upotrebu postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda. Stoga bi se u naknadama trebali odražavati ukupni troškovi upotrebe. Okolnost da se obračun naknada temelji na Zakonu o komunalnim naknadama ne opravdava niže naknade i prednost koja nastaje za Propapier. |
| --- | --- |

(92)

Podnositelj pritužbe slaže se sa stajalištem koje je Komisija izrazila u odluci o pokretanju postupka (vidjeti uvodnu izjavu 63. odluke o pokretanju postupka i uvodnu izjavu 38. ove odluke) da odluka u predmetu N 644e/02 ne obuhvaća naknade za upotrebu postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda. Stoga bi se u naknadama trebali odražavati ukupni troškovi upotrebe. Okolnost da se obračun naknada temelji na Zakonu o komunalnim naknadama ne opravdava niže naknade i prednost koja nastaje za Propapier.

| (93) | Podnositelj pritužbe argumentira da se postrojenjem za pročišćavanje otpadnih voda ne pruža javna usluga, nego da je ono izgrađeno samo za prvenstvenu upotrebu trgovačkog društva Propapier. |
| --- | --- |

(93)

Podnositelj pritužbe argumentira da se postrojenjem za pročišćavanje otpadnih voda ne pruža javna usluga, nego da je ono izgrađeno samo za prvenstvenu upotrebu trgovačkog društva Propapier.

| (94) | Podnositelj pritužbe navodi kako se svim trima metodama koje je Komisija predložila u svojoj odluci o pokretanju postupka (metoda punih troškova, cijena privatnog ponuditelja, referentna cijena) pokazuje da naplaćivanim naknadama nastaje prednost za Propapier. |
| --- | --- |

(94)

Podnositelj pritužbe navodi kako se svim trima metodama koje je Komisija predložila u svojoj odluci o pokretanju postupka (metoda punih troškova, cijena privatnog ponuditelja, referentna cijena) pokazuje da naplaćivanim naknadama nastaje prednost za Propapier.

Metoda punih troškova

| (95) | Nadalje, podnositelj pritužbe argumentira da obračunavanju punih troškova u prilog ne govori samo članak 9. Okvirne direktive EU-a o vodama nego i činjenica da većina tvornica za reciklažu papira raspolaže vlastitim postrojenjem za pročišćavanje otpadnih voda. Naknadom koju plaća Propapier osigurava se povrat samo 20 % kalkulacijskih kamata za upotrijebljeni vlastiti kapital te se njome ne uzima u obzir udjel vlastitog kapitala koji otpada na javni doprinos građevinskim troškovima postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda od 80 %. |
| --- | --- |

(95)

Nadalje, podnositelj pritužbe argumentira da obračunavanju punih troškova u prilog ne govori samo članak 9. Okvirne direktive EU-a o vodama nego i činjenica da većina tvornica za reciklažu papira raspolaže vlastitim postrojenjem za pročišćavanje otpadnih voda. Naknadom koju plaća Propapier osigurava se povrat samo 20 % kalkulacijskih kamata za upotrijebljeni vlastiti kapital te se njome ne uzima u obzir udjel vlastitog kapitala koji otpada na javni doprinos građevinskim troškovima postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda od 80 %.

Cijena privatnog ponuditelja (test privatnog ulagatelja)

| (96) | Podnositelj pritužbe navodi da privatni gospodarski subjekt ili vlasnik tvornice papira želi barem osigurati povrat svih troškova, tako se ta metoda podudara s prethodno navedenom metodom punih troškova. |
| --- | --- |

(96)

Podnositelj pritužbe navodi da privatni gospodarski subjekt ili vlasnik tvornice papira želi barem osigurati povrat svih troškova, tako se ta metoda podudara s prethodno navedenom metodom punih troškova.

Referentna cijena

| (97) | Podnositelj pritužbe slaže se s mišljenjem koje je Komisija izrazila u odluci o pokretanju postupka da se upotrebom referentnih cijena vjerojatno ne može isključiti postojanje potpora. Usporedba samo onih tvornica papira koje se služe komunalnim sustavima otpadnih voda nije reprezentativna jer većina tvornica papira ima vlastito postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda. |
| --- | --- |

(97)

Podnositelj pritužbe slaže se s mišljenjem koje je Komisija izrazila u odluci o pokretanju postupka da se upotrebom referentnih cijena vjerojatno ne može isključiti postojanje potpora. Usporedba samo onih tvornica papira koje se služe komunalnim sustavima otpadnih voda nije reprezentativna jer većina tvornica papira ima vlastito postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda.

| (98) | Podnositelj pritužbe poziva se na to da je Njemačka predočila tek vrlo selektivne podatke o naknadama koje za pročišćavanje otpadnih voda plaćaju druge tvornice papira (jednu studiju, usporedbu s tarifama u industrijskoj zoni Spreetal/Schwarze Pumpe i jednu staru odluku iz 1990.) i da ti primjeri ne mogu činiti temelj za obračun referentne cijene, među ostalim zato što naknade ovise o subvencijama i troškovima ulaganja i zato što se zakonodavstvo može razlikovati od jedne do druge regije. Podnositelj pritužbe donosi usporedbu sa svojim vlastitim postrojenjem koje upotrebljava komunalni sustav otpadnih voda u (povjerljivi podatak) i dolazi do izračuna da bi Propapier, uzme li se u obzir građevinsko ulaganje od 42 milijuna EUR (kao u Eisenhüttenstadtu) morao plaćati 4 EUR/m3, što znatno premašuje naknadu koju sada plaća Propapier. |
| --- | --- |

(98)

Podnositelj pritužbe poziva se na to da je Njemačka predočila tek vrlo selektivne podatke o naknadama koje za pročišćavanje otpadnih voda plaćaju druge tvornice papira (jednu studiju, usporedbu s tarifama u industrijskoj zoni Spreetal/Schwarze Pumpe i jednu staru odluku iz 1990.) i da ti primjeri ne mogu činiti temelj za obračun referentne cijene, među ostalim zato što naknade ovise o subvencijama i troškovima ulaganja i zato što se zakonodavstvo može razlikovati od jedne do druge regije. Podnositelj pritužbe donosi usporedbu sa svojim vlastitim postrojenjem koje upotrebljava komunalni sustav otpadnih voda u (povjerljivi podatak) i dolazi do izračuna da bi Propapier, uzme li se u obzir građevinsko ulaganje od 42 milijuna EUR (kao u Eisenhüttenstadtu) morao plaćati 4 EUR/m3, što znatno premašuje naknadu koju sada plaća Propapier.

| (99) | Podnositelj pritužbe poziva se na to da je članak koji navodi Njemačka objavljen 2004. i da se temelji na studiji objavljenoj 2002., koja se pak temelji na podacima iz razdoblja 2000./2001. Poziva se na prilog 6. uz podnesak Njemačke od 30. siječnja 2009., koji je sadržavao članak iz internetskog izvora vijesti „Das Papier 2004-T174” (23). Podnositelj pritužbe navodi da studija obuhvaća samo sedam anonimnih tvornica papira i da nije jasno upravljaju li vlastitim postrojenjem za pročišćavanje otpadnih voda ili su priključeni na komunalni sustav te obuhvaćaju li u obzir uzeti troškovi samo operativne troškove (bez troškova kapitala odnosno ostalih neoperativnih troškova). Ako se u studiji uspoređuju samo tvornice papira s vlastitim postrojenjem za pročišćavanje otpadnih voda, potrebno je uzeti u obzir i troškove kapitala. |
| --- | --- |

(99)

Podnositelj pritužbe poziva se na to da je članak koji navodi Njemačka objavljen 2004. i da se temelji na studiji objavljenoj 2002., koja se pak temelji na podacima iz razdoblja 2000./2001. Poziva se na prilog 6. uz podnesak Njemačke od 30. siječnja 2009., koji je sadržavao članak iz internetskog izvora vijesti „Das Papier 2004-T174” (23). Podnositelj pritužbe navodi da studija obuhvaća samo sedam anonimnih tvornica papira i da nije jasno upravljaju li vlastitim postrojenjem za pročišćavanje otpadnih voda ili su priključeni na komunalni sustav te obuhvaćaju li u obzir uzeti troškovi samo operativne troškove (bez troškova kapitala odnosno ostalih neoperativnih troškova). Ako se u studiji uspoređuju samo tvornice papira s vlastitim postrojenjem za pročišćavanje otpadnih voda, potrebno je uzeti u obzir i troškove kapitala.

Primjedbe Njemačke

| (100) | Njemačka ostaje pri svojem stavu da eventualna prednost koja proizlazi iz naplaćivanih naknada za upotrebu TAZV-ova postrojenja ne bi predstavljala državnu potporu jer odluka Komisije u predmetu N 644e/02 obuhvaća, prema mišljenju Njemačke, i neizravne učinke programa zajedničkih rashoda, tj. naknade. Njemačka dalje argumentira da mjera za koju je u predmetu N 644e/02 odlučeno da ne sadržava potporu ne može predstavljati državnu potporu na razini korisnika. Njemačka zastupa mišljenje da je Komisija svoje stajalište o pitanju može li se potpora za infrastrukturnog upravitelja prenijeti na korisnika infrastrukture promijenila tek nakon presude Suda u predmetu Flughafen Leipzig-Halle GmbH (24). |
| --- | --- |

(100)

Njemačka ostaje pri svojem stavu da eventualna prednost koja proizlazi iz naplaćivanih naknada za upotrebu TAZV-ova postrojenja ne bi predstavljala državnu potporu jer odluka Komisije u predmetu N 644e/02 obuhvaća, prema mišljenju Njemačke, i neizravne učinke programa zajedničkih rashoda, tj. naknade. Njemačka dalje argumentira da mjera za koju je u predmetu N 644e/02 odlučeno da ne sadržava potporu ne može predstavljati državnu potporu na razini korisnika. Njemačka zastupa mišljenje da je Komisija svoje stajalište o pitanju može li se potpora za infrastrukturnog upravitelja prenijeti na korisnika infrastrukture promijenila tek nakon presude Suda u predmetu Flughafen Leipzig-Halle GmbH (24).

| (101) | Njemačka priznaje da odluka u predmetu N 644e/02 više nije bila na snazi u trenutku dodjeljivanja potpore namijenjene ulaganju za TAZV. Međutim, njemačka tijela ističu da se odgovarajući pravni propis na kojem se temeljila odluka u predmetu N 644e/02 podudarao s propisom na temelju kojeg je dodijeljena mjera za TAZV. Pravni je temelj samo aktualiziran, ali je sadržaj mu je ostao neizmijenjen. Stoga Njemačka argumentira da sama aktualizacija pravnog temelja ne rezultira automatski svrstavanjem mjere u državnu potporu. |
| --- | --- |

(101)

Njemačka priznaje da odluka u predmetu N 644e/02 više nije bila na snazi u trenutku dodjeljivanja potpore namijenjene ulaganju za TAZV. Međutim, njemačka tijela ističu da se odgovarajući pravni propis na kojem se temeljila odluka u predmetu N 644e/02 podudarao s propisom na temelju kojeg je dodijeljena mjera za TAZV. Pravni je temelj samo aktualiziran, ali je sadržaj mu je ostao neizmijenjen. Stoga Njemačka argumentira da sama aktualizacija pravnog temelja ne rezultira automatski svrstavanjem mjere u državnu potporu.

| (102) | Njemačka naglašava da je obračun troškova transparentan i zakonski određen. |
| --- | --- |

(102)

Njemačka naglašava da je obračun troškova transparentan i zakonski određen.

Ne postoji ekonomska prednost za Propapier

| (103) | Njemačka iznosi svoje primjedbe o trima mogućnostima za obračun naknade za poduzeće koje se služi uslugama pročišćavanja otpadnih voda (uvodna izjava 68. odluke o pokretanju postupka): metodi punih troškova, cijeni privatnog ponuditelja i referentnoj cijeni. |
| --- | --- |

(103)

Njemačka iznosi svoje primjedbe o trima mogućnostima za obračun naknade za poduzeće koje se služi uslugama pročišćavanja otpadnih voda (uvodna izjava 68. odluke o pokretanju postupka): metodi punih troškova, cijeni privatnog ponuditelja i referentnoj cijeni.

Primjena metode punih troškova ne rezultira prednošću

| (104) | Njemačka se suprotstavlja mišljenju da se naknadom koju plaća Propapier ne osigurava puni povrat troškova. Obračun troškova zakonski je određen (i njime bi se načelno trebao osiguravati povrat troškova, izuzevši činjenicu da se pri obračunu kalkulacijskih kamata ne uzimaju u obzir subvencije trećih osoba (25)). Prema zakonskim propisima potrebno je osigurati povrat troškova, ali se oni ne smiju premašivati. Osiguran je povrat svih troškova koji nastaju za TAZV, uključujući kamate na TAZV-ov udjel u uloženom kapitalu. Obračun fiktivnih kamata na subvencije savezne pokrajine nije opravdan jer TAZV-u ti troškovi nisu nastali. |
| --- | --- |

(104)

Njemačka se suprotstavlja mišljenju da se naknadom koju plaća Propapier ne osigurava puni povrat troškova. Obračun troškova zakonski je određen (i njime bi se načelno trebao osiguravati povrat troškova, izuzevši činjenicu da se pri obračunu kalkulacijskih kamata ne uzimaju u obzir subvencije trećih osoba (25)). Prema zakonskim propisima potrebno je osigurati povrat troškova, ali se oni ne smiju premašivati. Osiguran je povrat svih troškova koji nastaju za TAZV, uključujući kamate na TAZV-ov udjel u uloženom kapitalu. Obračun fiktivnih kamata na subvencije savezne pokrajine nije opravdan jer TAZV-u ti troškovi nisu nastali.

| (105) | Za Propapier ne nastaje selektivna prednost jer su naknade za sve korisnike novoizgrađenog postrojenja jednake. |
| --- | --- |

(105)

Za Propapier ne nastaje selektivna prednost jer su naknade za sve korisnike novoizgrađenog postrojenja jednake.

| (106) | Bi li naknade bile veće bez subvencija koje su okviru programa zajedničkih rashoda dodijeljene za izgradnju postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda ovisi o mnogim čimbenicima, primjerice o raspoloživosti drugih financijskih sredstava. |
| --- | --- |

(106)

Bi li naknade bile veće bez subvencija koje su okviru programa zajedničkih rashoda dodijeljene za izgradnju postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda ovisi o mnogim čimbenicima, primjerice o raspoloživosti drugih financijskih sredstava.

| (107) | Javna tijela nisu ni prema načelu da onečišćivač plaća ni prema Okvirnoj direktivi EU-a o vodama obvezna uključiti subvencije u obračun kamata za uloženi kapital. Okvirnom direktivom EU-a o vodama propisano je da je potrebno osigurati povrat troškova vodnih usluga, ali državama članicama ostavlja se manevarski prostor pri realizaciji. U predmetnom je slučaju osiguran povrat svih troškova TAZV-a (troškovi vodne usluge). Načelo da onečišćivač plaća ne vrijedi univerzalno, ali se mora „uzeti u obzir”. U predmetnom se slučaju o njemu vodilo računa time što su u obračun uključeni svi troškovi TAZV-a. |
| --- | --- |

(107)

Javna tijela nisu ni prema načelu da onečišćivač plaća ni prema Okvirnoj direktivi EU-a o vodama obvezna uključiti subvencije u obračun kamata za uloženi kapital. Okvirnom direktivom EU-a o vodama propisano je da je potrebno osigurati povrat troškova vodnih usluga, ali državama članicama ostavlja se manevarski prostor pri realizaciji. U predmetnom je slučaju osiguran povrat svih troškova TAZV-a (troškovi vodne usluge). Načelo da onečišćivač plaća ne vrijedi univerzalno, ali se mora „uzeti u obzir”. U predmetnom se slučaju o njemu vodilo računa time što su u obračun uključeni svi troškovi TAZV-a.

| (108) | U Okvirnoj direktivi EU-a o vodama riječ je o „odgovarajućem” doprinosu. Njemačka izlaže da su naknade koje plaća Propapier relativno visoke u usporedbi s onima na drugim područjima u Njemačkoj ili Europskoj uniji. Nadalje, njemačka tijela utvrđuju da države članice prema Okvirnoj direktivi EU-a o vodama mogu voditi računa o socijalnim, ekološkim i gospodarskim učincima povrata troškova kao i o zemljopisnim i klimatskim uvjetima u predmetnim regijama. |
| --- | --- |

(108)

U Okvirnoj direktivi EU-a o vodama riječ je o „odgovarajućem” doprinosu. Njemačka izlaže da su naknade koje plaća Propapier relativno visoke u usporedbi s onima na drugim područjima u Njemačkoj ili Europskoj uniji. Nadalje, njemačka tijela utvrđuju da države članice prema Okvirnoj direktivi EU-a o vodama mogu voditi računa o socijalnim, ekološkim i gospodarskim učincima povrata troškova kao i o zemljopisnim i klimatskim uvjetima u predmetnim regijama.

| (109) | Njemačka navodi da nije uvjerljiva usporedba s predmetima Kimberly-Clark ili InfraLeuna (vidjeti i uvodnu izjavu 70. odluke o pokretanju postupka). Predmet Kimberly-Clark odnosi se na povlaštenu tarifu za poduzeće, zbog čega je postojala sumnja da možda nije osiguran povrat svih troškova. Međutim, u predmetnom je slučaju osiguran povrat svih troškova, a tarifni uvjeti jednaki su za sve korisnike. U predmetu Kimberly-Clark industrijska se zona infrastrukturno oprema prema posebnim potrebama jednog jedinog poduzeća, dok je u predmetnom slučaju industrijska zona infrastrukturno opremljena za više poduzeća koja u njoj djeluju. |
| --- | --- |

(109)

Njemačka navodi da nije uvjerljiva usporedba s predmetima Kimberly-Clark ili InfraLeuna (vidjeti i uvodnu izjavu 70. odluke o pokretanju postupka). Predmet Kimberly-Clark odnosi se na povlaštenu tarifu za poduzeće, zbog čega je postojala sumnja da možda nije osiguran povrat svih troškova. Međutim, u predmetnom je slučaju osiguran povrat svih troškova, a tarifni uvjeti jednaki su za sve korisnike. U predmetu Kimberly-Clark industrijska se zona infrastrukturno oprema prema posebnim potrebama jednog jedinog poduzeća, dok je u predmetnom slučaju industrijska zona infrastrukturno opremljena za više poduzeća koja u njoj djeluju.

| (110) | Odluka u predmetu InfraLeuna odnosi se na formiranje cijena privatnih poduzeća za upotrebu privatnih infrastruktura, dok se ovaj predmet odnosi na upotrebu komunalne infrastrukture i na zakonski zadane, izvantržišne naknade. U predmetnom slučaju korisnici snose sve troškove koje u normalnom slučaju mora snositi upravitelj postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda. Na neliberaliziranom tržištu usluga pročišćavanja otpadnih voda troškovni čimbenici koje je potrebno uzeti u obzir zakonski su zadani i jednaki za sva poduzeća (KAG Brandenburg). |
| --- | --- |

(110)

Odluka u predmetu InfraLeuna odnosi se na formiranje cijena privatnih poduzeća za upotrebu privatnih infrastruktura, dok se ovaj predmet odnosi na upotrebu komunalne infrastrukture i na zakonski zadane, izvantržišne naknade. U predmetnom slučaju korisnici snose sve troškove koje u normalnom slučaju mora snositi upravitelj postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda. Na neliberaliziranom tržištu usluga pročišćavanja otpadnih voda troškovni čimbenici koje je potrebno uzeti u obzir zakonski su zadani i jednaki za sva poduzeća (KAG Brandenburg).

| (111) | Odluke u predmetima Wagner i Weida Leder navedene u odluci o pokretanju postupka (uvodna izjava 71. i bilješka 19.) odnose se na subvencije za izgradnju privatnih postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda. Međutim, u predmetnom slučaju Propapier ne prima subvencije za dobrovoljna privatna ulaganja, nego plaća naknade za upotrebe koje su mu zakonski nametnute. |
| --- | --- |

(111)

Odluke u predmetima Wagner i Weida Leder navedene u odluci o pokretanju postupka (uvodna izjava 71. i bilješka 19.) odnose se na subvencije za izgradnju privatnih postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda. Međutim, u predmetnom slučaju Propapier ne prima subvencije za dobrovoljna privatna ulaganja, nego plaća naknade za upotrebe koje su mu zakonski nametnute.

Test privatnog ulagatelja nije primjenjiv

| (112) | Njemačka zastupa mišljenje da voda nije uobičajena trgovačka roba. Sektor pročišćavanja otpadnih voda u Njemačkoj podijeljen je u regionalne monopole javnih komunalnih ustanova zaduženih za uklanjanje otpadnih voda. Stoga pročišćavanje otpadnih voda u Njemačkoj nije gospodarska djelatnost, nego predstavlja obveznu službu općina kao tijelâ javne vlasti. TAZV djeluje kao javno tijelo, a ne kao poduzeće čije bi se ponašanje moglo ispitati testom tržišnog ulagatelja. U Njemačkoj postoji obveza priključenja i upotrebe. Korisnici nemaju mogućnost izabrati drugog pružatelja usluga osim općine. Naknade su zakonski propisane, o njima odlučuju javna tijela i one ne smiju premašivati troškove. |
| --- | --- |

(112)

Njemačka zastupa mišljenje da voda nije uobičajena trgovačka roba. Sektor pročišćavanja otpadnih voda u Njemačkoj podijeljen je u regionalne monopole javnih komunalnih ustanova zaduženih za uklanjanje otpadnih voda. Stoga pročišćavanje otpadnih voda u Njemačkoj nije gospodarska djelatnost, nego predstavlja obveznu službu općina kao tijelâ javne vlasti. TAZV djeluje kao javno tijelo, a ne kao poduzeće čije bi se ponašanje moglo ispitati testom tržišnog ulagatelja. U Njemačkoj postoji obveza priključenja i upotrebe. Korisnici nemaju mogućnost izabrati drugog pružatelja usluga osim općine. Naknade su zakonski propisane, o njima odlučuju javna tijela i one ne smiju premašivati troškove.

| (113) | Sektor pročišćavanja otpadnih voda u Njemačkoj dostupan je privatnim poduzetnicima samo u ograničenoj mjeri. Oni mogu na temelju ugovorâ o operativnom vođenju ili operatorskih ugovora samo sudjelovati u tehničkom ispunjavanju zakonskih obveza uklanjanja otpadnih voda. Međutim, odgovornost za tu službu zadržava općina, koja nije zakonski obvezna pozvati na podnošenje ponuda za takav ugovor. Nadalje, privatna poduzeća mogu izvoditi tehničke poslove (ili u iznimnim slučajevima naplaćivati naknade), ali ni u tom slučaju naknade ne smiju premašivati troškove. TAZV nije prenio tehničke poslove trećim osobama. |
| --- | --- |

(113)

Sektor pročišćavanja otpadnih voda u Njemačkoj dostupan je privatnim poduzetnicima samo u ograničenoj mjeri. Oni mogu na temelju ugovorâ o operativnom vođenju ili operatorskih ugovora samo sudjelovati u tehničkom ispunjavanju zakonskih obveza uklanjanja otpadnih voda. Međutim, odgovornost za tu službu zadržava općina, koja nije zakonski obvezna pozvati na podnošenje ponuda za takav ugovor. Nadalje, privatna poduzeća mogu izvoditi tehničke poslove (ili u iznimnim slučajevima naplaćivati naknade), ali ni u tom slučaju naknade ne smiju premašivati troškove. TAZV nije prenio tehničke poslove trećim osobama.

| (114) | Budući da su naknade zakonski propisane i ne smiju premašivati troškove infrastrukture, ne postoji tržište na kojem bi privatna poduzeća s ciljem ostvarivanja dobiti mogla utvrđivati naknade za pročišćavanje otpadnih voda. Ne postoji tržišno natjecanje za pridobivanje krajnjeg korisnika između privatnih poduzeća ili između privatnih i javnopravnih poduzeća. |
| --- | --- |

(114)

Budući da su naknade zakonski propisane i ne smiju premašivati troškove infrastrukture, ne postoji tržište na kojem bi privatna poduzeća s ciljem ostvarivanja dobiti mogla utvrđivati naknade za pročišćavanje otpadnih voda. Ne postoji tržišno natjecanje za pridobivanje krajnjeg korisnika između privatnih poduzeća ili između privatnih i javnopravnih poduzeća.

| (115) | Njemačka zastupa mišljenje da u takvom slučaju nije moguće uspoređivati ponašanje upravitelja s ponašanjem privatnog ulagatelja. Stoga test privatnog ulagatelja nije primjenjiv. |
| --- | --- |

(115)

Njemačka zastupa mišljenje da u takvom slučaju nije moguće uspoređivati ponašanje upravitelja s ponašanjem privatnog ulagatelja. Stoga test privatnog ulagatelja nije primjenjiv.

Referentne cijene

| (116) | U pogledu obveze priključenja na postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda ne postoji tržišno natjecanje, a time ni tržišna cijena koja bi mogla poslužiti kao mjerilo za ispitivanje postoji li spomenuta prednost. |
| --- | --- |

(116)

U pogledu obveze priključenja na postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda ne postoji tržišno natjecanje, a time ni tržišna cijena koja bi mogla poslužiti kao mjerilo za ispitivanje postoji li spomenuta prednost.

| (117) | Njemačka odbacuje interpretaciju podnositelja pritužbe da samo malobrojne tvornice papira upotrebljavaju komunalne sustave otpadnih voda i da stoga navođenje samo podataka iz tih tvornica papira nije reprezentativno mjerilo za sektor. |
| --- | --- |

(117)

Njemačka odbacuje interpretaciju podnositelja pritužbe da samo malobrojne tvornice papira upotrebljavaju komunalne sustave otpadnih voda i da stoga navođenje samo podataka iz tih tvornica papira nije reprezentativno mjerilo za sektor.

| (118) | U svojim primjedbama Njemačka je ispravila navod da Propapier plaća naknadu od 0,95 EUR/m3 (kao što je navedeno u uvodnim izjavama 72. i 80. odluke o pokretanju postupka) i navela da Propapier od 2010. plaća naknadu od 1,18 EUR/m3. Ta je naknada u usporedbi s drugim lokacijama u Europskoj uniji relativno visoka, odnosno u svakom slučaju nije neuobičajena. Prema anketi koju je provela Udruga njemačkih tvornica papira (Verband Deutscher Papierfabriken) među 77 poduzeća njemačke industrije papira koja predstavljaju 68 % sektora naknade su 2007. iznosile prosječno 1,12 EUR/m3 (raspon od 0,31 EUR/m3 do 2,20 EUR/m3). Naknada koju plaća Propapier nalazi se unutar tog raspona i premašuje prosjek tog nasumičnog uzorka. |
| --- | --- |

(118)

U svojim primjedbama Njemačka je ispravila navod da Propapier plaća naknadu od 0,95 EUR/m3 (kao što je navedeno u uvodnim izjavama 72. i 80. odluke o pokretanju postupka) i navela da Propapier od 2010. plaća naknadu od 1,18 EUR/m3. Ta je naknada u usporedbi s drugim lokacijama u Europskoj uniji relativno visoka, odnosno u svakom slučaju nije neuobičajena. Prema anketi koju je provela Udruga njemačkih tvornica papira (Verband Deutscher Papierfabriken) među 77 poduzeća njemačke industrije papira koja predstavljaju 68 % sektora naknade su 2007. iznosile prosječno 1,12 EUR/m3 (raspon od 0,31 EUR/m3 do 2,20 EUR/m3). Naknada koju plaća Propapier nalazi se unutar tog raspona i premašuje prosjek tog nasumičnog uzorka.

| (119) | U kasnijim primjedbama Njemačka je obavijestila Komisiju da je naknada 2012. povećana na 1,41 EUR/m3, kako bi se pokrili gubici u početnoj fazi rada postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda. Zbog ušteda na troškovima energije naknada je početkom 2013. – u skladu s pravnom obvezom da se naknadama mora osiguravati povrat troškova, ali da ih one ne smiju premašivati – utvrđena na 1,39 EUR/m3. Usto Propapier mora pročišćavati otpadne vode prije njihova odvođenja u TAZV-ovo postrojenje. Troškovi prethodnog pročišćavanja iznose cca. [...] EUR/m3, čime ukupni troškovi pročišćavanja otpadnih voda za Propapier dosežu iznos od [...] EUR/m3, dok u usporedbi s time prosječni troškovi u sektoru (2010.) iznose 1,27 EUR/m3. |
| --- | --- |

(119)

U kasnijim primjedbama Njemačka je obavijestila Komisiju da je naknada 2012. povećana na 1,41 EUR/m3, kako bi se pokrili gubici u početnoj fazi rada postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda. Zbog ušteda na troškovima energije naknada je početkom 2013. – u skladu s pravnom obvezom da se naknadama mora osiguravati povrat troškova, ali da ih one ne smiju premašivati – utvrđena na 1,39 EUR/m3. Usto Propapier mora pročišćavati otpadne vode prije njihova odvođenja u TAZV-ovo postrojenje. Troškovi prethodnog pročišćavanja iznose cca. [...] EUR/m3, čime ukupni troškovi pročišćavanja otpadnih voda za Propapier dosežu iznos od [...] EUR/m3, dok u usporedbi s time prosječni troškovi u sektoru (2010.) iznose 1,27 EUR/m3.

| (120) | Njemačka navodi da je ispravno mjerilo za ispitivanje usporedba s naknadama koje plaćaju drugi proizvođači papira u Europskoj uniji, da ne postoji ekonomska prednost i da nisu uvjerljive sumnje Komisije u pogledu takve usporedbe. |
| --- | --- |

(120)

Njemačka navodi da je ispravno mjerilo za ispitivanje usporedba s naknadama koje plaćaju drugi proizvođači papira u Europskoj uniji, da ne postoji ekonomska prednost i da nisu uvjerljive sumnje Komisije u pogledu takve usporedbe.

| (121) | Njemačka navodi da primjeri koji su dostavljeni Komisiji predstavljaju prosječne cijene temeljene na punim troškovima. Njemačka nema naznaka za to da bi te naknade sadržavale državne potpore. |
| --- | --- |

(121)

Njemačka navodi da primjeri koji su dostavljeni Komisiji predstavljaju prosječne cijene temeljene na punim troškovima. Njemačka nema naznaka za to da bi te naknade sadržavale državne potpore.

| (122) | Njemačka izlaže da je primjer predmeta Lenzing Lyocell (26) valjan, iako su činjenice stare deset godina (Propapier plaća naknadu koja više nego dvostruko premašuje tu naknadu, ali naknade za pročišćavanje otpadnih voda nisu u posljednjih 10 godina porasle za više od 100 %). |
| --- | --- |

(122)

Njemačka izlaže da je primjer predmeta Lenzing Lyocell (26) valjan, iako su činjenice stare deset godina (Propapier plaća naknadu koja više nego dvostruko premašuje tu naknadu, ali naknade za pročišćavanje otpadnih voda nisu u posljednjih 10 godina porasle za više od 100 %).

Zatečena potpora

| (123) | Njemačka iznosi dva argumenta za to zbog čega je naknade, ako predstavljaju potpore, potrebno smatrati zatečenim potporama u smislu članka 1 točke (b) podtočke v. Uredbe (EZ) br. 659/1999. |
| --- | --- |

(123)

Njemačka iznosi dva argumenta za to zbog čega je naknade, ako predstavljaju potpore, potrebno smatrati zatečenim potporama u smislu članka 1 točke (b) podtočke v. Uredbe (EZ) br. 659/1999.

| (124) | Njemačka izjavljuje da je Komisija 2003. u svojoj odluci u predmetu N 644e/02 došla do zaključka da program zajedničkih rashoda ne predstavlja državnu potporu za upravitelje postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda ako je nadležna ustanova – kao što je to slučaj s TAZV-om – interesna udruga. Komisija je taj zaključak temeljila na činjenici da interesna udruga podliježe komunalnom nadzoru i pruža uslugu od općeg gospodarskog interesa. Međutim, kao što je sama Komisija utvrdila u uvodnoj izjavi 57. odluke o pokretanju postupka, program bi prema članku 1. točki (b) podtočki v. Uredbe (EZ) br. 659/1999 trebalo ocijeniti zatečenom potporom, čak i ako bi kasnije zbog razvoja unutarnjeg tržišta predstavljao potporu. |
| --- | --- |

(124)

Njemačka izjavljuje da je Komisija 2003. u svojoj odluci u predmetu N 644e/02 došla do zaključka da program zajedničkih rashoda ne predstavlja državnu potporu za upravitelje postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda ako je nadležna ustanova – kao što je to slučaj s TAZV-om – interesna udruga. Komisija je taj zaključak temeljila na činjenici da interesna udruga podliježe komunalnom nadzoru i pruža uslugu od općeg gospodarskog interesa. Međutim, kao što je sama Komisija utvrdila u uvodnoj izjavi 57. odluke o pokretanju postupka, program bi prema članku 1. točki (b) podtočki v. Uredbe (EZ) br. 659/1999 trebalo ocijeniti zatečenom potporom, čak i ako bi kasnije zbog razvoja unutarnjeg tržišta predstavljao potporu.

| (125) | Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 100. ove odluke, odluka u predmetu N 644e/02 obuhvaća, prema navodima Njemačke, i posredne učinke programa zajedničkih rashoda, tj. naknade. Naknade ne zahtijevaju zasebnu prijavu jer je metoda obračuna naknade dio provedbe tog programa. |
| --- | --- |

(125)

Kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 100. ove odluke, odluka u predmetu N 644e/02 obuhvaća, prema navodima Njemačke, i posredne učinke programa zajedničkih rashoda, tj. naknade. Naknade ne zahtijevaju zasebnu prijavu jer je metoda obračuna naknade dio provedbe tog programa.

| (126) | U pogledu argumentacije da naknade predstavljaju zatečenu potporu Njemačka navodi da je potpora sadržana u tim naknadama bila na snazi već prije stupanja na snagu Ugovora o osnivanju Europske ekonomske zajednice 1. siječnja 1958. Potpora koja je postojala prije stupanja na snagu Ugovora o EEZ-u i u slučaju kasnijih modifikacija ostaje zatečena potpora sve dok je očuvana „srž” izvornog programa. (27) Preciziranje općeg propisa koji je vrijedio prije 1. siječnja 1958. ne predstavlja novu potporu koja podliježe obvezi prijave (28). |
| --- | --- |

(126)

U pogledu argumentacije da naknade predstavljaju zatečenu potporu Njemačka navodi da je potpora sadržana u tim naknadama bila na snazi već prije stupanja na snagu Ugovora o osnivanju Europske ekonomske zajednice 1. siječnja 1958. Potpora koja je postojala prije stupanja na snagu Ugovora o EEZ-u i u slučaju kasnijih modifikacija ostaje zatečena potpora sve dok je očuvana „srž” izvornog programa. (27) Preciziranje općeg propisa koji je vrijedio prije 1. siječnja 1958. ne predstavlja novu potporu koja podliježe obvezi prijave (28).

| (127) | Njemačka izjavljuje da su zakoni o komunalnim davanjima postojali već prije stupanja na snagu Ugovora o EEZ-u 1958. te da su i nakon toga bili primjenjivi. Članak 6. stavak 2. važeće verzije zakona KAG Brandenburg temelji se, zbog činjenice da se savezna pokrajina Brandenburg nalazi na dijelu teritorija bivše Kraljevine Pruske, na Zakonu o komunalnim davanjima za Kraljevinu Prusku od 14. srpnja 1893. (Kommunalabgabengesetz für das Königreich Preußen – PrKAG) i Zakonu o općinskom davanjima savezne pokrajine Bavarske (Gemeindeabgabengesetz Bayern – BayGAG). Njemačka je taj argument poduprla sljedećim podargumentima:






  (a) | ti su Zakoni ostali na snazi i u razdobljima 1919. –1933. te 1933. –1945.; |
| --- | --- | --- |

(127)

Njemačka izjavljuje da su zakoni o komunalnim davanjima postojali već prije stupanja na snagu Ugovora o EEZ-u 1958. te da su i nakon toga bili primjenjivi. Članak 6. stavak 2. važeće verzije zakona KAG Brandenburg temelji se, zbog činjenice da se savezna pokrajina Brandenburg nalazi na dijelu teritorija bivše Kraljevine Pruske, na Zakonu o komunalnim davanjima za Kraljevinu Prusku od 14. srpnja 1893. (Kommunalabgabengesetz für das Königreich Preußen – PrKAG) i Zakonu o općinskom davanjima savezne pokrajine Bavarske (Gemeindeabgabengesetz Bayern – BayGAG). Njemačka je taj argument poduprla sljedećim podargumentima:

(a)

ti su Zakoni ostali na snazi i u razdobljima 1919. –1933. te 1933. –1945.;

| (b) | današnji zakoni o komunalnim davanjima starih saveznih pokrajina temelje se na PrKAG-u; |
| --- | --- |

(b)

današnji zakoni o komunalnim davanjima starih saveznih pokrajina temelje se na PrKAG-u;

| (c) | KAG Brandenburg održava – neovisno o posebnom položaju novih saveznih pokrajina zbog podjele Njemačke – povijesni kontinuitet s PrKAG-om. |
| --- | --- |

(c)

KAG Brandenburg održava – neovisno o posebnom položaju novih saveznih pokrajina zbog podjele Njemačke – povijesni kontinuitet s PrKAG-om.

Podargument (a):

| (128) | PrKAG je već sadržavao mogućnost da općine naplaćuju naknade za upotrebu javnih infrastruktura. Mogućnost za to pruža se i Zakonom o naknadama (Gebührenabgabengesetz), koji je na snazi u Bavarskoj od 1938. (i čini osnovu za niz sličnih zakona u drugim južnonjemačkim saveznim pokrajinama) (29). Prema PrKAG-u tarifu naknada potrebno je u pravilu utvrditi tako da se osigura povrat administrativnih troškova i troškova održavanja ustanove, uključujući troškove ukamaćivanja i otplate uloženog kapitala. Iako se naknadama prema PrKAG-u mora osiguravati samo povrat troškova ukamaćivanja uloženog kapitala (za infrastrukturu), poslijeratne presude o PrKAG-u upućuju na to da u slučajevima koji podliježu PrKAG-u nije predviđeno ukamaćivanje subvencija trećih osoba. |
| --- | --- |

(128)

PrKAG je već sadržavao mogućnost da općine naplaćuju naknade za upotrebu javnih infrastruktura. Mogućnost za to pruža se i Zakonom o naknadama (Gebührenabgabengesetz), koji je na snazi u Bavarskoj od 1938. (i čini osnovu za niz sličnih zakona u drugim južnonjemačkim saveznim pokrajinama) (29). Prema PrKAG-u tarifu naknada potrebno je u pravilu utvrditi tako da se osigura povrat administrativnih troškova i troškova održavanja ustanove, uključujući troškove ukamaćivanja i otplate uloženog kapitala. Iako se naknadama prema PrKAG-u mora osiguravati samo povrat troškova ukamaćivanja uloženog kapitala (za infrastrukturu), poslijeratne presude o PrKAG-u upućuju na to da u slučajevima koji podliježu PrKAG-u nije predviđeno ukamaćivanje subvencija trećih osoba.

| (129) | PrKAG odnosno usporedivi pokrajinski zakoni nisu stavljeni izvan snage ni u Weimarskoj Republici ni nakon dolaska nacionalsocijalista na vlast. Time su ostali na snazi i nakon 1918. |
| --- | --- |

(129)

PrKAG odnosno usporedivi pokrajinski zakoni nisu stavljeni izvan snage ni u Weimarskoj Republici ni nakon dolaska nacionalsocijalista na vlast. Time su ostali na snazi i nakon 1918.

Podargument (b):

| (130) | Nakon Drugog svjetskog rata PrKAG je u obliku pokrajinskih pravnih propisa ostao na snazi na temelju Ustava (Grundgesetz) iz 1949., prema kojem zakoni koji nisu u suprotnosti s njime ostaju na snazi (članak 123. Ustava), i na temelju odredaba koje su saveznim pokrajinama omogućavale da u određenim područjima donose zakone. Time postaje jasno da je PrKAG vrijedio u njemačkim saveznim pokrajinama još prije stupanja na snagu Ugovora o osnivanju Europske ekonomske zajednice. |
| --- | --- |

(130)

Nakon Drugog svjetskog rata PrKAG je u obliku pokrajinskih pravnih propisa ostao na snazi na temelju Ustava (Grundgesetz) iz 1949., prema kojem zakoni koji nisu u suprotnosti s njime ostaju na snazi (članak 123. Ustava), i na temelju odredaba koje su saveznim pokrajinama omogućavale da u određenim područjima donose zakone. Time postaje jasno da je PrKAG vrijedio u njemačkim saveznim pokrajinama još prije stupanja na snagu Ugovora o osnivanju Europske ekonomske zajednice.

| (131) | Nakon osnivanja Savezne Republike Njemačke 1949. PrKAG je u nekim zapadnonjemačkim saveznim pokrajinama postupno zamijenjen pojedinim zakonima o komunalnim davanjima. Zamjenom PrKAG-a pokrajinskim zakonima 1960-ih i 1970-ih propisi su precizirani i terminološki prilagođeni, no pritom je srž zakona očuvana. Posebno je zadržana odredba da se na subvencije trećih osoba ne zaračunavaju kalkulacijske kamate. (30) Na temelju PrKAG-a ukamaćivan je samo tuđi kapital. Na temelju pokrajinskih zakona ukamaćivanje je prošireno na vlastiti kapital; međutim, ni PrKAG-om ni tim pokrajinskim zakonima nisu predviđene kalkulacijske kamate na subvencije. |
| --- | --- |

(131)

Nakon osnivanja Savezne Republike Njemačke 1949. PrKAG je u nekim zapadnonjemačkim saveznim pokrajinama postupno zamijenjen pojedinim zakonima o komunalnim davanjima. Zamjenom PrKAG-a pokrajinskim zakonima 1960-ih i 1970-ih propisi su precizirani i terminološki prilagođeni, no pritom je srž zakona očuvana. Posebno je zadržana odredba da se na subvencije trećih osoba ne zaračunavaju kalkulacijske kamate. (30) Na temelju PrKAG-a ukamaćivan je samo tuđi kapital. Na temelju pokrajinskih zakona ukamaćivanje je prošireno na vlastiti kapital; međutim, ni PrKAG-om ni tim pokrajinskim zakonima nisu predviđene kalkulacijske kamate na subvencije.

| (132) | Stoga Njemačka zastupa mišljenje da se današnji zakoni o komunalnim davanjima starih saveznih pokrajina temelje na PrKAG-u. Njemačka navodi da je u predmetnom slučaju posebno važno promatrati Zakon o komunalnim davanjima savezne pokrajine Sjeverna Rajna-Vestfalija (KAG Nordrhein-Westfalen) iz 1969. (31), koji je poslužio kao model za KAG Brandenburg i zamijenio PrKAG iz 1906.; unatoč nužnim pojmovnim prilagodbama zakon KAG Nordrhein-Westfalen po sadržaju odgovara PrKAG-u (vidjeti uvodnu izjavu 128. ove odluke). I zakoni o komunalnim davanjima drugih saveznih pokrajina (npr. Porajnje-Falačka, Schleswig-Holstein i Hessen) temelje se na PrKAG-u te se njima PrKAG stavlja izvan snage. |
| --- | --- |

(132)

Stoga Njemačka zastupa mišljenje da se današnji zakoni o komunalnim davanjima starih saveznih pokrajina temelje na PrKAG-u. Njemačka navodi da je u predmetnom slučaju posebno važno promatrati Zakon o komunalnim davanjima savezne pokrajine Sjeverna Rajna-Vestfalija (KAG Nordrhein-Westfalen) iz 1969. (31), koji je poslužio kao model za KAG Brandenburg i zamijenio PrKAG iz 1906.; unatoč nužnim pojmovnim prilagodbama zakon KAG Nordrhein-Westfalen po sadržaju odgovara PrKAG-u (vidjeti uvodnu izjavu 128. ove odluke). I zakoni o komunalnim davanjima drugih saveznih pokrajina (npr. Porajnje-Falačka, Schleswig-Holstein i Hessen) temelje se na PrKAG-u te se njima PrKAG stavlja izvan snage.

Podargument (c):

| (133) | Njemačka se poziva na to da KAG Brandenburg zbog podjele Njemačke nakon Drugog svjetskog rata zauzima poseban položaj. U godinama nakon osnivanja Demokratske Republike Njemačke ukinuta je komunalna samouprava sa svojim vlastitim područjem djelovanja u Brandenburgu i drugim istočnonjemačkim saveznim pokrajinama. Propisi su donošeni u skladu s centralističkim upravljanjem državom. Zakonom o lokalnoj i regionalnoj samoupravi (Kommunalverfassung) od 17. svibnja 1990. (32) (koji je donijela Narodna skupština (Volkskammer) DR Njemačke prije ponovnog ujedinjenja Njemačke 3. listopada 1990.) ponovno je uspostavljena komunalna samouprava te je utvrđeno da općine svoje financijsko gospodarenje uređuju u vlastitoj odgovornosti. U tu su svrhu dobile ovlast da naplaćuju naknade i pristojbe za komunalne usluge. |
| --- | --- |

(133)

Njemačka se poziva na to da KAG Brandenburg zbog podjele Njemačke nakon Drugog svjetskog rata zauzima poseban položaj. U godinama nakon osnivanja Demokratske Republike Njemačke ukinuta je komunalna samouprava sa svojim vlastitim područjem djelovanja u Brandenburgu i drugim istočnonjemačkim saveznim pokrajinama. Propisi su donošeni u skladu s centralističkim upravljanjem državom. Zakonom o lokalnoj i regionalnoj samoupravi (Kommunalverfassung) od 17. svibnja 1990. (32) (koji je donijela Narodna skupština (Volkskammer) DR Njemačke prije ponovnog ujedinjenja Njemačke 3. listopada 1990.) ponovno je uspostavljena komunalna samouprava te je utvrđeno da općine svoje financijsko gospodarenje uređuju u vlastitoj odgovornosti. U tu su svrhu dobile ovlast da naplaćuju naknade i pristojbe za komunalne usluge.

| (134) | KAG Brandenburg od 27.lipnja 1991. temelji se na zakonu KAG Nordrhein-Westfalen i gotovo mu je u potpunosti istovjetan. |
| --- | --- |

(134)

KAG Brandenburg od 27.lipnja 1991. temelji se na zakonu KAG Nordrhein-Westfalen i gotovo mu je u potpunosti istovjetan.

| (135) | Iako se pravo u međuvremenu u DR Njemačkoj razvijalo drugačije, nije primjereno različito tretirati zakone o komunalnim davanjima istočnonjemačkih i zapadnonjemačkih saveznih pokrajina. Zakonom KAG Brandenburg nastavlja se pravna tradicija PrKAG-a i on ne pripada pravnoj tradiciji bivše DR Njemačke. Ne postoji ni institucionalni kontinuitet između sustava pročišćavanja (otpadnih) voda DR Njemačke i sadašnjeg sustava pročišćavanja otpadnih voda savezne pokrajine Brandenburg. Zakonom o lokalnoj i regionalnoj samoupravi od 17. svibnja 1990. položen je kamen temeljac za donošenje zakonâ o komunalnim davanjima u novim saveznim pokrajinama. Zakoni o komunalnim davanjima novih saveznih pokrajina sadržajno su povezani sa zakonima o komunalnim davanjima starih saveznih pokrajina, koji se pak temelje na PrKAG-u. To je neizbježna posljedica činjenice da su nove savezne pokrajine pristupile Saveznoj Republici Njemačkoj u skladu s Ustavom (33). To posebno jasno proizlazi iz povijesti nastanka zakona KAG Brandenburg. Zakonom KAG Brandenburg nastavlja se pravna tradicija zakonâ KAG Nordrhein-Westfalen i PrKAG. Zbog podjele Njemačke i time prekinute pravne tradicije u istočnonjemačkim saveznim pokrajinama ne smije se u pogledu tumačenja zakona KAG Brandenburg nikoga stavljati u nepovoljniji položaj. |
| --- | --- |

(135)

Iako se pravo u međuvremenu u DR Njemačkoj razvijalo drugačije, nije primjereno različito tretirati zakone o komunalnim davanjima istočnonjemačkih i zapadnonjemačkih saveznih pokrajina. Zakonom KAG Brandenburg nastavlja se pravna tradicija PrKAG-a i on ne pripada pravnoj tradiciji bivše DR Njemačke. Ne postoji ni institucionalni kontinuitet između sustava pročišćavanja (otpadnih) voda DR Njemačke i sadašnjeg sustava pročišćavanja otpadnih voda savezne pokrajine Brandenburg. Zakonom o lokalnoj i regionalnoj samoupravi od 17. svibnja 1990. položen je kamen temeljac za donošenje zakonâ o komunalnim davanjima u novim saveznim pokrajinama. Zakoni o komunalnim davanjima novih saveznih pokrajina sadržajno su povezani sa zakonima o komunalnim davanjima starih saveznih pokrajina, koji se pak temelje na PrKAG-u. To je neizbježna posljedica činjenice da su nove savezne pokrajine pristupile Saveznoj Republici Njemačkoj u skladu s Ustavom (33). To posebno jasno proizlazi iz povijesti nastanka zakona KAG Brandenburg. Zakonom KAG Brandenburg nastavlja se pravna tradicija zakonâ KAG Nordrhein-Westfalen i PrKAG. Zbog podjele Njemačke i time prekinute pravne tradicije u istočnonjemačkim saveznim pokrajinama ne smije se u pogledu tumačenja zakona KAG Brandenburg nikoga stavljati u nepovoljniji položaj.

| (136) | Zakonom KAG Brandenburg ostvaruje se povijesni kontinuitet s PrKAG-om. |
| --- | --- |

(136)

Zakonom KAG Brandenburg ostvaruje se povijesni kontinuitet s PrKAG-om.

| (137) | Nadalje, Njemačka argumentira da je i načelo ekvivalentnosti i načelo povrata troškova vrijedilo još prije nego što je Ugovor o EEZ-u stupio na snagu 1958. Načelom ekvivalentnosti zahtijeva se da naknada ne bude u teškom nerazmjeru s vrijednošću javne usluge koja se njome plaća. To je dio načela pravne države koje se temelji na Ustavu. Načelo povrata troškova proizlazi neposredno iz PrKAG-a. Iako se to načelo ne primjenjuje strogo kod svih obračuna naknada, prihodi općine od naknada ne smiju znatno premašivati njezine rashode. |
| --- | --- |

(137)

Nadalje, Njemačka argumentira da je i načelo ekvivalentnosti i načelo povrata troškova vrijedilo još prije nego što je Ugovor o EEZ-u stupio na snagu 1958. Načelom ekvivalentnosti zahtijeva se da naknada ne bude u teškom nerazmjeru s vrijednošću javne usluge koja se njome plaća. To je dio načela pravne države koje se temelji na Ustavu. Načelo povrata troškova proizlazi neposredno iz PrKAG-a. Iako se to načelo ne primjenjuje strogo kod svih obračuna naknada, prihodi općine od naknada ne smiju znatno premašivati njezine rashode.

Pridržavanje načela zaštite povjerenja i općeg načela jednakog postupanja

| (138) | Nadalje se Njemačka poziva na to da bi se – u slučaju da Komisija naknade obračunate trgovačkom društvu Propapier smatra operativnom potporom – povratom elemenata potpore prekršilo načelo zaštite povjerenja i opće načelo jednakog postupanja. |
| --- | --- |

(138)

Nadalje se Njemačka poziva na to da bi se – u slučaju da Komisija naknade obračunate trgovačkom društvu Propapier smatra operativnom potporom – povratom elemenata potpore prekršilo načelo zaštite povjerenja i opće načelo jednakog postupanja.

| (139) | Načelo zaštite povjerenja znači 1. da je tijelo Unije potaknulo opravdana očekivanja kod predmetne strane i 2. da oprezan i razborit gospodarski subjekt nije bio u stanju predvidjeti donošenje mjere koja može utjecati na njegove interese. |
| --- | --- |

(139)

Načelo zaštite povjerenja znači 1. da je tijelo Unije potaknulo opravdana očekivanja kod predmetne strane i 2. da oprezan i razborit gospodarski subjekt nije bio u stanju predvidjeti donošenje mjere koja može utjecati na njegove interese.

| (140) | Budući da program zajedničkih rashoda (odobren odlukom u predmetu N 644e/02) nije smatran državnom potporom, Propapier je mogao opravdano očekivati da ne postoji potpora u njegovu korist. U spojivost programa zajedničkih rashoda s pravom Unije dotad nije postojala sumnja jer Europska komisija još nikada nije ispitivala slične programe. |
| --- | --- |

(140)

Budući da program zajedničkih rashoda (odobren odlukom u predmetu N 644e/02) nije smatran državnom potporom, Propapier je mogao opravdano očekivati da ne postoji potpora u njegovu korist. U spojivost programa zajedničkih rashoda s pravom Unije dotad nije postojala sumnja jer Europska komisija još nikada nije ispitivala slične programe.

| (141) | Povratom elementa potpore koji nije sadržan u naknadama u slučaju da ih Komisija ocijeni kao operativnu potporu krši se i načelo jednakog postupanja, prema kojem se jednaka činjenična stanja moraju jednako tretirati. Povratom bi nastala prednost za konkurente trgovačkog društva Propapier. |
| --- | --- |

(141)

Povratom elementa potpore koji nije sadržan u naknadama u slučaju da ih Komisija ocijeni kao operativnu potporu krši se i načelo jednakog postupanja, prema kojem se jednaka činjenična stanja moraju jednako tretirati. Povratom bi nastala prednost za konkurente trgovačkog društva Propapier.

4.3.   PRIMJEDBE NJEMAČKIH UDRUŽENJA OPĆINA I VKU-A

| (142) | Njemačka udruženja općina i VKU pozdravljaju primjedbe Njemačke od 28. siječnja 2011., na kojima su surađivali. Posebno se pozivaju na argument da je pročišćavanje otpadnih voda u Njemačkoj izvangospodarska služba općina kao tijelâ javne vlasti. Općine preuzimaju organizaciju i financiranje te djelatnosti u okviru svoje komunalne samoupravne obvezne službe u interesu građana. |
| --- | --- |

(142)

Njemačka udruženja općina i VKU pozdravljaju primjedbe Njemačke od 28. siječnja 2011., na kojima su surađivali. Posebno se pozivaju na argument da je pročišćavanje otpadnih voda u Njemačkoj izvangospodarska služba općina kao tijelâ javne vlasti. Općine preuzimaju organizaciju i financiranje te djelatnosti u okviru svoje komunalne samoupravne obvezne službe u interesu građana.

| (143) | Njemačka udruženja općina i VKU izjavljuju da je članak 6. stavak 2. rečenica 5. zakona KAG Brandenburg, prema kojem se naknadama za upotrebu postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda mora osiguravati povrat troškova, kalkulacijskih kamata i kalkulacijske amortizacije, dok se subvencije ne uzimaju u obzir pri utvrđivanju kalkulacijskih kamata za uloženi vlastiti kapital, u interesu potrošačâ. Budući da subvencije trećih osoba ne predstavljaju vlastiti kapital koji su uložile općine, potrošači općinama ne moraju plaćati kamate na te subvencije. |
| --- | --- |

(143)

Njemačka udruženja općina i VKU izjavljuju da je članak 6. stavak 2. rečenica 5. zakona KAG Brandenburg, prema kojem se naknadama za upotrebu postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda mora osiguravati povrat troškova, kalkulacijskih kamata i kalkulacijske amortizacije, dok se subvencije ne uzimaju u obzir pri utvrđivanju kalkulacijskih kamata za uloženi vlastiti kapital, u interesu potrošačâ. Budući da subvencije trećih osoba ne predstavljaju vlastiti kapital koji su uložile općine, potrošači općinama ne moraju plaćati kamate na te subvencije.

5.   OCJENA MJERE

| (144) | Predmetne je mjere potrebno ocijeniti državnom potporom ako su ispunjeni sljedeći preduvjeti: i. mjeru dodjeljuje država ili se dodjeljuje putem državnih sredstava, ii. njome poduzetniku nastaje ekonomska prednost, iii. ta je prednost selektivna i iv. mjerom se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje te se njome utječe na trgovinu među državama članicama. Državna potpora postoji ako su kumulativno ispunjeni preduvjeti iz članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(144)

Predmetne je mjere potrebno ocijeniti državnom potporom ako su ispunjeni sljedeći preduvjeti: i. mjeru dodjeljuje država ili se dodjeljuje putem državnih sredstava, ii. njome poduzetniku nastaje ekonomska prednost, iii. ta je prednost selektivna i iv. mjerom se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje te se njome utječe na trgovinu među državama članicama. Državna potpora postoji ako su kumulativno ispunjeni preduvjeti iz članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (145) | Već je u odluci o pokretanju postupka bilo nesporno da sve predmetne mjere obuhvaćaju upotrebu državnih sredstava i da bi se njima mogli narušiti tržišno natjecanje i trgovina na unutarnjem tržištu. |
| --- | --- |

(145)

Već je u odluci o pokretanju postupka bilo nesporno da sve predmetne mjere obuhvaćaju upotrebu državnih sredstava i da bi se njima mogli narušiti tržišno natjecanje i trgovina na unutarnjem tržištu.

| (146) | Komisija u pogledu točaka pritužbe utvrđuje da je potrebno razlikovati 1. navodnu državnu potporu u korist trgovačkog društva Propapier infrastrukturnim mjerama koje su mu namijenjene (izgradnja postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda i određeni drugi infrastrukturni projekti na području proširenja industrijske zone u kojoj se nalazi nova tvornica trgovačkog društva Propapier) i 2. navodnu potporu za Propapier u obliku sniženih naknada za pročišćavanje otpadnih voda. |
| --- | --- |

(146)

Komisija u pogledu točaka pritužbe utvrđuje da je potrebno razlikovati 1. navodnu državnu potporu u korist trgovačkog društva Propapier infrastrukturnim mjerama koje su mu namijenjene (izgradnja postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda i određeni drugi infrastrukturni projekti na području proširenja industrijske zone u kojoj se nalazi nova tvornica trgovačkog društva Propapier) i 2. navodnu potporu za Propapier u obliku sniženih naknada za pročišćavanje otpadnih voda.

5.1.   PREDSTAVLJAJU LI INFRASTRUKTURNI PROJEKTI FINANCIRANI IZ JAVNIH SREDSTAVA JAVNU INFRASTRUKTURU ILI INFRASTRUKTURU NAMIJENJENU ISKLJUČIVO TRGOVAČKOM DRUŠTVU PROPAPIER?

| (147) | U prošlosti je Komisija zastupala mišljenje da javna uprava na svojem području smije provoditi radove prostornog uređenja. U tom smislu smije financirati infrastrukturu koja koristi čitavom stanovništvu. Komisija smatra da je razlog za gradnju te infrastrukture nebitan sve dok se to čini u korist društvene zajednice. Međutim, ako takva infrastruktura koristi samo jednom privatnom poduzeću, ono mora preuzeti financiranje. Iz toga proizlazi da bi Komisija u slučaju državnih potpora morala istražiti konkretne učinke mjere, a ne ciljeve koji se njome slijede. Stoga Komisija u ovom slučaju smatra da je potrebno ispitati koja infrastruktura služi društvenoj zajednici (uključujući Propapier), a koja samo trgovačkom društvu Propapier. Naime, Propapier bi morao financirati samo potonje (34). |
| --- | --- |

(147)

U prošlosti je Komisija zastupala mišljenje da javna uprava na svojem području smije provoditi radove prostornog uređenja. U tom smislu smije financirati infrastrukturu koja koristi čitavom stanovništvu. Komisija smatra da je razlog za gradnju te infrastrukture nebitan sve dok se to čini u korist društvene zajednice. Međutim, ako takva infrastruktura koristi samo jednom privatnom poduzeću, ono mora preuzeti financiranje. Iz toga proizlazi da bi Komisija u slučaju državnih potpora morala istražiti konkretne učinke mjere, a ne ciljeve koji se njome slijede. Stoga Komisija u ovom slučaju smatra da je potrebno ispitati koja infrastruktura služi društvenoj zajednici (uključujući Propapier), a koja samo trgovačkom društvu Propapier. Naime, Propapier bi morao financirati samo potonje (34).

| (148) | Komisija utvrđuje da poduzeća u smislu prava Europske unije o tržišnom natjecanju nisu upravitelji parkirališta, ceste i kanala Odra – Spree jer je njihova upotreba besplatna. Stoga se u predmetnom slučaju ne postavlja pitanje o državnim potporama u korist vlasnikâ i upraviteljâ tih infrastruktura. |
| --- | --- |

(148)

Komisija utvrđuje da poduzeća u smislu prava Europske unije o tržišnom natjecanju nisu upravitelji parkirališta, ceste i kanala Odra – Spree jer je njihova upotreba besplatna. Stoga se u predmetnom slučaju ne postavlja pitanje o državnim potporama u korist vlasnikâ i upraviteljâ tih infrastruktura.

5.1.1.   Parkiralište

| (149) | Podnositelj pritužbe poziva se na to da je lokacija parkirališta nepovoljna i preudaljena da bi se njime mogli koristiti drugi poslovni subjekti u centru grada i da bi se zahvaljujući njemu mogla zatvoriti kamionska parkirna mjesta u centru grada. Činjenica je da Njemačka nije dokazala suprotno, no sama činjenica da se parkiralište nalazi u neposrednoj blizini poduzeća ne znači automatski da je parkiralište namijenjeno ili da prvenstveno koristi tom poduzeću. Prometni znak koji je naveo podnositelj pritužbe (vidjeti uvodnu izjavu 46.) i koji je upućivao na kamionska parkirna mjesta za elektranu bio je samo privremen i povezan s građevinskim radovima u elektrani, koji su završili u ožujku 2011. Komisija utvrđuje da je parkiralište slobodno dostupno i iz smjera javne ceste označeno prometnim znakovima koji ne upućuju ni na koje određeno poduzeće. Pitanje nude li se na parkiralištu odmarališni objekti nije relevantno za njegovo ocjenjivanje javnom infrastrukturom. |
| --- | --- |

(149)

Podnositelj pritužbe poziva se na to da je lokacija parkirališta nepovoljna i preudaljena da bi se njime mogli koristiti drugi poslovni subjekti u centru grada i da bi se zahvaljujući njemu mogla zatvoriti kamionska parkirna mjesta u centru grada. Činjenica je da Njemačka nije dokazala suprotno, no sama činjenica da se parkiralište nalazi u neposrednoj blizini poduzeća ne znači automatski da je parkiralište namijenjeno ili da prvenstveno koristi tom poduzeću. Prometni znak koji je naveo podnositelj pritužbe (vidjeti uvodnu izjavu 46.) i koji je upućivao na kamionska parkirna mjesta za elektranu bio je samo privremen i povezan s građevinskim radovima u elektrani, koji su završili u ožujku 2011. Komisija utvrđuje da je parkiralište slobodno dostupno i iz smjera javne ceste označeno prometnim znakovima koji ne upućuju ni na koje određeno poduzeće. Pitanje nude li se na parkiralištu odmarališni objekti nije relevantno za njegovo ocjenjivanje javnom infrastrukturom.

| (150) | Njemačka je dostavila dovoljne dokaze da parkiralište nije izgrađeno samo za Propapier, nego da je dio ukupnog gospodarskog planskog koncepta za industrijsku zonu. Usto Propapier raspolaže vlastitim parkirnim mjestima za 27 kamiona i 213 osobnih automobila. Projektiraju se dodatna parkirana mjesta za 120 kamiona (već je izdana građevinska dozvola). Njemačka je već u trenutku donošenja odluke o pokretanju postupka potvrdila da su vlastita parkirna mjesta trgovačkog društva Propapier dovoljna za parkiranje vozila njegovih zaposlenika, dobavljača i posjetitelja. |
| --- | --- |

(150)

Njemačka je dostavila dovoljne dokaze da parkiralište nije izgrađeno samo za Propapier, nego da je dio ukupnog gospodarskog planskog koncepta za industrijsku zonu. Usto Propapier raspolaže vlastitim parkirnim mjestima za 27 kamiona i 213 osobnih automobila. Projektiraju se dodatna parkirana mjesta za 120 kamiona (već je izdana građevinska dozvola). Njemačka je već u trenutku donošenja odluke o pokretanju postupka potvrdila da su vlastita parkirna mjesta trgovačkog društva Propapier dovoljna za parkiranje vozila njegovih zaposlenika, dobavljača i posjetitelja.

| (151) | Na temelju navedenih razmatranja Komisija potvrđuje privremeno mišljenje iz odluke o pokretanju postupka da parkiralište nije namijenjeno isključivo trgovačkom društvu Propapier i da ne sadržava državnu potporu. |
| --- | --- |

(151)

Na temelju navedenih razmatranja Komisija potvrđuje privremeno mišljenje iz odluke o pokretanju postupka da parkiralište nije namijenjeno isključivo trgovačkom društvu Propapier i da ne sadržava državnu potporu.

5.1.2.   Cesta

| (152) | Cesta predstavlja javnu cestu. Ona je dio općeg koncepta infrastrukturnog opremanja poslovne zone koji je projektiran već 1993., davno prije nego što je Propapier odlučio tamo otvoriti podružnicu. Suprotno navodima podnositelja pritužbe, cesta ne završava tek nekoliko metara iza tvornice papira trgovačkog društva Propapier, nego povezuje postojeću industrijsku zonu uz kanal Odra – Spree i njezina sjeverna područja za proširenje sa saveznom cestom B 112. Zadnja dionica završena je 2013. Koristi od nove ceste mogu imati i druga poduzeća jer ona pruža daljnje razvojne mogućnosti za industrijsku zonu ArcelorMittal i druge industrijske zone. Cestom se može skratiti vrijeme vožnje za industrijski i poslovni promet prema Frankfurtu na Odri te se njome poduzećima u Frankfurtu na Odri pruža bolji pristup riječnoj luci u Eisenhüttenstadtu. |
| --- | --- |

(152)

Cesta predstavlja javnu cestu. Ona je dio općeg koncepta infrastrukturnog opremanja poslovne zone koji je projektiran već 1993., davno prije nego što je Propapier odlučio tamo otvoriti podružnicu. Suprotno navodima podnositelja pritužbe, cesta ne završava tek nekoliko metara iza tvornice papira trgovačkog društva Propapier, nego povezuje postojeću industrijsku zonu uz kanal Odra – Spree i njezina sjeverna područja za proširenje sa saveznom cestom B 112. Zadnja dionica završena je 2013. Koristi od nove ceste mogu imati i druga poduzeća jer ona pruža daljnje razvojne mogućnosti za industrijsku zonu ArcelorMittal i druge industrijske zone. Cestom se može skratiti vrijeme vožnje za industrijski i poslovni promet prema Frankfurtu na Odri te se njome poduzećima u Frankfurtu na Odri pruža bolji pristup riječnoj luci u Eisenhüttenstadtu.

| (153) | Stoga Komisija potvrđuje privremeno mišljenje iz odluke o pokretanju postupka da cesta nije namijenjena Propapieru i da ne sadržava državnu potporu. |
| --- | --- |

(153)

Stoga Komisija potvrđuje privremeno mišljenje iz odluke o pokretanju postupka da cesta nije namijenjena Propapieru i da ne sadržava državnu potporu.

5.1.3.   Proširenje/produbljenje kanala Odra – Spree

| (154) | Podnositelj pritužbe u svojoj se pritužbi pozivao na to da su infrastrukturne mjere u okviru proširenja kanala Odra – Spree bile namijenjene isključivo trgovačkom društvu Propapier i da su sadržavale državnu potporu u korist tog društva. Eisenhüttenstadt je 2008. proširio industrijsku zonu uz kanal Odra – Spree kako bi privukao poduzeća. Od 2003. izgrađuju se splavnice uzduž čitavog kanala (koji je dio transeuropskih mreža (TEN-ovi)). Međutim, ništa ne upućuje na uzročno-posljedičnu vezu između tih infrastrukturnih mjera i dolaska trgovačkog društva Propapier ili na dodjeljivanje selektivne prednosti u korist trgovačkog društva Propapier u okviru tih mjera; nadalje se Komisija slaže s Njemačkom da je proširenje/produbljenje kanala Odra – Spree dio nužnog redovitog održavanja kanala. |
| --- | --- |

(154)

Podnositelj pritužbe u svojoj se pritužbi pozivao na to da su infrastrukturne mjere u okviru proširenja kanala Odra – Spree bile namijenjene isključivo trgovačkom društvu Propapier i da su sadržavale državnu potporu u korist tog društva. Eisenhüttenstadt je 2008. proširio industrijsku zonu uz kanal Odra – Spree kako bi privukao poduzeća. Od 2003. izgrađuju se splavnice uzduž čitavog kanala (koji je dio transeuropskih mreža (TEN-ovi)). Međutim, ništa ne upućuje na uzročno-posljedičnu vezu između tih infrastrukturnih mjera i dolaska trgovačkog društva Propapier ili na dodjeljivanje selektivne prednosti u korist trgovačkog društva Propapier u okviru tih mjera; nadalje se Komisija slaže s Njemačkom da je proširenje/produbljenje kanala Odra – Spree dio nužnog redovitog održavanja kanala.

| (155) | Stoga Komisija potvrđuje svoje privremeno mišljenje iz odluke o pokretanju postupka da proširenje/produbljenje kanala Odra – Spree ne predstavlja selektivnu prednost u korist trgovačkog društva Propapier i da ne sadržava državnu potporu. |
| --- | --- |

(155)

Stoga Komisija potvrđuje svoje privremeno mišljenje iz odluke o pokretanju postupka da proširenje/produbljenje kanala Odra – Spree ne predstavlja selektivnu prednost u korist trgovačkog društva Propapier i da ne sadržava državnu potporu.

5.1.4.   Postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda

| (156) | Komisija utvrđuje da postojeća infrastruktura za pročišćavanje otpadnih voda izvan proširene industrijske zone uz kanal Odra – Spree ima tek ograničen kapacitet. Preostali kapacitet postojećeg postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda u Eisenhüttenstadtu mogao je zadovoljiti potrebe još samo jednog malog ulagatelja, a u slučaju dolaska jednog većeg ili više malih ulagatelja u novoj industrijskoj zoni više ne bi bio dovoljan. |
| --- | --- |

(156)

Komisija utvrđuje da postojeća infrastruktura za pročišćavanje otpadnih voda izvan proširene industrijske zone uz kanal Odra – Spree ima tek ograničen kapacitet. Preostali kapacitet postojećeg postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda u Eisenhüttenstadtu mogao je zadovoljiti potrebe još samo jednog malog ulagatelja, a u slučaju dolaska jednog većeg ili više malih ulagatelja u novoj industrijskoj zoni više ne bi bio dovoljan.

| (157) | Komisija nadalje utvrđuje da TAZV-ovo postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda nije izgrađeno samo za Propapier. Izgradnja je bila projektirana već u okviru drugih potencijalnih ulaganja u razdoblju od 2004. do 2006., davno prije dolaska trgovačkog društva Propapier. Njemačka je dostavila dokaze da je postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda bilo projektirano već u okviru infrastrukturnog opremanja industrijske zone uz kanal Odra – Spree. Nadalje je Njemačka dostavila dokaze za više promidžbenih kampanja za dovođenje ulagatelja na područje proširenja industrijske zone uz kanal Odra – Spree, no one su dosad protjecale bez uspjeha jer regionalna tijela dosad nisu uspjela privući daljnje ulagatelje (uz Propapier, EnWB i 5N PV). |
| --- | --- |

(157)

Komisija nadalje utvrđuje da TAZV-ovo postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda nije izgrađeno samo za Propapier. Izgradnja je bila projektirana već u okviru drugih potencijalnih ulaganja u razdoblju od 2004. do 2006., davno prije dolaska trgovačkog društva Propapier. Njemačka je dostavila dokaze da je postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda bilo projektirano već u okviru infrastrukturnog opremanja industrijske zone uz kanal Odra – Spree. Nadalje je Njemačka dostavila dokaze za više promidžbenih kampanja za dovođenje ulagatelja na područje proširenja industrijske zone uz kanal Odra – Spree, no one su dosad protjecale bez uspjeha jer regionalna tijela dosad nisu uspjela privući daljnje ulagatelje (uz Propapier, EnWB i 5N PV).

| (158) | Iako je postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda tehnički – zbog svoje anaerobne prve faze pročišćavanja – konstruirano tako da može pročišćavati industrijske otpadne vode teško opterećene onečišćenjem, poput onih koje nastaju pri preradi otpadnog papira u sirovi papir za proizvodnju valovitog papira, anaerobna prva faza pročišćavanja bila bi interesantna i za druge korisnike kod kojih nastaju industrijske otpadne vode teško opterećene organskim sastojcima, kao što su poduzeća iz industrije hrane i pića. Osim toga, postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda s anaerobnom prvom fazom pročišćavanja za industrijske otpadne vode koje su teško opterećene organskim sastojcima pružaju mnogobrojne ekonomske i ekološke prednosti. |
| --- | --- |

(158)

Iako je postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda tehnički – zbog svoje anaerobne prve faze pročišćavanja – konstruirano tako da može pročišćavati industrijske otpadne vode teško opterećene onečišćenjem, poput onih koje nastaju pri preradi otpadnog papira u sirovi papir za proizvodnju valovitog papira, anaerobna prva faza pročišćavanja bila bi interesantna i za druge korisnike kod kojih nastaju industrijske otpadne vode teško opterećene organskim sastojcima, kao što su poduzeća iz industrije hrane i pića. Osim toga, postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda s anaerobnom prvom fazom pročišćavanja za industrijske otpadne vode koje su teško opterećene organskim sastojcima pružaju mnogobrojne ekonomske i ekološke prednosti.

| (159) | Iako TAZV-ovo postrojenje svojom sadašnjom veličinom uglavnom zadovoljava potrebe trgovačkog društva Propapier, njime se – pod jednakim uvjetima – koriste i druga dva poduzeća koja djeluju na tom području. Modularni način gradnje postrojenja omogućuje njegovo proširivanje u svrhu pročišćavanja otpadnih voda drugih korisnika. I bez modularnog proširenja trenutačno postoji rezervni kapacitet od cca. [20 – 40] %, koji se može upotrebljavati za otpadne vode drugih poduzeća, pri čemu se sadašnji ukupni kapacitet može povećati do dva puta (vidjeti uvodne izjave 80. do 84.). Postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda otvoreno je svima bez diskriminacije (novi ulagatelji koji otvaraju podružnice u industrijskoj zoni podliježu obvezi priključenja i upotrebe) te ono može pročišćavati i otpadne vode poduzeća koja ne djeluju u industriji papira. |
| --- | --- |

(159)

Iako TAZV-ovo postrojenje svojom sadašnjom veličinom uglavnom zadovoljava potrebe trgovačkog društva Propapier, njime se – pod jednakim uvjetima – koriste i druga dva poduzeća koja djeluju na tom području. Modularni način gradnje postrojenja omogućuje njegovo proširivanje u svrhu pročišćavanja otpadnih voda drugih korisnika. I bez modularnog proširenja trenutačno postoji rezervni kapacitet od cca. [20 – 40] %, koji se može upotrebljavati za otpadne vode drugih poduzeća, pri čemu se sadašnji ukupni kapacitet može povećati do dva puta (vidjeti uvodne izjave 80. do 84.). Postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda otvoreno je svima bez diskriminacije (novi ulagatelji koji otvaraju podružnice u industrijskoj zoni podliježu obvezi priključenja i upotrebe) te ono može pročišćavati i otpadne vode poduzeća koja ne djeluju u industriji papira.

| (160) | Komisija smatra kako činjenica da se TAZV-ovim postrojenjem trenutačno koristi pretežito Propapier (prosječno u udjelu od [< 70] % i vršno u udjelu od [< 70] %) ne znači nužno da je postrojenje infrastruktura namijenjena određenom poduzeću jer je u vremenima ograničenih javnih proračunskih sredstava njezin modularni način gradnje razborit s ekonomskog gledišta. Suprotno tvrdnji podnositelja pritužbe, troškovi koji su potrebni za dvostruko povećanje kapaciteta TAZV-ova postrojenja, a koje Njemačka procjenjuje na manje od 50 % troškova prvotnog ulaganja, pokazuju da modularni način gradnje omogućuje ekonomiju razmjera. |
| --- | --- |

(160)

Komisija smatra kako činjenica da se TAZV-ovim postrojenjem trenutačno koristi pretežito Propapier (prosječno u udjelu od [< 70] % i vršno u udjelu od [< 70] %) ne znači nužno da je postrojenje infrastruktura namijenjena određenom poduzeću jer je u vremenima ograničenih javnih proračunskih sredstava njezin modularni način gradnje razborit s ekonomskog gledišta. Suprotno tvrdnji podnositelja pritužbe, troškovi koji su potrebni za dvostruko povećanje kapaciteta TAZV-ova postrojenja, a koje Njemačka procjenjuje na manje od 50 % troškova prvotnog ulaganja, pokazuju da modularni način gradnje omogućuje ekonomiju razmjera.

| (161) | Činjenicu da je regionalna potpora za izgradnju postrojenja dodijeljena uz uvjet da u području proširenja industrijske zone jedan glavni ulagatelj (u ovom slučaju Propapier) otvori gospodarsku djelatnost Komisija smatra dobrim javnim upravljanjem ograničenim sredstvima jer nije razborito niti započeti gradnju velike javne infrastrukture prije osiguravanja njezina iskorištavanja niti predimenzionirati takvu infrastrukturu. |
| --- | --- |

(161)

Činjenicu da je regionalna potpora za izgradnju postrojenja dodijeljena uz uvjet da u području proširenja industrijske zone jedan glavni ulagatelj (u ovom slučaju Propapier) otvori gospodarsku djelatnost Komisija smatra dobrim javnim upravljanjem ograničenim sredstvima jer nije razborito niti započeti gradnju velike javne infrastrukture prije osiguravanja njezina iskorištavanja niti predimenzionirati takvu infrastrukturu.

| (162) | Argument da tvornice papira u pravilu raspolažu vlastitim postrojenjima za pročišćavanje otpadnih voda može se pobiti brojkama koje je predočila Njemačka. Iako neka poduzeća u industriji papira kao i u drugim industrijskim granama raspolažu vlastitim postrojenjima za (prethodno) pročišćavanje otpadnih voda, sama ta činjenica još ne ukazuje na to da u slučajevima kada industrijski korisnici upotrebljavaju javno postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda država tim korisnicima daje prednost, jer korisnici vraćaju troškove tijekom vremena plaćajući naknade. |
| --- | --- |

(162)

Argument da tvornice papira u pravilu raspolažu vlastitim postrojenjima za pročišćavanje otpadnih voda može se pobiti brojkama koje je predočila Njemačka. Iako neka poduzeća u industriji papira kao i u drugim industrijskim granama raspolažu vlastitim postrojenjima za (prethodno) pročišćavanje otpadnih voda, sama ta činjenica još ne ukazuje na to da u slučajevima kada industrijski korisnici upotrebljavaju javno postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda država tim korisnicima daje prednost, jer korisnici vraćaju troškove tijekom vremena plaćajući naknade.

| (163) | Stoga Komisija zaključuje da je postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda javna infrastruktura i da subvencija za TAZV-ovo postrojenje stoga ne predstavlja potporu namijenjenu ulaganju za Propapier. Za razliku od parkirališta, ceste ili kanala Odra – Spree, upravljanje postrojenjem za pročišćavanje otpadnih voda predstavlja gospodarsku djelatnost jer njegov upravitelj nudi uslugu (pročišćavanje otpadnih voda) na tržištu uz naknadu. Međutim, Komisija je utvrdila da bi eventualna potpora dodijeljena TAZV-u u svakom slučaju predstavljala zatečenu potporu (uvodne izjave 51. do 57. odluke o pokretanju postupka). Stoga se u ovoj odluci ne moraju dalje ispitivati eventualne potpore u korist TAZV-a. |
| --- | --- |

(163)

Stoga Komisija zaključuje da je postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda javna infrastruktura i da subvencija za TAZV-ovo postrojenje stoga ne predstavlja potporu namijenjenu ulaganju za Propapier. Za razliku od parkirališta, ceste ili kanala Odra – Spree, upravljanje postrojenjem za pročišćavanje otpadnih voda predstavlja gospodarsku djelatnost jer njegov upravitelj nudi uslugu (pročišćavanje otpadnih voda) na tržištu uz naknadu. Međutim, Komisija je utvrdila da bi eventualna potpora dodijeljena TAZV-u u svakom slučaju predstavljala zatečenu potporu (uvodne izjave 51. do 57. odluke o pokretanju postupka). Stoga se u ovoj odluci ne moraju dalje ispitivati eventualne potpore u korist TAZV-a.

| (164) | Komisija zaključuje da infrastrukturni projekti financirani državnim sredstvima u području proširenja industrijske zone u kojoj se nalazi tvornica papira trgovačkog društva Propapier nisu namijenjeni isključivo za tvornicu papira i stoga ne predstavljaju infrastrukturu namijenjenu određenom poduzeću i ne mogu se smatrati državnom potporom u korist trgovačkog društva Propapier. To znači da ta ulaganja kojima se ostvaruje pravo na potporu ne čine zajedno s regionalnom potporom namijenjenom ulaganju za tvornicu papira trgovačkog društva Propapier, koju je Komisija odobrila u svojoj zaključnoj odluci u predmetu SA.23827 (2013/C) (vidjeti bilješku 4.), jedinstveno ulaganje u smislu točke 60. Smjernica o regionalnim potporama. Stoga ova odluka nema utjecaja na ocjenu potpore namijenjene ulaganju za Propapier koja je bila predmet navedene odluke. |
| --- | --- |

(164)

Komisija zaključuje da infrastrukturni projekti financirani državnim sredstvima u području proširenja industrijske zone u kojoj se nalazi tvornica papira trgovačkog društva Propapier nisu namijenjeni isključivo za tvornicu papira i stoga ne predstavljaju infrastrukturu namijenjenu određenom poduzeću i ne mogu se smatrati državnom potporom u korist trgovačkog društva Propapier. To znači da ta ulaganja kojima se ostvaruje pravo na potporu ne čine zajedno s regionalnom potporom namijenjenom ulaganju za tvornicu papira trgovačkog društva Propapier, koju je Komisija odobrila u svojoj zaključnoj odluci u predmetu SA.23827 (2013/C) (vidjeti bilješku 4.), jedinstveno ulaganje u smislu točke 60. Smjernica o regionalnim potporama. Stoga ova odluka nema utjecaja na ocjenu potpore namijenjene ulaganju za Propapier koja je bila predmet navedene odluke.

5.2   JE LI SNIŽENE NAKNADE ZA UPOTREBU POSTROJENJA ZA PROČIŠĆAVANJE OTPADNIH VODA POTREBNO SMATRATI DRŽAVNOM POTPOROM?

| (165) | Što se tiče argumenta Njemačke da se u slučaju mjere dodijeljene upravitelju u okviru programa koji Komisija nije ocijenila potporom ta „potpora” ne može prenijeti na korisnika predmetne infrastrukture, Komisija još jednom upućuje na to da u odluci o programu potpore u predmetu N 644e/02 nije navedeno mogu li naknade koje se naplaćuju za upotrebu infrastrukture eventualno predstavljati potporu u korist korisnika infrastrukture. Komisija ostaje pri svojem zaključku iz odluke o pokretanju postupka da joj nije poznato uređenje naknada koje bi vrijedilo za subvencije dodijeljene u okviru prijavljenog programa, tako da se odluka o odobrenju programa ne može smatrati odobrenjem za implicitno dopuštene potpore čija bi pravna osnova bio Zakon o komunalnim davanjima. |
| --- | --- |

(165)

Što se tiče argumenta Njemačke da se u slučaju mjere dodijeljene upravitelju u okviru programa koji Komisija nije ocijenila potporom ta „potpora” ne može prenijeti na korisnika predmetne infrastrukture, Komisija još jednom upućuje na to da u odluci o programu potpore u predmetu N 644e/02 nije navedeno mogu li naknade koje se naplaćuju za upotrebu infrastrukture eventualno predstavljati potporu u korist korisnika infrastrukture. Komisija ostaje pri svojem zaključku iz odluke o pokretanju postupka da joj nije poznato uređenje naknada koje bi vrijedilo za subvencije dodijeljene u okviru prijavljenog programa, tako da se odluka o odobrenju programa ne može smatrati odobrenjem za implicitno dopuštene potpore čija bi pravna osnova bio Zakon o komunalnim davanjima.

| (166) | Člankom 107. stavkom 1. UFEU-a predviđa se da je svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje državnim sredstvima u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povlašteni položaj nespojiva s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(166)

Člankom 107. stavkom 1. UFEU-a predviđa se da je svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje državnim sredstvima u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povlašteni položaj nespojiva s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama.

| (167) | Postojanje državne potpore mora se utvrditi neovisno o tome 1. zahtijeva li se Okvirnom direktivom EU-a o vodama i njemačkim pravnim propisima o provedbi te direktive puni povrat troškova za pružanje usluga pročišćavanja otpadnih voda i 2. jesu li naknade u skladu s odredbama iz tih pravnih propisa. Drugim riječima, mjere koje su u skladu i s Okvirnom direktivom EU-a o vodama i s važećim njemačkim pravnim propisima mogu unatoč tome predstavljati državne potpore ako su ispunjeni svi preduvjeti iz članka 107. stavka 1. UFEU-a (vidjeti uvodnu izjavu 144.). |
| --- | --- |

(167)

Postojanje državne potpore mora se utvrditi neovisno o tome 1. zahtijeva li se Okvirnom direktivom EU-a o vodama i njemačkim pravnim propisima o provedbi te direktive puni povrat troškova za pružanje usluga pročišćavanja otpadnih voda i 2. jesu li naknade u skladu s odredbama iz tih pravnih propisa. Drugim riječima, mjere koje su u skladu i s Okvirnom direktivom EU-a o vodama i s važećim njemačkim pravnim propisima mogu unatoč tome predstavljati državne potpore ako su ispunjeni svi preduvjeti iz članka 107. stavka 1. UFEU-a (vidjeti uvodnu izjavu 144.).

Državna sredstva i pripisivanje odgovornosti

| (168) | Prema članku 6. Zakona o komunalnim davanjima savezne pokrajine Brandenburg naknade koje se plaćaju za upotrebu postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda utvrđuje i naplaćuje općina. Ako se naknade utvrde tako da su niže od naknada koje bi naplaćivao privatni ulagatelj, to znači gubitak prihoda za općinu. |
| --- | --- |

(168)

Prema članku 6. Zakona o komunalnim davanjima savezne pokrajine Brandenburg naknade koje se plaćaju za upotrebu postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda utvrđuje i naplaćuje općina. Ako se naknade utvrde tako da su niže od naknada koje bi naplaćivao privatni ulagatelj, to znači gubitak prihoda za općinu.

| (169) | Stoga bi tu mjeru u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a dodjeljivala država ili bi se dodjeljivala putem državnih sredstava jer bi prihod općine pao zbog prednosti dodijeljene trgovačkom društvu Propapier. |
| --- | --- |

(169)

Stoga bi tu mjeru u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a dodjeljivala država ili bi se dodjeljivala putem državnih sredstava jer bi prihod općine pao zbog prednosti dodijeljene trgovačkom društvu Propapier.

| (170) | Ako se visina naknada utvrdi tako da za poduzeće iz toga nastaje prednost, odgovornost za to potrebno je pripisati državi jer to utvrđivanje naknada potječe od javne ustanove, tj. od grada Eisenhüttenstadta. |
| --- | --- |

(170)

Ako se visina naknada utvrdi tako da za poduzeće iz toga nastaje prednost, odgovornost za to potrebno je pripisati državi jer to utvrđivanje naknada potječe od javne ustanove, tj. od grada Eisenhüttenstadta.

Ekonomska prednost

| (171) | Kao što je izloženo u odluci o pokretanju postupka (35), Komisija je morala ispitati jesu li naknade za pročišćavanje otpadnih voda koje plaća Propapier utvrđene tako da za Propapier nastaje (selektivna) ekonomska prednost. |
| --- | --- |

(171)

Kao što je izloženo u odluci o pokretanju postupka (35), Komisija je morala ispitati jesu li naknade za pročišćavanje otpadnih voda koje plaća Propapier utvrđene tako da za Propapier nastaje (selektivna) ekonomska prednost.

| (172) | Prema stalnoj sudskoj praksi Suda pojam „prednost” ne obuhvaća samo pozitivna davanja kao što su subvencije, nego i mjere kojima se u raznim oblicima smanjuju opterećenja koja bi poduzetnik u normalnom slučaju morao snositi i koje time, doduše, ne predstavljaju subvencije u strogom smislu te riječi, ali su izjednačene s njima po prirodi i učinku (36). |
| --- | --- |

(172)

Prema stalnoj sudskoj praksi Suda pojam „prednost” ne obuhvaća samo pozitivna davanja kao što su subvencije, nego i mjere kojima se u raznim oblicima smanjuju opterećenja koja bi poduzetnik u normalnom slučaju morao snositi i koje time, doduše, ne predstavljaju subvencije u strogom smislu te riječi, ali su izjednačene s njima po prirodi i učinku (36).

| (173) | Ako se to primijeni na predmetni slučaj, postavlja se pitanje jesu li naknade za pročišćavanje otpadnih voda koje plaća Propapier niže od troškova koje bi pod uobičajenim tržišnim uvjetima moralo plaćati slično poduzeće, tj. je li visina naknada u skladu s načelom gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu. Za ispitivanje toga prema mišljenju Komisije postoje dvije mogućnosti:






  — | usporedba cijene koju plaća Propapier s referentnom cijenom koja se u predmetnoj državi članici uobičajeno naplaćuje za pročišćavanje otpadnih voda, i |
| --- | --- | --- |

(173)

Ako se to primijeni na predmetni slučaj, postavlja se pitanje jesu li naknade za pročišćavanje otpadnih voda koje plaća Propapier niže od troškova koje bi pod uobičajenim tržišnim uvjetima moralo plaćati slično poduzeće, tj. je li visina naknada u skladu s načelom gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu. Za ispitivanje toga prema mišljenju Komisije postoje dvije mogućnosti:

—

usporedba cijene koju plaća Propapier s referentnom cijenom koja se u predmetnoj državi članici uobičajeno naplaćuje za pročišćavanje otpadnih voda, i

| — | ex ante analiza isplativosti koja pokazuje da bi privatni ponuditelj naplaćivao naknade u istoj visini. |
| --- | --- |

—

ex ante analiza isplativosti koja pokazuje da bi privatni ponuditelj naplaćivao naknade u istoj visini.

Referentne cijene

| (174) | Imajući u vidu organizaciju tržišta koju je opisala Njemačka (vidjeti uvodne izjave 112. – 113.) i činjenicu da (čak i privatni) upravitelji ne mogu slobodno utvrđivati cijene za svoje usluge jer su cijene zakonski propisane (zakonom KAG Brandenburg), Komisija smatra da nije moguće ustanoviti referentne cijene koje bi tražio privatni upravitelj pod uobičajenim tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(174)

Imajući u vidu organizaciju tržišta koju je opisala Njemačka (vidjeti uvodne izjave 112. – 113.) i činjenicu da (čak i privatni) upravitelji ne mogu slobodno utvrđivati cijene za svoje usluge jer su cijene zakonski propisane (zakonom KAG Brandenburg), Komisija smatra da nije moguće ustanoviti referentne cijene koje bi tražio privatni upravitelj pod uobičajenim tržišnim uvjetima.

| (175) | Nadalje, Komisija utvrđuje da je Njemačka predočila podatke o cijenama koje plaćaju druga poduzeća iz sektora u kojem djeluje Propapier. Iako se Njemačka poziva na to da su predočene referentne cijene prosječne cijene u kojima se odražavaju puni troškovi, nema naznake za to sadržavaju li te naknade državne potpore. Sumnje Komisije u upotrebljivost tih podataka kao osnove za usporedbu nisu otklonjene. To se može objasniti prvenstveno time da se u tim cijenama prema mišljenju Komisije eventualno odražavaju različite troškovne realnosti i da nije sigurno sadržavaju li državne potpore. |
| --- | --- |

(175)

Nadalje, Komisija utvrđuje da je Njemačka predočila podatke o cijenama koje plaćaju druga poduzeća iz sektora u kojem djeluje Propapier. Iako se Njemačka poziva na to da su predočene referentne cijene prosječne cijene u kojima se odražavaju puni troškovi, nema naznake za to sadržavaju li te naknade državne potpore. Sumnje Komisije u upotrebljivost tih podataka kao osnove za usporedbu nisu otklonjene. To se može objasniti prvenstveno time da se u tim cijenama prema mišljenju Komisije eventualno odražavaju različite troškovne realnosti i da nije sigurno sadržavaju li državne potpore.

Ex ante analiza profitabilnosti

| (176) | Imajući u vidu nepostojanje pouzdanih tržišnih referentnih vrijednosti, Komisija zastupa mišljenje da se s pomoću neke druge, općepriznate standardne metode procjene vrijednosti može utvrditi je li pravni posao izvršen po tržišnim uvjetima. Komisija zastupa mišljenje da se u slučaju infrastruktura koje su otvorene svim korisnicima i nisu namijenjene određenom korisniku načelo ulagatelja/gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu može smatrati ispunjenim ako korisnici infrastrukture s ex ante stajališta dodatno doprinose isplativosti upravitelja (37). |
| --- | --- |

(176)

Imajući u vidu nepostojanje pouzdanih tržišnih referentnih vrijednosti, Komisija zastupa mišljenje da se s pomoću neke druge, općepriznate standardne metode procjene vrijednosti može utvrditi je li pravni posao izvršen po tržišnim uvjetima. Komisija zastupa mišljenje da se u slučaju infrastruktura koje su otvorene svim korisnicima i nisu namijenjene određenom korisniku načelo ulagatelja/gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu može smatrati ispunjenim ako korisnici infrastrukture s ex ante stajališta dodatno doprinose isplativosti upravitelja (37).

| (177) | To je slučaj ako se ugovorom upravitelja s pojedinim korisnikom omogućuje upravitelju da troškove koji proizlaze iz ugovora pokrije uz primjerenu profitnu maržu na temelju stabilnih srednjoročnih izgleda (38). |
| --- | --- |

(177)

To je slučaj ako se ugovorom upravitelja s pojedinim korisnikom omogućuje upravitelju da troškove koji proizlaze iz ugovora pokrije uz primjerenu profitnu maržu na temelju stabilnih srednjoročnih izgleda (38).

| (178) | Povrh toga bi kod te analize trebalo uzeti u obzir sve prihode i sve očekivane dodatne troškove koji nastaju upravitelju u vezi s djelatnostima predmetnog korisnika (39). |
| --- | --- |

(178)

Povrh toga bi kod te analize trebalo uzeti u obzir sve prihode i sve očekivane dodatne troškove koji nastaju upravitelju u vezi s djelatnostima predmetnog korisnika (39).

| (179) | Ti dodatni troškovi obuhvaćaju sve kategorije rashoda ili ulaganja, poput dodatnih troškova osoblja, opreme i ulaganja, koji su nastali uslijed prisutnosti korisnika. (40) Za razliku od toga, ne treba uključiti troškove koje bi upravitelj morao svejedno snositi bez obzira na ugovor s korisnikom. |
| --- | --- |

(179)

Ti dodatni troškovi obuhvaćaju sve kategorije rashoda ili ulaganja, poput dodatnih troškova osoblja, opreme i ulaganja, koji su nastali uslijed prisutnosti korisnika. (40) Za razliku od toga, ne treba uključiti troškove koje bi upravitelj morao svejedno snositi bez obzira na ugovor s korisnikom.

| (180) | Imajući u vidu te čimbenike, Komisija zastupa mišljenje da je ispunjeno načelo ulagatelja/gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu, tj. da sniženom naknadom za Propapier ne nastaje prednost iz sljedećih razloga:







  (a) | Postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda otvoreno je svim korisnicima i nije namijenjeno trgovačkom društvu Propapier. |
| --- | --- | --- |

(180)

Imajući u vidu te čimbenike, Komisija zastupa mišljenje da je ispunjeno načelo ulagatelja/gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu, tj. da sniženom naknadom za Propapier ne nastaje prednost iz sljedećih razloga:

(a)

Postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda otvoreno je svim korisnicima i nije namijenjeno trgovačkom društvu Propapier.

| (b) | Naknada koju plaća Propapier obuhvaća troškove tekućeg poslovanja, održavanja, popravaka, osoblja i upravljanja davanjima te kalkulacijsku amortizaciju i kalkulacijske kamate na 20 % vlastitog kapitala uloženog u postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda. Tako se naknadom pokrivaju svi dodatni troškovi koji nastaju upravitelju postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda u vezi s djelatnostima trgovačkog društva Propapier. |
| --- | --- |

(b)

Naknada koju plaća Propapier obuhvaća troškove tekućeg poslovanja, održavanja, popravaka, osoblja i upravljanja davanjima te kalkulacijsku amortizaciju i kalkulacijske kamate na 20 % vlastitog kapitala uloženog u postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda. Tako se naknadom pokrivaju svi dodatni troškovi koji nastaju upravitelju postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda u vezi s djelatnostima trgovačkog društva Propapier.

| (181) | U pogledu primjerene profitne marže koju je, zajedno s dodatnim troškovima, potrebno pokriti naknadom može se utvrditi da se naknadama u ovom slučaju ne pokrivaju samo dodatni troškovi, nego i kalkulacijske kamate na 20 % uloženog vlastitog kapitala. Iako to prema prethodno definiranom pristupu obračunu dodatnih troškova nije izričito utvrđeno kao primjerena dobit, to za upravitelja ipak predstavlja dodatni prihod, kakav bi postojao i u slučaju primjerene dobiti. |
| --- | --- |

(181)

U pogledu primjerene profitne marže koju je, zajedno s dodatnim troškovima, potrebno pokriti naknadom može se utvrditi da se naknadama u ovom slučaju ne pokrivaju samo dodatni troškovi, nego i kalkulacijske kamate na 20 % uloženog vlastitog kapitala. Iako to prema prethodno definiranom pristupu obračunu dodatnih troškova nije izričito utvrđeno kao primjerena dobit, to za upravitelja ipak predstavlja dodatni prihod, kakav bi postojao i u slučaju primjerene dobiti.

| (182) | Budući da na temelju naknada ne nastaje prednost za Propapier i one stoga ne predstavljaju državnu potporu, Komisija nije morala ispitati je li naknada zatečena potpora (vidjeti uvodne izjave 123. do 137.) ili operativna potpora (vidjeti uvodnu izjavu 26.) i bi li takva operativna potpora bila spojiva s unutarnjim tržištem. S obzirom na taj zaključak Komisija može ostaviti otvorenim i pitanje bi li se povratom naknada (u slučaju da se smatraju operativnom potporom) prekršilo načelo zaštite povjerenja i načelo jednakog postupanja. |
| --- | --- |

(182)

Budući da na temelju naknada ne nastaje prednost za Propapier i one stoga ne predstavljaju državnu potporu, Komisija nije morala ispitati je li naknada zatečena potpora (vidjeti uvodne izjave 123. do 137.) ili operativna potpora (vidjeti uvodnu izjavu 26.) i bi li takva operativna potpora bila spojiva s unutarnjim tržištem. S obzirom na taj zaključak Komisija može ostaviti otvorenim i pitanje bi li se povratom naknada (u slučaju da se smatraju operativnom potporom) prekršilo načelo zaštite povjerenja i načelo jednakog postupanja.

6.   ZAKLJUČAK

| (183) | Stoga Komisija dolazi do zaključka da ni izgradnja TAZV-ova postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda ni izgradnja parkirališta ni nova cesta ni proširenje/produbljenje kanala Odra – Spree ne predstavljaju infrastrukturne mjere namijenjene određenom poduzetniku. |
| --- | --- |

(183)

Stoga Komisija dolazi do zaključka da ni izgradnja TAZV-ova postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda ni izgradnja parkirališta ni nova cesta ni proširenje/produbljenje kanala Odra – Spree ne predstavljaju infrastrukturne mjere namijenjene određenom poduzetniku.

| (184) | Nadalje, Komisija zaključuje da naknade naplaćivane za pročišćavanje otpadnih voda ne predstavljaju državnu potporu. Načelo ulagatelja/gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu ispunjeno je, što znači da za trgovačko društvo Propapier PM2 GmbH ne nastaje ekonomska prednost, |
| --- | --- |

(184)

Nadalje, Komisija zaključuje da naknade naplaćivane za pročišćavanje otpadnih voda ne predstavljaju državnu potporu. Načelo ulagatelja/gospodarskog subjekta u tržišnom gospodarstvu ispunjeno je, što znači da za trgovačko društvo Propapier PM2 GmbH ne nastaje ekonomska prednost,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Infrastrukturne mjere koje provodi Njemačka ne predstavljaju infrastrukturu namijenjenu trgovačkom društvu Propapier PM2 GmbH. Naknade koje TAZV naplaćuje trgovačkom društvu Propapier za upotrebu postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda ne sadržavaju državnu potporu. Stoga infrastrukturne mjere i pravila za utvrđivanja naknada nisu državne potpore u smislu članka 107. stavka 1.UFEU-a.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Saveznoj Republici Njemačkoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 1. listopada 2014.

Za Komisiju

Joaquín ALMUNIA

Potpredsjednik

---

(1)  SL L 83, 27.3.1999., str. 1.

1

(2)  SL C 7, 12.1.2011., str. 10.

2

(3)  Vidjeti bilješku 2.

3

(4)  Odluka Komisije u predmetu državne potpore N 582/07 (SL C 131, 29.5.2008., str. 6.). Nakon što je konkurent Smurfit Kappa pobio odluku, Sud Europske unije svojom je presudom od 10. srpnja 2012. u predmetu T-304/08, Smurfit Kappa Group plc protiv Komisije poništio odluku Komisije. Dana 15. svibnja 2013. Komisija je pokrenula službeni istražni postupak u pogledu prijavljene regionalne potpore za Propapier (predmet državne potpore SA.23827(2013/C), SL C 230, 8.8.2013., str. 39.). Odluka o pokretanju postupka u predmetu državne potpore SA.23827 (2013/C) glasi: „Ako Komisija nakon službenog istražnog postupka u predmetu državne potpore SA.36147 (C 30/10) dođe do zaključka da druga ulaganja koja ostvaruju pravo na potporu zajedno s ulaganjem trgovačkog društva Propapier u tvornicu papira čine jedinstveno ulaganje ili da je Propapier dobio daljnje potpore u obliku infrastrukturnih mjera, cjelokupni paket potpora potrebno je ispitati s obzirom na njegovu spojivost s točkom 67. Smjernica o regionalnim državnim potporama.”

4

(5)  U svojem podnesku od 15. svibnja 2013. Njemačka je priopćila da je na ime opravdanih troškova u iznosu od 38 561 588 EUR isplaćen iznos od 30 849 271 EUR.

5

(6)  Izgradnja komunalne infrastrukture u interesu gospodarstva u okviru stavke zajedničkih rashoda „Poboljšanje regionalne gospodarske strukture” prema dijelu II. točki 7. Okvirnog plana e) Izgradnja ili dogradnja postrojenja za uklanjanje odnosno pročišćavanje otpadnih voda i otpada.

6

(7)  Odluka Komisije u predmetu državne potpore N 644e/02, C(2003)1999 od 9. srpnja 2003. (SL C 197, 21.8.2003., str. 12.).

7

(8)  Kommunalabgabengesetz für das Land Brandenburg (KAG). U trenutku odluke o pokretanju postupka na snazi je bio zakon KAG u verziji od 31. ožujka 2004. (List „Gesetz- und Verordnungsblatt” – GVBl. I/04, br. 08, str. 174.), kako je zadnje izmijenjena člankom 1. Zakona od 27. svibnja 2009. (GVBl. I/09, br. 07, str. 160.).

8

Kommunalabgabengesetz für das Land Brandenburg

(9)  Članak 6. zakona KAG u verziji koja je bila na snazi u trenutku odluke o pokretanju postupka glasi:

9

„Bei der Ermittlung der Verzinsung und der Abschreibungen bleibt der aus Beiträgen und bei der Verzinsung zusätzlich auch der aus Zuschüssen Dritter aufgebrachte Eigenkapitalanteil außer Betracht.” (Prijevod: Pri utvrđivanju ukamaćivanja i amortizacije ne uzima se u obzir udjel u vlastitom kapitalu dobiven iz doprinosâ, a pri ukamaćivanju ni udjel u vlastitom kapitalu dobiven iz subvencija trećih osoba.)

Bei der Ermittlung der Verzinsung und der Abschreibungen bleibt der aus Beiträgen und bei der Verzinsung zusätzlich auch der aus Zuschüssen Dritter aufgebrachte Eigenkapitalanteil außer Betracht.

U izmijenjenoj verziji zakona KAG od 5. prosinca 2013. (GVBl. I/13, [40]) piše:

„Bei der Ermittlung der Verzinsung und der Abschreibungen bleibt der aus Beiträgen aufgebrachte Eigenkapitalanteil außer Betracht (Abzugskapital). Die Gemeinden und Gemeindeverbände können ganz oder teilweise 1) Zuschüsse Dritter als Abzugskapital behandeln, 2) von einer Auflösung des Abzugskapitals zur Ermittlung der Verzinsung absehen, soweit dadurch die dauerhafte Bedienung des Kapitaldienstes nicht gefährdet wird.” (Prijevod: Pri utvrđivanju ukamaćivanja i amortizacije ne uzima se u obzir vlastiti kapital dobiven iz doprinosâ (oduzeti kapital). Općine i udruženja općina mogu potpuno ili djelomično 1. tretirati subvencije trećih osoba kao oduzeti kapital, 2. u svrhu utvrđivanja ukamaćivanja zanemariti propadanje oduzetog kapitala, ako se time ne ugrožava postojano otplaćivanje duga.)

Bei der Ermittlung der Verzinsung und der Abschreibungen bleibt der aus Beiträgen aufgebrachte Eigenkapitalanteil außer Betracht (Abzugskapital). Die Gemeinden und Gemeindeverbände können ganz oder teilweise 1) Zuschüsse Dritter als Abzugskapital behandeln, 2) von einer Auflösung des Abzugskapitals zur Ermittlung der Verzinsung absehen, soweit dadurch die dauerhafte Bedienung des Kapitaldienstes nicht gefährdet wird.

(10)  U odluci o pokretanju postupka opširno se razmatra odgovarajuće zakonodavstvo EU-a i Njemačke za područje pročišćavanja otpadnih voda: Direktiva Vijeća 91/271/EEZ od 21. svibnja 1991. o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda (SL L 135, 30.5.1991., str. 40.), Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.), njemački Zakon o vodnom gospodarstvu (Wasserhaushaltsgesetz), Zakon o vodama savezne pokrajine Brandenburg (Brandenburgisches Wassergesetz) i KAG Brandenburg. Detaljniji podaci o tome nalaze se u uvodnoj izjavi 40. ove odluke.

10

Wasserhaushaltsgesetz

Brandenburgisches Wassergesetz

(11)  Posljednja tri aspekta izričito su navedena u odluci o pokretanju postupka kao razlozi za pokretanje službenog istražnog postupka. Iako je pitanje predstavlja li postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda infrastrukturu namijenjenu određenom poduzetniku obrađeno samo u okviru istraživanja predstavljaju li snižene naknade potporu (vidjeti uvodne izjave 86. do 89. odluke o pokretanju postupka), podnositelj pritužbe taj je element svoje prvotne pritužbe ponovno naveo u okviru službenog istražnog postupka. Taj je aspekt (zajedno sa svim drugim navodima podnositelja pritužbe) dostavljen njemačkim tijelima, koja su se u svojim odgovorima i očitovala o tome. Imajući u vidu činjenicu da je Njemačka imala dostatne mogućnosti iznijeti svoje primjedbe o navodima da je postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda namijenjeno određenom poduzetniku, Komisija smatra da je taj aspekt potrebno ispitati u okviru ove Odluke.

11

(12)  SL C 54, 4.3.2006., str. 13.

12

(13)  Pritužba se odnosi i na elektranu, koja je izvorno bila dio prijavljenog projekta ulaganja trgovačkog društva Propapier. Međutim, Njemačka je priopćila Komisiji da je projekt poslije izmijenjen tako da elektrana više nije bila dio prijave te da je u skladu s tim umanjen iznos prvotno dodijeljene potpore. Stoga Komisija ne vidjeti razlog za daljnje razmatranje pritužbe s tog aspekta.

13

(14)  Vidjeti uvodne izjave 87. i 88. odluke o pokretanju postupka.

14

(15)  O povratu troškova vodnih usluga u članku 9. Okvirne direktive EU-a o vodama piše: „Države članice uzimaju u obzir načelo povrata troškova od vodnih usluga, uključujući i okolišne troškove i troškove resursâ, imajući u vidu ekonomsku analizu provedenu sukladno Prilogu III., i posebno u skladu s načelom da onečišćivač plaća.”

15

(16)  Vidjeti uvodnu izjavu 69. odluke o pokretanju postupka.

16

(17)  SL L 260, 6.10.1999., str. 1., posebno odjeljci II.4.4 i IV.3.3.1.

17

(18)  SL L 12, 15.1.2002., str. 1., posebno uvodne izjave 196. i 201.

18

(19)  Nadalje, Njemačka se već prije donošenja odluke o pokretanju postupka pozivala na to da je Komisija u predmetu Lenzing Lyocell (SL L 38, 8.2.2001., str. 33., uvodna izjava 41.) prihvatila dokaze koje je dostavila Austrija i prema kojima je cijena od 0,50 EUR po kubičnom metru u drugoj polovini 1990-ih godina bila uobičajena tržišna cijena za pročišćavanje otpadnih voda. Međutim, u tom je pogledu Komisija u odluci o pokretanju postupka utvrdila da se odluka u predmetu Lenzing Lyocell odnosi na činjenice koje su vrijedile više od deset godina prije predmetnog slučaja, i to u drugoj državi članici.

19

(20)  Usporedi članak 12. stavak 2. Zakona o lokalnoj i regionalnoj samoupravi savezne pokrajine Brandenburg (Kommunalverfassung des Landes Brandenburg – BbgKVerf) u vezi s člankom 7. stavkom 1. i stavkom 8. točkom (f) Statuta TAZV-ova postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda u industrijskoj zoni grada Eisenhüttenstadta.

20

Kommunalverfassung des Landes Brandenburg

(21)  Mišljenje nezavisnog odvjetnika van Grevena od 28. travnja 1993. u predmetu C-225/91 (Matra protiv Komisije), Zb. 1993., ECR I-3202, I-3222 (I-3235, točka 28.).

21

(22)  Obuhvaćeno obvezom čuvanja poslovne tajne.

22

(23)  Može se pronaći pod www.ipwonline.de.

23

(24)  Presuda Suda od 24. ožujka 2011. u povezanim predmetima T-455/08 Flughafen Leipzig-Halle GmbH i Mitteldeutsche Flughafen AG protiv Komisije i T-443/08 Savezna pokrajina Saska i savezna pokrajina Saska-Anhalt protiv Komisije, koja je kasnije potvrđena presudom Suda od 19. prosinca 2012. u predmetu C-288/11 P Mitteldeutsche Flughafen AG i Flughafen Leipzig-Halle GmbH protiv Komisije.

24

(25)  Njemačka je dostavila sažetak njemačkog zakonodavstva i pravnih tekstova koji se odnose na obračun naknada u svih 16 saveznih pokrajina. Nijednim od tih zakona nije dopušteno uzeti u obzir kalkulacijske kamate na subvencije. Usporedi prilog 10. uz podnesak Njemačke od 1. studenoga 2013.

25

(26)  Usporedi bilješku 19. za objašnjenje relevantnosti tog predmeta.

26

(27)  Vidjeti presudu Općeg suda od 30. travnja 2002., Gibraltar protiv Komisije, povezani predmeti T-195/01 i T-207/01, Zb. 2002., II-2309, točka 111.

27

(28)  Presuda Suda od 9. kolovoza 1994., Namur-Les assurances du crédit SA protiv Office national du ducroire i dr., C-44/93, Zb. 1994., I-3829, točka 29.

28

(29)  Dok se bavarskim zakonom općine tek sasvim općenito ovlašćuju za naplatu naknada, u jednoj sudskoj presudi o njegovoj primjeni za utvrđivanje tarife naknada upućuje se na odgovarajuće članke PrKAG-a.

29

(30)  Vidjeti str. 36. Sjeverna Rajna-Vestfalija, obrazloženje pokrajinske vlade u pogledu zakona, LT-Drs. 5/810.

30

(31)  Članak 6. stavak 1. zakona KAG Nordrhein-Westfalen i članak 6. zakona KAG Brandenburg: „Das veranschlagte Gebührenaufkommen soll die voraussichtlichen Kosten der Einrichtung oder Anlage nicht übersteigen.” (Prijevod: Procijenjeni prihod od naknada ne smije prelaziti predviđene troškove ustanove ili objekta). Članak 6. stavak 2. zakona KAG Nordrhein-Westfalen i članak 6. stavak 2. zakona KAG Brandenburg: „Zu den ansatzfähigen Kosten ‚gehören auch Entgelte für in Anspruch genommene Fremdleistungen, Abschreibungen, die nach der mutmaßlichen Nutzungsdauer oder Leistungsmenge gleichmäßig zu bemessen sind, sowie eine angemessene Verzinsung des aufgewandten Kapitals. Bei der Verzinsung bleibt der aus Beiträgen und Zuschüssen Dritter aufgebrachte Eigenkapitalanteil außer Betracht.’” (Prijevod: Opravdanim troškovima pripadaju i naknade za upotrijebljene tuđe usluge, amortizacija, čija se visina mora utvrditi ravnomjerno prema vjerojatnom vijeku upotrebe ili obimu usluga, te primjereno ukamaćivanje uloženog kapitala. Pri ukamaćivanju se ne uzima u obzir udjel u vlastitom kapitalu dobiven iz doprinosa i subvencija trećih osoba.)

31

Das veranschlagte Gebührenaufkommen soll die voraussichtlichen Kosten der Einrichtung oder Anlage nicht übersteigen.

Zu den ansatzfähigen Kosten ‚gehören auch Entgelte für in Anspruch genommene Fremdleistungen, Abschreibungen, die nach der mutmaßlichen Nutzungsdauer oder Leistungsmenge gleichmäßig zu bemessen sind, sowie eine angemessene Verzinsung des aufgewandten Kapitals. Bei der Verzinsung bleibt der aus Beiträgen und Zuschüssen Dritter aufgebrachte Eigenkapitalanteil außer Betracht.’

(32)  Zakon o samoupravi općina i udruženja općina u DR Njemačkoj (Gesetz über die Selbstverwaltung der Gemeinden und Gemeindeverbände in der DDR) od 17. svibnja 1990.

32

Gesetz über die Selbstverwaltung der Gemeinden und Gemeindeverbände in der DDR

(33)  Prema članku 23. rečenici 2. Ustava u verziji od 23. svibnja 1949.

33

(34)  Odluka Komisije 2003/227/EZ od 2. kolovoza 2002. o različitim mjerama i državnoj potpori Španjolske u korist zabavnog parka „Terra Mítica SA”, Benidorm (Alicante) (SL L 91, 8.4.2003., str. 23.), uvodna izjava 64.

34

(35)  Vidjeti uvodne izjave 66. i 68. odluke o pokretanju postupka.

35

(36)  Presuda Suda od 23. veljače 1961., De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg protiv Visokog tijela Europske zajednice za ugljen i čelik, predmet 30-59, Zb. 1961., str. 1.; presuda Suda od 1. prosinca 1998., Ecotrade protiv AFS-a, C-200/97, Zb. 1998., I-7907, točka 34.; presuda Suda od 19. svibnja 1999., Italija protiv Komisije, C-6/97, Zb. 1999., I-2981, točka 15.

36

(37)  Vidjeti stavak 63. Smjernica o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima (SL C 99, 4.4.2014., str. 3.).

37

(38)  Ibid.

38

(39)  Ako upravitelj, primjerice, mora infrastrukturu posebno izgrađivati ili prilagođavati zbog potreba određenog korisnika, takve bi troškove trebalo uzeti u obzir pri izračunavanju dodatnih troškova. Vidjeti stavak 64. rečenicu 4. Smjernica o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima.

39

(40)  Vidjeti stavak 64. Smjernica Komisije o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima i uvodnu izjavu 94. odluke Komisije u predmetu SA.1885 – C 5/08 (ex NN 58/07) – Danska – Nezakonite potpore trgovačkog društva Aarhus Lufthavn A/S u korist trgovačkog društva Ryanair.

40

---