# Europos Sąjungos C 97/2015

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 97 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 58 tomas2015m. kovo 24d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 97

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

58 tomas2015m. kovo 24d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2015/C 097/01 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.7508 – DCC Energy / Esso SAF) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 097/02 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.7504 – Carlyle / CITIC / AsiaSat) (
  1
  ) | 1 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2015/C 097/01

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.7508 – DCC Energy / Esso SAF) (
  1
  )

1

1

2015/C 097/02

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.7504 – Carlyle / CITIC / AsiaSat) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2015/C 097/03 | Ataskaita dėl galimybės susipažinti su teisės aktais | 2 |
| | Europos Komisija |
| 2015/C 097/04 | Euro kursas | 11 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2015/C 097/05 | Maltos Vyriausybės pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų | 12 |
| 2015/C 097/06 | Komisijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 16 straipsnio 4 dalį. – Su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo panaikinimas (
  1
  ) | 13 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2015/C 097/03

Ataskaita dėl galimybės susipažinti su teisės aktais

2

Europos Komisija

2015/C 097/04

Euro kursas

11

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2015/C 097/05

Maltos Vyriausybės pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų

12

2015/C 097/06

Komisijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 16 straipsnio 4 dalį. – Su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo panaikinimas (
  1
  )

1

13

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 24.3.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 97/1

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.7508 – DCC Energy / Esso SAF)

(Tekstas svarbus EEE)

(2015/C 97/01)

2015 m. kovo 12 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32015M7508. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32015M7508. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 24.3.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 97/1

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.7504 – Carlyle / CITIC / AsiaSat)

(Tekstas svarbus EEE)

(2015/C 97/02)

2015 m. kovo 17 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32015M7504. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32015M7504. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 24.3.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 97/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 97/2

---

Ataskaita dėl galimybės susipažinti su teisės aktais

(2015/C 97/03)

I.   ĮVADAS

„Ignorantia juris non excusat“

| 1. | Europos Sąjungos teisė apima plačią veiksmų sritį pagal Sutartimis nustatytą struktūrą. Ji apima ne tik bendrus aspektus (pavyzdžiui, ja nustatoma ES struktūra ir jos veikimas) – šia teise reglamentuojami ir kiti Europos piliečių ir įmonių kasdienio gyvenimo aspektai. Visose valstybėse narėse gyvenantiems piliečiams itin svarbios taisyklės, reglamentuojančios skyrybų pripažinimą ir sprendimus, susijusius su išlaikymo prievolėmis ar paveldėjimo klausimais. Be to, bendrovių teisė, vidaus rinkos veikimo taisyklės ir bankroto procedūros yra konkretesni įmonėms aktualūs pavyzdžiai. |
| --- | --- |

1.

Europos Sąjungos teisė apima plačią veiksmų sritį pagal Sutartimis nustatytą struktūrą. Ji apima ne tik bendrus aspektus (pavyzdžiui, ja nustatoma ES struktūra ir jos veikimas) – šia teise reglamentuojami ir kiti Europos piliečių ir įmonių kasdienio gyvenimo aspektai. Visose valstybėse narėse gyvenantiems piliečiams itin svarbios taisyklės, reglamentuojančios skyrybų pripažinimą ir sprendimus, susijusius su išlaikymo prievolėmis ar paveldėjimo klausimais. Be to, bendrovių teisė, vidaus rinkos veikimo taisyklės ir bankroto procedūros yra konkretesni įmonėms aktualūs pavyzdžiai.

| 2. | Taigi galimybės susipažinti su teisės aktais klausimas yra itin svarbus. Atsižvelgiant į tai, Tarybos E. teisės darbo grupėje vyko techninio pobūdžio diskusijos. Šią darbo grupę sudaro 28 valstybių narių, Leidinių biuro, Komisijos ir Tarybos Generalinio sekretoriato atstovai. Jos darbe taip pat dalyvavo Europos Sąjungos Teisingumo Teismo atstovai. Šios darbo grupės konkretus uždavinys – nagrinėti geresnės teisinių duomenų sklaidos ir naudojamų techninių priemonių koordinavimo klausimus, siekiant užtikrinti galimybę kuo paprasčiau susipažinti tiek su Europos teisės aktais, tiek su valstybių narių teisės aktais, kurie reikalingi Europos priemonėms įgyvendinti. |
| --- | --- |

2.

Taigi galimybės susipažinti su teisės aktais klausimas yra itin svarbus. Atsižvelgiant į tai, Tarybos E. teisės darbo grupėje vyko techninio pobūdžio diskusijos. Šią darbo grupę sudaro 28 valstybių narių, Leidinių biuro, Komisijos ir Tarybos Generalinio sekretoriato atstovai. Jos darbe taip pat dalyvavo Europos Sąjungos Teisingumo Teismo atstovai. Šios darbo grupės konkretus uždavinys – nagrinėti geresnės teisinių duomenų sklaidos ir naudojamų techninių priemonių koordinavimo klausimus, siekiant užtikrinti galimybę kuo paprasčiau susipažinti tiek su Europos teisės aktais, tiek su valstybių narių teisės aktais, kurie reikalingi Europos priemonėms įgyvendinti.

| 3. | Šioje ataskaitoje siekiama aptarti pagrindinius pasiekimus, padarytus galimybės susipažinti su Europos teisės aktais ir nacionaliniais teisės aktais srityje, taip pat galimybę suteikti galimybę susipažinti su trečiųjų valstybių teisės aktais, kai tai atitinka Europos Sąjungos ir valstybių narių interesus. |
| --- | --- |

3.

Šioje ataskaitoje siekiama aptarti pagrindinius pasiekimus, padarytus galimybės susipažinti su Europos teisės aktais ir nacionaliniais teisės aktais srityje, taip pat galimybę suteikti galimybę susipažinti su trečiųjų valstybių teisės aktais, kai tai atitinka Europos Sąjungos ir valstybių narių interesus.

II.   GALIMYBĖ SUSIPAŽINTI SU TEISĖS AKTAIS

GALIMYBĖ SUSIPAŽINTI SU TEISĖS AKTAIS

| 4. | Siekdamos naudotis Europos Sąjungai Sutartimis suteiktais įgaliojimais institucijos priima reglamentus, direktyvas, sprendimus, rekomendacijas ir nuomones. Reglamentai yra taikomi visuotinai. Jie yra privalomi visais aspektais ir tiesiogiai taikomi visose valstybėse narėse. Todėl būtina nedelsiant suteikti galimybę susipažinti su tokiais teisės aktais, kurie yra įtraukiami į valstybių narių teisės sistemas ir įsigalioja be papildomų aktų. |
| --- | --- |

4.

Siekdamos naudotis Europos Sąjungai Sutartimis suteiktais įgaliojimais institucijos priima reglamentus, direktyvas, sprendimus, rekomendacijas ir nuomones. Reglamentai yra taikomi visuotinai. Jie yra privalomi visais aspektais ir tiesiogiai taikomi visose valstybėse narėse. Todėl būtina nedelsiant suteikti galimybę susipažinti su tokiais teisės aktais, kurie yra įtraukiami į valstybių narių teisės sistemas ir įsigalioja be papildomų aktų.

| 5. | Direktyvomis valstybės narės, kurioms jos skirtos, įpareigojamos siekti numatyto rezultato, bet nacionalinės valdžios institucijos gali pasirinkti formą ir būdus. Direktyvos turi būti perkeltos į valstybių narių teisę nacionalinėmis priemonėmis. Būtent šiuo būdu yra susijusi Europos Sąjungos teisė ir nacionalinės teisės aktai. |
| --- | --- |

5.

Direktyvomis valstybės narės, kurioms jos skirtos, įpareigojamos siekti numatyto rezultato, bet nacionalinės valdžios institucijos gali pasirinkti formą ir būdus. Direktyvos turi būti perkeltos į valstybių narių teisę nacionalinėmis priemonėmis. Būtent šiuo būdu yra susijusi Europos Sąjungos teisė ir nacionalinės teisės aktai.

| 6. | Sprendimai yra privalomi visais aspektais. Jie yra privalomi tik tiems, kam yra skirti. Rekomendacijos ir nuomonės neturi privalomosios galios. |
| --- | --- |

6.

Sprendimai yra privalomi visais aspektais. Jie yra privalomi tik tiems, kam yra skirti. Rekomendacijos ir nuomonės neturi privalomosios galios.

III.   GALIMYBĖ SUSIPAŽINTI SU TEISĖS AKTAIS EUROPOS LYGIU

GALIMYBĖ SUSIPAŽINTI SU TEISĖS AKTAIS EUROPOS LYGIU

1.   EUR-Lex

EUR-Lex

| 7. | „EUR-Lex“ svetainė yra vertinga prieigos prie teisės aktų platforma ir vienas iš svarbiausių ir ilgaamžiškiausių Europos Sąjungos produktų. Prisijungus adresu EUR-lex.europa.eu svetainėje pateikiama išsami informacija apie ES ir nacionalinę teisę, joje patalpinti Europos Sąjungos oficialiojo leidinio puslapiai ir siūloma daug informacijos apie teisėkūros procedūras, parengiamuosius aktus ir ES teismų praktiką. |
| --- | --- |

7.

„EUR-Lex“ svetainė yra vertinga prieigos prie teisės aktų platforma ir vienas iš svarbiausių ir ilgaamžiškiausių Europos Sąjungos produktų. Prisijungus adresu EUR-lex.europa.eu svetainėje pateikiama išsami informacija apie ES ir nacionalinę teisę, joje patalpinti Europos Sąjungos oficialiojo leidinio puslapiai ir siūloma daug informacijos apie teisėkūros procedūras, parengiamuosius aktus ir ES teismų praktiką.

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

| 8. | „EUR-Lex“ yra visą laiką plėtojama, ypač daug dėmesio skiriant piliečių teisinės informacijos poreikiui; svetainė laipsniškai papildyta nauju turiniu, kuris vėliau pripažintas itin svarbiu. Taigi nors pirmosiose svetainės versijose buvo pateikiamas tik „europinis“ turinys, „N-Lex“ portale pateikiamos nuorodos į nacionalinės teisės aktus. Svetainėje taip pat pateikiamos nuolat tobulinamos efektyvios ir išsamios paieškos priemonės, pritaikytos tiek piliečių, tiek teisininkų poreikiams. |
| --- | --- |

8.

„EUR-Lex“ yra visą laiką plėtojama, ypač daug dėmesio skiriant piliečių teisinės informacijos poreikiui; svetainė laipsniškai papildyta nauju turiniu, kuris vėliau pripažintas itin svarbiu. Taigi nors pirmosiose svetainės versijose buvo pateikiamas tik „europinis“ turinys, „N-Lex“ portale pateikiamos nuorodos į nacionalinės teisės aktus. Svetainėje taip pat pateikiamos nuolat tobulinamos efektyvios ir išsamios paieškos priemonės, pritaikytos tiek piliečių, tiek teisininkų poreikiams.

| 9. | „EUR-Lex“ svetainę valdo Europos Sąjungos leidinių biuras, kuris savo ruožtu turi vadybos komitetą, kuriame atstovaujama įvairioms ES institucijoms. Leidinių biurui dirbti taip pat padeda Tarpinstitucinė teisės darbo grupė (ILWP). |
| --- | --- |

9.

„EUR-Lex“ svetainę valdo Europos Sąjungos leidinių biuras, kuris savo ruožtu turi vadybos komitetą, kuriame atstovaujama įvairioms ES institucijoms. Leidinių biurui dirbti taip pat padeda Tarpinstitucinė teisės darbo grupė (ILWP).

2.   Oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimas

Oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimas

| 10. | 2013 m. kovo 7 d. Taryba priėmė Reglamentą (ES) Nr. 216/2013 (1). Tame 2013 m. liepos 1 d. įsigaliojusiame reglamente nustatyta, kad Oficialusis leidinys skelbiamas elektroniniu pavidalu oficialiomis Europos Sąjungos institucijų kalbomis. Tik elektroniniu pavidalu paskelbtas Oficialusis leidinys yra autentiškas ir turi teisinę galią. |
| --- | --- |

10.

2013 m. kovo 7 d. Taryba priėmė Reglamentą (ES) Nr. 216/2013 (1). Tame 2013 m. liepos 1 d. įsigaliojusiame reglamente nustatyta, kad Oficialusis leidinys skelbiamas elektroniniu pavidalu oficialiomis Europos Sąjungos institucijų kalbomis. Tik elektroniniu pavidalu paskelbtas Oficialusis leidinys yra autentiškas ir turi teisinę galią.

1

| 11. | Išskirtinėmis aplinkybėmis Oficialiojo leidinio elektroninio leidimo paskelbti gali būti neįmanoma dėl nenumatytų ir išimtinių Leidinių biuro informacinės sistemos sutrikimų. Tokiais atvejais autentiškas yra ir teisinę galią turi tik Oficialiojo leidinio spausdintinis leidimas. |
| --- | --- |

11.

Išskirtinėmis aplinkybėmis Oficialiojo leidinio elektroninio leidimo paskelbti gali būti neįmanoma dėl nenumatytų ir išimtinių Leidinių biuro informacinės sistemos sutrikimų. Tokiais atvejais autentiškas yra ir teisinę galią turi tik Oficialiojo leidinio spausdintinis leidimas.

| 12. | Oficialiojo leidinio elektroniniam leidimui naudojamas saugus elektroninis parašas ir jis prieinamas visuomenei „EUR-Lex“ svetainėje naudojamu formatu ir neribotą laiką. Su juo galima susipažinti nemokamai. |
| --- | --- |

12.

Oficialiojo leidinio elektroniniam leidimui naudojamas saugus elektroninis parašas ir jis prieinamas visuomenei „EUR-Lex“ svetainėje naudojamu formatu ir neribotą laiką. Su juo galima susipažinti nemokamai.

| 13. | To reglamento priėmimas – esminis žingsnis užtikrinant galimybę susipažinti su ES teisės aktais; juo suteikta teisinio tikrumo piliečiams, įmonėms ir institucijoms, taip pat suteikta paprasta, tiesioginė ir patogi vartotojui prieiga. |
| --- | --- |

13.

To reglamento priėmimas – esminis žingsnis užtikrinant galimybę susipažinti su ES teisės aktais; juo suteikta teisinio tikrumo piliečiams, įmonėms ir institucijoms, taip pat suteikta paprasta, tiesioginė ir patogi vartotojui prieiga.

3.   Vertimai

Vertimai

| 14. | Reglamentu Nr. 1 (2), paskelbtu 1958 m. spalio 6 d. Oficialiajame leidinyje, su daliniais pakeitimais, padarytais įstojus naujoms valstybėms narėms, nustatytos kalbos, kuriomis turi būti priimami Europos Sąjungos teisės aktai. Šiuo metu visi teisės aktai pateikiami 23 ES institucijų kalbomis, taip pat 24-a kalba, jeigu Taryba ir Europos Parlamentas priima reglamentus pagal įprastą teisėkūros procedūrą. Tai užtikrina, kad ES lygiu priimami teisės aktai būtų visiškai suprantami ir su jais būtų galima susipažinti, ir kartu būtų perteikiami visomis Europos Sąjungos kalbomis visapusiškai gerbiant valstybių narių kultūras. |
| --- | --- |

14.

Reglamentu Nr. 1 (2), paskelbtu 1958 m. spalio 6 d. Oficialiajame leidinyje, su daliniais pakeitimais, padarytais įstojus naujoms valstybėms narėms, nustatytos kalbos, kuriomis turi būti priimami Europos Sąjungos teisės aktai. Šiuo metu visi teisės aktai pateikiami 23 ES institucijų kalbomis, taip pat 24-a kalba, jeigu Taryba ir Europos Parlamentas priima reglamentus pagal įprastą teisėkūros procedūrą. Tai užtikrina, kad ES lygiu priimami teisės aktai būtų visiškai suprantami ir su jais būtų galima susipažinti, ir kartu būtų perteikiami visomis Europos Sąjungos kalbomis visapusiškai gerbiant valstybių narių kultūras.

2

4.   ES glosarijai. „Eurovoc“

ES glosarijai. „Eurovoc“

| 15. | Europos Sąjungos aktai yra labai specifiniai ir juose yra itin daug sąvokų – dėl to labai greitai išaugo šių sąvokų katalogavimo priemonės poreikis. Iš tiesų ES teisės aktų nuostatų terminai, kurie nėra aiškiai susieti su valstybių narių teisės aktais jų reikšmės ir taikymo srities nustatymo tikslu, paprastai turi būti aiškinami nepriklausomai ir vienodai visoje Europos Sąjungoje, atsižvelgiant į nuostatos kontekstą ir atitinkamu teisės aktu siekiamą tikslą (3). |
| --- | --- |

15.

Europos Sąjungos aktai yra labai specifiniai ir juose yra itin daug sąvokų – dėl to labai greitai išaugo šių sąvokų katalogavimo priemonės poreikis. Iš tiesų ES teisės aktų nuostatų terminai, kurie nėra aiškiai susieti su valstybių narių teisės aktais jų reikšmės ir taikymo srities nustatymo tikslu, paprastai turi būti aiškinami nepriklausomai ir vienodai visoje Europos Sąjungoje, atsižvelgiant į nuostatos kontekstą ir atitinkamu teisės aktu siekiamą tikslą (3).

3

| 16. | Atsižvelgdama į tai, Europos Sąjunga parengė „Eurovoc“ – visose ES teisės srityse vartojamų terminų aiškinamąjį žodyną. Siekiant patenkinti vartotojų poreikius ir atsižvelgti į Europos Sąjungos pobūdį, aiškinamasis žodynas pateikiamas visomis ES kalbomis. Ieškodami informacijos apie sąvoką vartotojai pasitelkdami glosarijus galės rasti atitinkamą sąvoką kita kalba. |
| --- | --- |

16.

Atsižvelgdama į tai, Europos Sąjunga parengė „Eurovoc“ – visose ES teisės srityse vartojamų terminų aiškinamąjį žodyną. Siekiant patenkinti vartotojų poreikius ir atsižvelgti į Europos Sąjungos pobūdį, aiškinamasis žodynas pateikiamas visomis ES kalbomis. Ieškodami informacijos apie sąvoką vartotojai pasitelkdami glosarijus galės rasti atitinkamą sąvoką kita kalba.

5.   Metaduomenų standartizavimas

Metaduomenų standartizavimas

| 17. | Metaduomenų standartizavimas automatiškai padeda užtikrinti efektyvesnį informacijos paskirstymą internetu. Šiuo tikslu Europos institucijos įsteigė Tarpinstitucinį metaduomenų valdymo komitetą (IMMC), kurio vaidmuo yra nustatyti bendrus metaduomenis, keistis taisyklėmis ir protokolais ir minimaliais metaduomenų rinkiniais. Atsižvelgdamos į tas pačias aplinkybes, ES institucijos ir tam tikros valstybės narės taip pat dirba Europos teisės aktų identifikatoriaus (ELI) įgyvendinimo srityje (žr. toliau). |
| --- | --- |

17.

Metaduomenų standartizavimas automatiškai padeda užtikrinti efektyvesnį informacijos paskirstymą internetu. Šiuo tikslu Europos institucijos įsteigė Tarpinstitucinį metaduomenų valdymo komitetą (IMMC), kurio vaidmuo yra nustatyti bendrus metaduomenis, keistis taisyklėmis ir protokolais ir minimaliais metaduomenų rinkiniais. Atsižvelgdamos į tas pačias aplinkybes, ES institucijos ir tam tikros valstybės narės taip pat dirba Europos teisės aktų identifikatoriaus (ELI) įgyvendinimo srityje (žr. toliau).

| 18. | Tokiu būdu dirbdama metaduomenų standartizavimo srityje ES siekia pagerinti galimybes susipažinti su internetu pateikiama informacija ir, bendrai, užtikrinti geresnį informavimą apie teisės aktus ir geresnes galimybes su jais susipažinti. |
| --- | --- |

18.

Tokiu būdu dirbdama metaduomenų standartizavimo srityje ES siekia pagerinti galimybes susipažinti su internetu pateikiama informacija ir, bendrai, užtikrinti geresnį informavimą apie teisės aktus ir geresnes galimybes su jais susipažinti.

6.   Konsolidavimas ir kodifikavimas

Konsolidavimas ir kodifikavimas

| 19. | Europos Sąjungos lygiu skiriamos konsolidavimo ir kodifikavimo sąvokos. Abu šie terminai taip pat gali būti vartojami kitomis reikšmėmis valstybių narių nacionalinėse teisinėse sistemose. |
| --- | --- |

19.

Europos Sąjungos lygiu skiriamos konsolidavimo ir kodifikavimo sąvokos. Abu šie terminai taip pat gali būti vartojami kitomis reikšmėmis valstybių narių nacionalinėse teisinėse sistemose.

a)   Konsolidavimas

Konsolidavimas

| 20. | Konsolidavimas – tai procedūra, pagal kurią pagrindinio akto nuostatos ir visi vėlesni jo pakeitimai surenkami į vieną bendrą tekstą. Šį rinkinį sudaro tik dėstomoji dalis (į konsoliduotą aktą perkeliamos pagrindinio akto konstatuojamosios dalys). Tikslas – pateikti piliečiams ES teisės aktus nesunkiai perskaitoma forma. Taigi konsolidavimu labai prisidedama prie to, kad būtų galima paprasčiau ir patogiau susipažinti su informacija apie ES teisės aktus. |
| --- | --- |

20.

Konsolidavimas – tai procedūra, pagal kurią pagrindinio akto nuostatos ir visi vėlesni jo pakeitimai surenkami į vieną bendrą tekstą. Šį rinkinį sudaro tik dėstomoji dalis (į konsoliduotą aktą perkeliamos pagrindinio akto konstatuojamosios dalys). Tikslas – pateikti piliečiams ES teisės aktus nesunkiai perskaitoma forma. Taigi konsolidavimu labai prisidedama prie to, kad būtų galima paprasčiau ir patogiau susipažinti su informacija apie ES teisės aktus.

| 21. | Tačiau konsolidavimas neapima naujo teisės akto priėmimo, todėl neturi teisinio poveikio. Konsolidavimą atlieka Leidinių biuras, o konsoliduoti tekstai įtraukiami į „EUR-Lex“ svetainės duomenų bazę. |
| --- | --- |

21.

Tačiau konsolidavimas neapima naujo teisės akto priėmimo, todėl neturi teisinio poveikio. Konsolidavimą atlieka Leidinių biuras, o konsoliduoti tekstai įtraukiami į „EUR-Lex“ svetainės duomenų bazę.

| 22. | Leidinių biuras atlieka ES teisės aktų konsolidavimą visomis oficialiosiomis kalbomis kas dieną. Reglamentų, direktyvų ir sprendimų konsoliduotos redakcijos sistemingai atnaujinamos atitinkamomis redakcijomis įvairiomis kalbomis kai tik iš dalies keičiantis aktas paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Be to, konsolidavimas yra kodifikavimo ir išdėstymo nauja redakcija pagrindas. |
| --- | --- |

22.

Leidinių biuras atlieka ES teisės aktų konsolidavimą visomis oficialiosiomis kalbomis kas dieną. Reglamentų, direktyvų ir sprendimų konsoliduotos redakcijos sistemingai atnaujinamos atitinkamomis redakcijomis įvairiomis kalbomis kai tik iš dalies keičiantis aktas paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Be to, konsolidavimas yra kodifikavimo ir išdėstymo nauja redakcija pagrindas.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

| 23. | 2014 m. pabaigoje buvo daugiau kaip 3 650 galiojančių teisės aktų, kurie buvo konsoliduoti (konsoliduotų aktų rinkiniai), apjungiant maždaug 15 000 atskirų aktų. Šie rinkiniai neatspindi visos acquis, kadangi kai kurie aktai niekada nebuvo iš dalies keičiami, o tik trumpą laikotarpį taikomi aktai nėra konsoliduojami. |
| --- | --- |

23.

2014 m. pabaigoje buvo daugiau kaip 3 650 galiojančių teisės aktų, kurie buvo konsoliduoti (konsoliduotų aktų rinkiniai), apjungiant maždaug 15 000 atskirų aktų. Šie rinkiniai neatspindi visos acquis, kadangi kai kurie aktai niekada nebuvo iš dalies keičiami, o tik trumpą laikotarpį taikomi aktai nėra konsoliduojami.

acquis

| 24. | Pastaraisiais metais per metus vidutiniškai paskelbiama apie 1 000 000 puslapių PDF formatu visomis ES oficialiosiomis kalbomis. |
| --- | --- |

24.

Pastaraisiais metais per metus vidutiniškai paskelbiama apie 1 000 000 puslapių PDF formatu visomis ES oficialiosiomis kalbomis.

b)   Kodifikavimas ir išdėstymas nauja redakcija

Kodifikavimas ir išdėstymas nauja redakcija

| 25. | Kodifikavimo procedūros tikslas – panaikinti kodifikavimui atrinktus aktus ir pakeisti juos vienu bendru aktu niekaip nekeičiant jų esmės. |
| --- | --- |

25.

Kodifikavimo procedūros tikslas – panaikinti kodifikavimui atrinktus aktus ir pakeisti juos vienu bendru aktu niekaip nekeičiant jų esmės.

| 26. | Todėl kodifikavimą atlieka pirminį aktą priėmusios institucijos, kaip nustatyta Sutartyse. Atitinkami aktai turi teisinę galią ir yra skelbiami Oficialiojo leidinio L serijoje. |
| --- | --- |

26.

Todėl kodifikavimą atlieka pirminį aktą priėmusios institucijos, kaip nustatyta Sutartyse. Atitinkami aktai turi teisinę galią ir yra skelbiami Oficialiojo leidinio L serijoje.

| 27. | Išdėstymas nauja redakcija – tai teisės akto priėmimas, kai į vieną bendrą tekstą įtraukiami ir ankstesnio teisės akto esminiai pakeitimai, ir to akto nekeistos nuostatos. Naujasis teisės aktas pakeičia ir panaikina ankstesnįjį aktą. |
| --- | --- |

27.

Išdėstymas nauja redakcija – tai teisės akto priėmimas, kai į vieną bendrą tekstą įtraukiami ir ankstesnio teisės akto esminiai pakeitimai, ir to akto nekeistos nuostatos. Naujasis teisės aktas pakeičia ir panaikina ankstesnįjį aktą.

| 28. | Turėtų būti dedama daugiau pastangų, kad iš dalies keičiant galiojantį dokumentą aktai būtų kodifikuojami arba išdėstomi nauja redakcija, kadangi tokiu būdu išvengiama didelio skaičiaus atskirų iš dalies keičiančių aktų, dėl kurių teisės aktai dažnai tampa sunkiau suprantami. |
| --- | --- |

28.

Turėtų būti dedama daugiau pastangų, kad iš dalies keičiant galiojantį dokumentą aktai būtų kodifikuojami arba išdėstomi nauja redakcija, kadangi tokiu būdu išvengiama didelio skaičiaus atskirų iš dalies keičiančių aktų, dėl kurių teisės aktai dažnai tampa sunkiau suprantami.

| 29. | Šiuo atveju itin svarbu pažymėti, kad 2001 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija priėmė Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (2002/C 77/01). |
| --- | --- |

29.

Šiuo atveju itin svarbu pažymėti, kad 2001 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija priėmė Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (2002/C 77/01).

| 30. | Neseniai Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pirmą kartą susitarė atlikti išdėstymą nauja redakcija teisėkūros procedūros metu; tas susitarimas sudarytas Europos Parlamento ir Tarybos bendro sprendimo susitarus su Komisija forma. Tas sprendimas buvo susijęs su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1346/2000 dėl bankroto bylų – vietoje to buvo pasirinktas išdėstymas nauja redakcija. |
| --- | --- |

30.

Neseniai Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pirmą kartą susitarė atlikti išdėstymą nauja redakcija teisėkūros procedūros metu; tas susitarimas sudarytas Europos Parlamento ir Tarybos bendro sprendimo susitarus su Komisija forma. Tas sprendimas buvo susijęs su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1346/2000 dėl bankroto bylų – vietoje to buvo pasirinktas išdėstymas nauja redakcija.

| 31. | Aktyviau naudojant išdėstymo nauja redakcija metodą arba kodifikuojant iš dalies keičiančius aktus, kai jie priimami, piliečiams būtų pateikti išsamūs ir suprantami tekstai, turintys teisinį poveikį. |
| --- | --- |

31.

Aktyviau naudojant išdėstymo nauja redakcija metodą arba kodifikuojant iš dalies keičiančius aktus, kai jie priimami, piliečiams būtų pateikti išsamūs ir suprantami tekstai, turintys teisinį poveikį.

IV.   NACIONALINĖS TEISĖS AKTAI

NACIONALINĖS TEISĖS AKTAI

a)   Teisės aktai

Teisės aktai

i)   „N-Lex“

„N-Lex“

| 32. | „N-Lex“ svetainė pradėjo veikti 2006 m. ir joje siekiama pateikti informaciją apie visų ES valstybių narių nacionalinės teisės aktus. |
| --- | --- |

32.

„N-Lex“ svetainė pradėjo veikti 2006 m. ir joje siekiama pateikti informaciją apie visų ES valstybių narių nacionalinės teisės aktus.

| 33. | „N-Lex“ svetainėje pateikta viena bendra paieškos forma visomis kalbomis, kurioje rodomi rezultatai iš valstybių narių nacionalinių duomenų bazių. Ši sistema naudojama kartu su „Eurovoc“ ir leidžia piliečiams ieškoti sąvokų, kurios jiems neaiškios jų gimtąja kalba, arba skiriasi nuo jų nacionalinėje sistemoje vartojamų sąvokų. |
| --- | --- |

33.

„N-Lex“ svetainėje pateikta viena bendra paieškos forma visomis kalbomis, kurioje rodomi rezultatai iš valstybių narių nacionalinių duomenų bazių. Ši sistema naudojama kartu su „Eurovoc“ ir leidžia piliečiams ieškoti sąvokų, kurios jiems neaiškios jų gimtąja kalba, arba skiriasi nuo jų nacionalinėje sistemoje vartojamų sąvokų.

| 34. | Europos Sąjungos daugiakalbiškumas, kuris yra vertybė, kartu kelia didelių sunkumų galimybių susipažinti su teisės aktais srityje – nesant jokio vertimo, prieiga prie nacionalinių svetainių, kuriose pateikiami teisės aktai, būtų galima naudotis tik ribotai. Reikėtų paminėti, kad kai kurios valstybės narės pateikia savo nacionalinės teisės aktų vertimus kita ES kalba, kad padėtų skaitytojams suprasti tuos dokumentus. Be to, yra planų (žr. toliau) pateikti nuorodą į automatinio vertimo priemonę, kurios pagalba būtų galima užsakyti paieškos rezultatų vertimą; tai sudarytų galimybes vartotojams gauti išsamią, prieinamą ir suprantamą informaciją apie valstybių narių teisės aktus. |
| --- | --- |

34.

Europos Sąjungos daugiakalbiškumas, kuris yra vertybė, kartu kelia didelių sunkumų galimybių susipažinti su teisės aktais srityje – nesant jokio vertimo, prieiga prie nacionalinių svetainių, kuriose pateikiami teisės aktai, būtų galima naudotis tik ribotai. Reikėtų paminėti, kad kai kurios valstybės narės pateikia savo nacionalinės teisės aktų vertimus kita ES kalba, kad padėtų skaitytojams suprasti tuos dokumentus. Be to, yra planų (žr. toliau) pateikti nuorodą į automatinio vertimo priemonę, kurios pagalba būtų galima užsakyti paieškos rezultatų vertimą; tai sudarytų galimybes vartotojams gauti išsamią, prieinamą ir suprantamą informaciją apie valstybių narių teisės aktus.

ii)   Nacionalinės įgyvendinimo priemonės

Nacionalinės įgyvendinimo priemonės

| 35. | Optimali prieiga prie teisinės informacijos piliečiams reiškia galimybę susipažinti ne tik su visais europiniais dokumentais, bet ir su nacionalinėmis priemonėmis, kuriomis įgyvendinami Europos teisės aktai. Dabartinėje „EUR-Lex“ svetainės versijoje pateikiama informacija apie ES lygiu priimtas direktyvas ir kartu nurodomi metaduomenų rinkiniai, susiję su įgyvendinimo priemonėmis, kurias valstybės narės priėmė taikydamos šias direktyvas. |
| --- | --- |

35.

Optimali prieiga prie teisinės informacijos piliečiams reiškia galimybę susipažinti ne tik su visais europiniais dokumentais, bet ir su nacionalinėmis priemonėmis, kuriomis įgyvendinami Europos teisės aktai. Dabartinėje „EUR-Lex“ svetainės versijoje pateikiama informacija apie ES lygiu priimtas direktyvas ir kartu nurodomi metaduomenų rinkiniai, susiję su įgyvendinimo priemonėmis, kurias valstybės narės priėmė taikydamos šias direktyvas.

| 36. | Buvo iškeltas klausimas dėl poreikio susieti šiuos du informacijos rinkinius ir Taryba, Komisija bei Leidinių biuras E. teisės darbo grupės lygiu nagrinėja galimybes sukurti tam skirtą sistemą. Tokia sistema suteiktų piliečiams prieigą ne tik prie direktyvų, bet ir prie nacionalinių priemonių, kuriomis tos direktyvos įgyvendinamos praktiškai, nuostatų. Šiuo metu E. teisės darbo grupė nagrinėja techninius klausimus, susijusius su efektyvios, patikimos ir nuolat atnaujinamos prieigos prie nacionalinių įgyvendinimo priemonių suteikimu, siekiant padidinti skaidrumą, tuo pačiu ribojant informacijos dubliavimąsi. Į dabartinius su ELI susijusius svarstymus taip pat įtrauktas nuorodų į nacionalines įgyvendinimo priemones klausimas. |
| --- | --- |

36.

Buvo iškeltas klausimas dėl poreikio susieti šiuos du informacijos rinkinius ir Taryba, Komisija bei Leidinių biuras E. teisės darbo grupės lygiu nagrinėja galimybes sukurti tam skirtą sistemą. Tokia sistema suteiktų piliečiams prieigą ne tik prie direktyvų, bet ir prie nacionalinių priemonių, kuriomis tos direktyvos įgyvendinamos praktiškai, nuostatų. Šiuo metu E. teisės darbo grupė nagrinėja techninius klausimus, susijusius su efektyvios, patikimos ir nuolat atnaujinamos prieigos prie nacionalinių įgyvendinimo priemonių suteikimu, siekiant padidinti skaidrumą, tuo pačiu ribojant informacijos dubliavimąsi. Į dabartinius su ELI susijusius svarstymus taip pat įtrauktas nuorodų į nacionalines įgyvendinimo priemones klausimas.

iii)   Automatinis vertimas raštu

Automatinis vertimas raštu

| 37. | Skirtingų kalbų vartojimas Europos Sąjungoje kelia didžiulį iššūkį galimybių susipažinti su teisine informacija srityje. Sukataloguota informacija yra naudinga tik tuomet, jeigu vartotojas gali ją suprasti. |
| --- | --- |

37.

Skirtingų kalbų vartojimas Europos Sąjungoje kelia didžiulį iššūkį galimybių susipažinti su teisine informacija srityje. Sukataloguota informacija yra naudinga tik tuomet, jeigu vartotojas gali ją suprasti.

| 38. | Be to, iššūkį apsunkina dar ir pats teisinės informacijos pobūdis. Siekiant išvengti klaidingo aiškinimo rizikos, skaitytojas turi visiškai suprasti vartojamų terminų tinkamumą. |
| --- | --- |

38.

Be to, iššūkį apsunkina dar ir pats teisinės informacijos pobūdis. Siekiant išvengti klaidingo aiškinimo rizikos, skaitytojas turi visiškai suprasti vartojamų terminų tinkamumą.

| 39. | Nuo 2013 m. liepos mėn. pradėjo veikti Europos Komisijos automatinio vertimo raštu paslauga (MT@EC). „N-Lex“ portale paiešką atliekantiems vartotojams prieiga prie šios paslaugos suteikiama naudojantis nuoroda. Šia paslauga turėtų būti naudojamasi kaip bendros informacijos šaltiniu, padedančiu vartotojui suprasti bendrą bet kokios paieškos rezultatų visumą kaip pagrindą prieš atitinkamais atvejais konsultuojantis su specialistu. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad kai kurių kalbų derinių vertimai tebėra problemiški ir turėtų būti tobulinami. |
| --- | --- |

39.

Nuo 2013 m. liepos mėn. pradėjo veikti Europos Komisijos automatinio vertimo raštu paslauga (MT@EC). „N-Lex“ portale paiešką atliekantiems vartotojams prieiga prie šios paslaugos suteikiama naudojantis nuoroda. Šia paslauga turėtų būti naudojamasi kaip bendros informacijos šaltiniu, padedančiu vartotojui suprasti bendrą bet kokios paieškos rezultatų visumą kaip pagrindą prieš atitinkamais atvejais konsultuojantis su specialistu. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad kai kurių kalbų derinių vertimai tebėra problemiški ir turėtų būti tobulinami.

iv)   Nacionaliniai glosarijai: „Legivoc“

Nacionaliniai glosarijai: „Legivoc“

| 40. | Atsižvelgiant į kiekvienos nacionalinės sistemos teisės terminų sudėtingumą ir jų skirtumus, buvo nustatyta, kad reikia įgyvendinti projektą, kuriuo būtų parengti valstybių narių teisės aktų glosarijai. |
| --- | --- |

40.

Atsižvelgiant į kiekvienos nacionalinės sistemos teisės terminų sudėtingumą ir jų skirtumus, buvo nustatyta, kad reikia įgyvendinti projektą, kuriuo būtų parengti valstybių narių teisės aktų glosarijai.

| 41. | Nacionalinės teisės aktų glosarijaus kūrimas yra dar didesnis iššūkis nei atitinkamas uždavinys Europos lygiu. Taip yra, pirmiausia, dėl to, kad atitinkamos žinios yra išsisklaidžiusios daugelyje centrų, todėl būtina iš pradžių surinkti teisinius žodynus. Antra, kiekviena sistema veikia savarankiškai, daugiakalbėje aplinkoje, panašūs terminai dviejose valstybėse narėse gali turėti skirtingas reikšmes arba skirtingi terminai gali turėti panašias arba susijusias reikšmes. Todėl reikia parengti atitinkamų ryšių dendrograminę struktūrą. |
| --- | --- |

41.

Nacionalinės teisės aktų glosarijaus kūrimas yra dar didesnis iššūkis nei atitinkamas uždavinys Europos lygiu. Taip yra, pirmiausia, dėl to, kad atitinkamos žinios yra išsisklaidžiusios daugelyje centrų, todėl būtina iš pradžių surinkti teisinius žodynus. Antra, kiekviena sistema veikia savarankiškai, daugiakalbėje aplinkoje, panašūs terminai dviejose valstybėse narėse gali turėti skirtingas reikšmes arba skirtingi terminai gali turėti panašias arba susijusias reikšmes. Todėl reikia parengti atitinkamų ryšių dendrograminę struktūrą.

| 42. | Vykdant Prancūzijos delegacijos inicijuotą bandomąjį projektą pavadinimu „Legivoc“ buvo parengti glosarijaus, sudaryto iš kai kurių nacionalinių terminų žodynų, pradiniai metmenys. Netrukus juo naudojantis bus galima lengviau konceptualiai susieti nacionalinius teisinius terminus. |
| --- | --- |

42.

Vykdant Prancūzijos delegacijos inicijuotą bandomąjį projektą pavadinimu „Legivoc“ buvo parengti glosarijaus, sudaryto iš kai kurių nacionalinių terminų žodynų, pradiniai metmenys. Netrukus juo naudojantis bus galima lengviau konceptualiai susieti nacionalinius teisinius terminus.

v)   ELI (Europos teisės aktų identifikatorius)

ELI (Europos teisės aktų identifikatorius)

| 43. | 2012 m. Taryba priėmė išvadas, kuriose rekomendavo savanoriškai nustatyti Europos teisės aktų identifikatorių (ELI) (OL C 325, 2012 10 26, p. 3). |
| --- | --- |

43.

2012 m. Taryba priėmė išvadas, kuriose rekomendavo savanoriškai nustatyti Europos teisės aktų identifikatorių (ELI) (OL C 325, 2012 10 26, p. 3).

| 44. | Taryba manė, kad svarbu įgyvendinti tikslą – suteikti galimybę susipažinti su informacija apie ES bei valstybių narių teisės sistemas, ir sukurti naudingą priemonę piliečiams, teisininkams bei valstybių narių valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

44.

Taryba manė, kad svarbu įgyvendinti tikslą – suteikti galimybę susipažinti su informacija apie ES bei valstybių narių teisės sistemas, ir sukurti naudingą priemonę piliečiams, teisininkams bei valstybių narių valdžios institucijoms.

| 45. | Poreikį suteikti galimybę susipažinti su teisės aktais iš dalies tenkina prieinama skaitmeninio pavidalo teisinė informacija ir platus interneto naudojimas. Tačiau keitimąsi teisine informacija labai riboja įvairių nacionalinių teisės sistemų ir jų techninių sistemų, naudojamų teisės aktams saugoti ir skelbti jų atitinkamose interneto svetainėse, skirtumai. Tai trukdo nacionalinių ir Europos institucijų informacinių sistemų sąveikai, nepaisant to, kad vis daugiau dokumentų yra parengta elektroniniu formatu. |
| --- | --- |

45.

Poreikį suteikti galimybę susipažinti su teisės aktais iš dalies tenkina prieinama skaitmeninio pavidalo teisinė informacija ir platus interneto naudojimas. Tačiau keitimąsi teisine informacija labai riboja įvairių nacionalinių teisės sistemų ir jų techninių sistemų, naudojamų teisės aktams saugoti ir skelbti jų atitinkamose interneto svetainėse, skirtumai. Tai trukdo nacionalinių ir Europos institucijų informacinių sistemų sąveikai, nepaisant to, kad vis daugiau dokumentų yra parengta elektroniniu formatu.

| 46. | Sukūrus ELI siekiama įveikti šias problemas. Jei darant nuorodas į nacionalinės teisės aktus oficialiuose leidiniuose ir teisės aktų periodiniuose leidiniuose būtų naudojami unikalūs identifikatoriai ir struktūruoti metaduomenys bei ontologija, ieškoti informacijos ir ja keistis būtų galima veiksmingiau, šie veiksmai būtų patogesni naudotojui ir greitesni, o teisės aktų leidėjams, teisėjams, teisininkams ir piliečiams būtų suteikta galimybė naudotis efektyviais paieškos mechanizmais. |
| --- | --- |

46.

Sukūrus ELI siekiama įveikti šias problemas. Jei darant nuorodas į nacionalinės teisės aktus oficialiuose leidiniuose ir teisės aktų periodiniuose leidiniuose būtų naudojami unikalūs identifikatoriai ir struktūruoti metaduomenys bei ontologija, ieškoti informacijos ir ja keistis būtų galima veiksmingiau, šie veiksmai būtų patogesni naudotojui ir greitesni, o teisės aktų leidėjams, teisėjams, teisininkams ir piliečiams būtų suteikta galimybė naudotis efektyviais paieškos mechanizmais.

| 47. | Teisės aktams identifikuoti būtų naudojamas unikalus identifikatorius, kuris būtų atpažįstamas, perskaitomas ir suprantamas tiek žmonėms, tiek kompiuteriams, ir būtų suderinamas su esamais technologiniais standartais. Be to, ELI suteikia galimybę naudoti metaduomenų elementų rinkinį teisės aktams aprašyti pagal rekomenduojamą ontologiją. Tai turėtų užtikrinti ekonomiškai efektyvią viešą prieigą prie patikimų ir aktualių teisės aktų redakcijų. Pasinaudojus besiformuojančia semantinio tinklo architektūra, kuria sudaromos sąlygos betarpiškai tvarkyti informaciją ir kompiuteriams, ir žmonėms, ELI sudarytų sąlygas automatiškai keistis duomenimis, tokiu būdu padidinant keitimosi informacija spartą, efektyvumą ir pajėgumus. |
| --- | --- |

47.

Teisės aktams identifikuoti būtų naudojamas unikalus identifikatorius, kuris būtų atpažįstamas, perskaitomas ir suprantamas tiek žmonėms, tiek kompiuteriams, ir būtų suderinamas su esamais technologiniais standartais. Be to, ELI suteikia galimybę naudoti metaduomenų elementų rinkinį teisės aktams aprašyti pagal rekomenduojamą ontologiją. Tai turėtų užtikrinti ekonomiškai efektyvią viešą prieigą prie patikimų ir aktualių teisės aktų redakcijų. Pasinaudojus besiformuojančia semantinio tinklo architektūra, kuria sudaromos sąlygos betarpiškai tvarkyti informaciją ir kompiuteriams, ir žmonėms, ELI sudarytų sąlygas automatiškai keistis duomenimis, tokiu būdu padidinant keitimosi informacija spartą, efektyvumą ir pajėgumus.

| 48. | Todėl ELI atsižvelgiama ne tik į esamų vidaus ir Europos teisės sistemų sudėtingumą bei ypatumus, bet ir į teisinių tekstų pakeitimus (pavyzdžiui, konsolidavimą, panaikintus aktus ir t. t.). Jis sukurtas taip, kad esamų sistemų, kuriose naudojami struktūruoti duomenys, atžvilgiu yra viršesnis. Valstybės narės jį gali įgyvendinti savo pasirinktu tempu. |
| --- | --- |

48.

Todėl ELI atsižvelgiama ne tik į esamų vidaus ir Europos teisės sistemų sudėtingumą bei ypatumus, bet ir į teisinių tekstų pakeitimus (pavyzdžiui, konsolidavimą, panaikintus aktus ir t. t.). Jis sukurtas taip, kad esamų sistemų, kuriose naudojami struktūruoti duomenys, atžvilgiu yra viršesnis. Valstybės narės jį gali įgyvendinti savo pasirinktu tempu.

| 49. | Europos teisės aktų identifikatoriaus (ELI) nustatymas yra savanoriškas. Šiuo metu ELI įgyvendina Leidinių biuras ir kelios valstybės narės. |
| --- | --- |

49.

Europos teisės aktų identifikatoriaus (ELI) nustatymas yra savanoriškas. Šiuo metu ELI įgyvendina Leidinių biuras ir kelios valstybės narės.

vi)   Bendradarbiavimo teisėkūros srityje tinklas

Bendradarbiavimo teisėkūros srityje tinklas

| 50. | 2008 m. gruodžio 20 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų rezoliucija buvo sukurtas valstybių narių teisingumo ministerijų bendradarbiavimo teisėkūros srityje tinklas. |
| --- | --- |

50.

2008 m. gruodžio 20 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų rezoliucija buvo sukurtas valstybių narių teisingumo ministerijų bendradarbiavimo teisėkūros srityje tinklas.

| 51. | 2001 m. buvo sukurta saugi elektroninė platforma (www.legicoop.eu), kurią naudoja Europos Sąjungos teisingumo ministerijos. Naudojant platformą, per kurią nuo jos sukūrimo pasikeista daugiau kaip 4 000 užklausų ir atsakymų, internete archyvuojama svarbiausia informacija, suteikiant galimybę pasitelkus unikalią ir efektyvią komunikavimo priemonę susipažinti su dokumentais ir vykdyti lyginamuosius teisės tyrimus. Todėl kiekvienos iš valstybių narių atstovai naudojasi tinklu siekdami užtikrinti itin svarbų keitimąsi atitinkama informacija apie galiojančius teisės aktus, teisėkūros bei teisminę sistemas ir reformų planus. |
| --- | --- |

51.

2001 m. buvo sukurta saugi elektroninė platforma (www.legicoop.eu), kurią naudoja Europos Sąjungos teisingumo ministerijos. Naudojant platformą, per kurią nuo jos sukūrimo pasikeista daugiau kaip 4 000 užklausų ir atsakymų, internete archyvuojama svarbiausia informacija, suteikiant galimybę pasitelkus unikalią ir efektyvią komunikavimo priemonę susipažinti su dokumentais ir vykdyti lyginamuosius teisės tyrimus. Todėl kiekvienos iš valstybių narių atstovai naudojasi tinklu siekdami užtikrinti itin svarbų keitimąsi atitinkama informacija apie galiojančius teisės aktus, teisėkūros bei teisminę sistemas ir reformų planus.

b)   Teismų praktika

Teismų praktika

i)   Europos teismų praktikos identifikatorius (ECLI)

Europos teismų praktikos identifikatorius (ECLI)

| 52. | 2011 m. Taryba priėmė išvadas, kuriomis rekomendavo savanoriškai nustatyti Europos teismų praktikos identifikatorių ir būtiniausius vienodus metaduomenis teismų praktikos srityje (OL C 127, 2011 4 29, p. 1). |
| --- | --- |

52.

2011 m. Taryba priėmė išvadas, kuriomis rekomendavo savanoriškai nustatyti Europos teismų praktikos identifikatorių ir būtiniausius vienodus metaduomenis teismų praktikos srityje (OL C 127, 2011 4 29, p. 1).

| 53. | Tenkinant poreikį užtikrinti galimybę susipažinti su teisės aktais turėtų būti įgyvendinamas tikslas skleisti informaciją apie ES bei valstybių narių teisės sistemas, ir šis poreikis turėtų pasitarnauti kaip tikslas siekiant sukurti naudingą priemonę piliečiams, teisininkams ir valstybių narių valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

53.

Tenkinant poreikį užtikrinti galimybę susipažinti su teisės aktais turėtų būti įgyvendinamas tikslas skleisti informaciją apie ES bei valstybių narių teisės sistemas, ir šis poreikis turėtų pasitarnauti kaip tikslas siekiant sukurti naudingą priemonę piliečiams, teisininkams ir valstybių narių valdžios institucijoms.

| 54. | Žinių apie Europos Sąjungos teisės turinį ir jos taikymą neįmanoma įgyti vien iš ES teisės šaltinių – reikia atsižvelgti ir į nacionalinių teismų praktiką, įskaitant sprendimus kreiptis prejudicinio sprendimo, sprendimus, priimamus gavus prejudicinį sprendimą, ir sprendimus, kuriais tiesiogiai užtikrinamas ES teisės aktų vykdymas. Be to, užtikrinus geresnes tarpvalstybines galimybes susipažinti su valstybių narių ir Europos teismų praktika, sudaromos palankesnės sąlygos vykdyti lyginamuosius teisės tyrimus ir skatinama įgyti žinių apie įvairias teisines kultūras. |
| --- | --- |

54.

Žinių apie Europos Sąjungos teisės turinį ir jos taikymą neįmanoma įgyti vien iš ES teisės šaltinių – reikia atsižvelgti ir į nacionalinių teismų praktiką, įskaitant sprendimus kreiptis prejudicinio sprendimo, sprendimus, priimamus gavus prejudicinį sprendimą, ir sprendimus, kuriais tiesiogiai užtikrinamas ES teisės aktų vykdymas. Be to, užtikrinus geresnes tarpvalstybines galimybes susipažinti su valstybių narių ir Europos teismų praktika, sudaromos palankesnės sąlygos vykdyti lyginamuosius teisės tyrimus ir skatinama įgyti žinių apie įvairias teisines kultūras.

| 55. | Tarybos E. teisės darbo grupės atliktu tyrimu (4) nustatyta, kad susipažįstant su teismų praktika problemų kyla ne tik dėl daugiakalbystės klausimų, bet daugiausia dėl to, kad trūksta vienodų identifikatorių ir metaduomenų. Nacionaliniu lygiu yra sukurta įvairių identifikavimo sistemų – kai kurios iš jų skirtos teismams, kitų ypatybės priklauso nuo gamintojų. Duomenų bazėse, skirtose vykdyti paiešką apie įvairių valstybių narių teismų praktiką, arba sukurta jų pačių identifikavimo sistema, arba pakartotinai naudojamasi viena ar keliomis nacionalinėmis numeravimo sistemomis. Dėl to tarpvalstybiniu lygiu ieškoti informacijos apie teismų praktiką ir ją cituoti yra nepaprastai sudėtinga, nes vienos sistemos priskirti identifikatoriai gali būti nesuderinami su kitomis sistemomis. |
| --- | --- |

55.

Tarybos E. teisės darbo grupės atliktu tyrimu (4) nustatyta, kad susipažįstant su teismų praktika problemų kyla ne tik dėl daugiakalbystės klausimų, bet daugiausia dėl to, kad trūksta vienodų identifikatorių ir metaduomenų. Nacionaliniu lygiu yra sukurta įvairių identifikavimo sistemų – kai kurios iš jų skirtos teismams, kitų ypatybės priklauso nuo gamintojų. Duomenų bazėse, skirtose vykdyti paiešką apie įvairių valstybių narių teismų praktiką, arba sukurta jų pačių identifikavimo sistema, arba pakartotinai naudojamasi viena ar keliomis nacionalinėmis numeravimo sistemomis. Dėl to tarpvalstybiniu lygiu ieškoti informacijos apie teismų praktiką ir ją cituoti yra nepaprastai sudėtinga, nes vienos sistemos priskirti identifikatoriai gali būti nesuderinami su kitomis sistemomis.

4

| 56. | Laikytasi nuomonės, kad siekiant tiek palengvinti tolesnį teismų praktikos duomenų bazių plėtojimą, tiek tenkinti teisininkų ir piliečių poreikius, būtina sukurti bendrą sistemą, skirtą teismų praktikos identifikavimui, citavimui ir metaduomenims. |
| --- | --- |

56.

Laikytasi nuomonės, kad siekiant tiek palengvinti tolesnį teismų praktikos duomenų bazių plėtojimą, tiek tenkinti teisininkų ir piliečių poreikius, būtina sukurti bendrą sistemą, skirtą teismų praktikos identifikavimui, citavimui ir metaduomenims.

| 57. | Teisminiams sprendimams identifikuoti turėtų būti naudojamas standartinis identifikatorius, kuris būtų atpažįstamas, perskaitomas ir suprantamas tiek žmonėms, tiek kompiuteriams, ir būtų suderinamas su technologiniais standartais. Tuo pat metu nacionalinės teismų praktikos identifikavimo sistemos turėtų galėti veikti lygiagrečiai su tokiu Europos standartu, tačiau to pageidaujančios šalys taip pat turėtų turėti galimybę Europos standartą naudoti kaip vienintelį nacionalinį standartą. |
| --- | --- |

57.

Teisminiams sprendimams identifikuoti turėtų būti naudojamas standartinis identifikatorius, kuris būtų atpažįstamas, perskaitomas ir suprantamas tiek žmonėms, tiek kompiuteriams, ir būtų suderinamas su technologiniais standartais. Tuo pat metu nacionalinės teismų praktikos identifikavimo sistemos turėtų galėti veikti lygiagrečiai su tokiu Europos standartu, tačiau to pageidaujančios šalys taip pat turėtų turėti galimybę Europos standartą naudoti kaip vienintelį nacionalinį standartą.

| 58. | Kadangi teismų organizavimas ir teismų naudojamos IT prietaikos skiriasi ne tik atskirose valstybėse narėse, bet ir jų viduje, turėtų būti sudaryta galimybė identifikavimo ir metaduomenų sistemą naudoti visuose teismuose. |
| --- | --- |

58.

Kadangi teismų organizavimas ir teismų naudojamos IT prietaikos skiriasi ne tik atskirose valstybėse narėse, bet ir jų viduje, turėtų būti sudaryta galimybė identifikavimo ir metaduomenų sistemą naudoti visuose teismuose.

| 59. | Valstybės narės buvo paragintos savanoriškai nacionaliniu lygiu nustatyti Europos teismų praktikos identifikatorių ir būtiniausius vienodų metaduomenų rinkinius teismų praktikos srityje. Šiuo metu kai kurios valstybės narės jau yra nustačiusios ECLI sistemą nacionaliniu lygiu. |
| --- | --- |

59.

Valstybės narės buvo paragintos savanoriškai nacionaliniu lygiu nustatyti Europos teismų praktikos identifikatorių ir būtiniausius vienodų metaduomenų rinkinius teismų praktikos srityje. Šiuo metu kai kurios valstybės narės jau yra nustačiusios ECLI sistemą nacionaliniu lygiu.

ii)   „JURE“

„JURE“

| 60. | „JURE“ duomenų bazę sudaro atitinkami sprendimai, kuriuos ES valstybių narių ir atitinkamais atvejais Islandijos, Norvegijos bei Šveicarijos teismai ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismas priėmė pagal šias konvencijas ir reglamentus:






  — | Briuselio konvenciją (1968 m.), |
| --- | --- | --- |

60.

„JURE“ duomenų bazę sudaro atitinkami sprendimai, kuriuos ES valstybių narių ir atitinkamais atvejais Islandijos, Norvegijos bei Šveicarijos teismai ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismas priėmė pagal šias konvencijas ir reglamentus:

—

Briuselio konvenciją (1968 m.),

| — | Lugano konvenciją (1988 m.), |
| --- | --- |

—

Lugano konvenciją (1988 m.),

| — | reglamentą „Briuselis I“ (2000 m.), |
| --- | --- |

—

reglamentą „Briuselis I“ (2000 m.),

| — | reglamentą „Briuselis II“ (2000 m.), |
| --- | --- |

—

reglamentą „Briuselis II“ (2000 m.),

| — | naująjį reglamentą „Briuselis II“ (2003 m.), |
| --- | --- |

—

naująjį reglamentą „Briuselis II“ (2003 m.),

| — | naująją Lugano konvenciją (2007 m.). |
| --- | --- |

—

naująją Lugano konvenciją (2007 m.).

| 61. | Šiuo metu sprendimai pateikiami tik originalo kalba. |
| --- | --- |

61.

Šiuo metu sprendimai pateikiami tik originalo kalba.

| 62. | Taip pat galima susipažinti su visų sprendimų santraukomis prancūzų, anglų ir vokiečių kalbomis (ir originalo kalba, jei atitinkama šalis pateikė tokią santrauką). |
| --- | --- |

62.

Taip pat galima susipažinti su visų sprendimų santraukomis prancūzų, anglų ir vokiečių kalbomis (ir originalo kalba, jei atitinkama šalis pateikė tokią santrauką).

| 63. | Su „JURE“ rinkiniu šiuo metu galima susipažinti „EUR-Lex“ svetainės skyriuje „Nacionalinė teisė“ pasirinkus poskyrį „JURE“. Į rinkinį taip pat įtrauktas ankstesnės „JURE“ duomenų bazės turinys. Valstybės narės aktyviai atnaujina šią duomenų bazę, keldamos į ją naujausią teismų praktiką. |
| --- | --- |

63.

Su „JURE“ rinkiniu šiuo metu galima susipažinti „EUR-Lex“ svetainės skyriuje „Nacionalinė teisė“ pasirinkus poskyrį „JURE“. Į rinkinį taip pat įtrauktas ankstesnės „JURE“ duomenų bazės turinys. Valstybės narės aktyviai atnaujina šią duomenų bazę, keldamos į ją naujausią teismų praktiką.

iii)   Aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklas

Aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklas

| 64. | 2004 m. sukūrus Aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklą, buvo sukurta platforma, skirta ES aukščiausiųjų teismų tarpusavio ryšiams palaikyti. Užmegzti aukščiausiųjų teismų pirmininkų ryšiai ne tik paskatino diskusijas bendrai rūpimais klausimais, bet ir padėjo 2007 m. sukurti bendrai naudojamą teismų praktikos portalą su paieškos sistema, galinčia teikti užklausas kitoms paieškos sistemoms. |
| --- | --- |

64.

2004 m. sukūrus Aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklą, buvo sukurta platforma, skirta ES aukščiausiųjų teismų tarpusavio ryšiams palaikyti. Užmegzti aukščiausiųjų teismų pirmininkų ryšiai ne tik paskatino diskusijas bendrai rūpimais klausimais, bet ir padėjo 2007 m. sukurti bendrai naudojamą teismų praktikos portalą su paieškos sistema, galinčia teikti užklausas kitoms paieškos sistemoms.

iv)   Europos Sąjungos valstybės tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teisminių institucijų asociacija

Europos Sąjungos valstybės tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teisminių institucijų asociacija

| 65. | Europos Sąjungos valstybės tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teisminių institucijų asociaciją („ACA-Europe“) sudaro Europos Sąjungos Teisingumo Teismas ir visų Europos Sąjungos valstybių narių valstybės tarybos arba aukščiausiosios administracinės teisminės institucijos. Panašius įgaliojimus turintys valstybių, dalyvaujančių derybose dėl stojimo į Europos Sąjungą, teismai ir institucijos gali būti priimami kaip stebėtojai. |
| --- | --- |

65.

Europos Sąjungos valstybės tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teisminių institucijų asociaciją („ACA-Europe“) sudaro Europos Sąjungos Teisingumo Teismas ir visų Europos Sąjungos valstybių narių valstybės tarybos arba aukščiausiosios administracinės teisminės institucijos. Panašius įgaliojimus turintys valstybių, dalyvaujančių derybose dėl stojimo į Europos Sąjungą, teismai ir institucijos gali būti priimami kaip stebėtojai.

| 66. | Asociacijos veikla grindžiama keitimusi idėjomis ir patirtimi su teismų praktika, organizaciniais aspektais ir jos narių veikla vykdant savo tiek teisminio, tiek patariamojo pobūdžio pareigas, visų pirma ES teisės požiūriu, susijusių klausimų srityse. Šiuo tikslu asociacija skatina asociacijos narius ir stebėtojus palaikyti ryšius ir keistis informacija tarpusavyje ir su ES teismais. |
| --- | --- |

66.

Asociacijos veikla grindžiama keitimusi idėjomis ir patirtimi su teismų praktika, organizaciniais aspektais ir jos narių veikla vykdant savo tiek teisminio, tiek patariamojo pobūdžio pareigas, visų pirma ES teisės požiūriu, susijusių klausimų srityse. Šiuo tikslu asociacija skatina asociacijos narius ir stebėtojus palaikyti ryšius ir keistis informacija tarpusavyje ir su ES teismais.

| 67. | Asociacija yra sukūrusi duomenų bazę, kurioje pateikiami daugiausia jos narių teismų sprendimai, nuomonės ir tyrimai. Ją sudaro dvi duomenų bazės: pirmojoje („Dec.Nat.“) pateikiami nacionaliniai teismų sprendimai, o antrojoje („JuriFast“) – preliminarios bylos (Europos Sąjungos Teisingumo Teismui pateikti klausimai, jo atsakymai ir nacionaliniu lygiu priimti sprendimai atsižvelgiant į tuos atsakymus), taip pat nacionaliniai teismų sprendimai, kuriais aiškinami ES teisės aktai. |
| --- | --- |

67.

Asociacija yra sukūrusi duomenų bazę, kurioje pateikiami daugiausia jos narių teismų sprendimai, nuomonės ir tyrimai. Ją sudaro dvi duomenų bazės: pirmojoje („Dec.Nat.“) pateikiami nacionaliniai teismų sprendimai, o antrojoje („JuriFast“) – preliminarios bylos (Europos Sąjungos Teisingumo Teismui pateikti klausimai, jo atsakymai ir nacionaliniu lygiu priimti sprendimai atsižvelgiant į tuos atsakymus), taip pat nacionaliniai teismų sprendimai, kuriais aiškinami ES teisės aktai.

V.   ATVIRIEJI DUOMENYS

ATVIRIEJI DUOMENYS

| 68. | ES atvirųjų duomenų portalo (http://open-data.europa.eu) tikslas – rinkti ir skleisti ES institucijų, agentūrų ir kitų įstaigų atviruosius duomenis. Kita iniciatyva siekiama sukurti visos Europos atvirųjų duomenų portalą, į kurį suplauktų ir per kurį būtų skleidžiami atvirieji duomenys iš ES valstybių narių vietos, regioninių ir nacionalinių portalų. |
| --- | --- |

68.

ES atvirųjų duomenų portalo (http://open-data.europa.eu) tikslas – rinkti ir skleisti ES institucijų, agentūrų ir kitų įstaigų atviruosius duomenis. Kita iniciatyva siekiama sukurti visos Europos atvirųjų duomenų portalą, į kurį suplauktų ir per kurį būtų skleidžiami atvirieji duomenys iš ES valstybių narių vietos, regioninių ir nacionalinių portalų.

| 69. | Abu portalai yra metaduomenų katalogai, kurių paskirtis – suteikti semantinio sąveikumo galimybę metaduomenų lygiu, kad duomenų rinkiniai būtų susieti veiksmingu ryšiu. |
| --- | --- |

69.

Abu portalai yra metaduomenų katalogai, kurių paskirtis – suteikti semantinio sąveikumo galimybę metaduomenų lygiu, kad duomenų rinkiniai būtų susieti veiksmingu ryšiu.

a)   Atvirieji duomenys ES lygiu

Atvirieji duomenys ES lygiu

| 70. | ES atvirųjų duomenų portalas (http://open-data.europa.eu, ADP) buvo sukurtas Komisijos sprendimu 2011/833/ES (5), siekiant sudaryti visuomenei palankesnes galimybes susipažinti su atviraisiais duomenimis, paskatinti jų pakartotinį naudojimą ir skatinti ekonominę veiklą. Tai – viena bendra prieigos vieta, kur galima susipažinti su ES institucijų, agentūrų ir kitų įstaigų turimais atviraisiais duomenimis. |
| --- | --- |

70.

ES atvirųjų duomenų portalas (http://open-data.europa.eu, ADP) buvo sukurtas Komisijos sprendimu 2011/833/ES (5), siekiant sudaryti visuomenei palankesnes galimybes susipažinti su atviraisiais duomenimis, paskatinti jų pakartotinį naudojimą ir skatinti ekonominę veiklą. Tai – viena bendra prieigos vieta, kur galima susipažinti su ES institucijų, agentūrų ir kitų įstaigų turimais atviraisiais duomenimis.

5

| 71. | Jis sukurtas įgyvendinant platesnę strategiją, kuria siekiama, kad Europos lygiu būtų sudarytos galimybės plačiai ir nemokamai susipažinti su Vyriausybių ar Vyriausybėms parengta informacija. 2013 m. spalio mėn. Europos Vadovų Taryba patvirtino, kad reikia pereiti prie atvirųjų duomenų naudojimo. |
| --- | --- |

71.

Jis sukurtas įgyvendinant platesnę strategiją, kuria siekiama, kad Europos lygiu būtų sudarytos galimybės plačiai ir nemokamai susipažinti su Vyriausybių ar Vyriausybėms parengta informacija. 2013 m. spalio mėn. Europos Vadovų Taryba patvirtino, kad reikia pereiti prie atvirųjų duomenų naudojimo.

| 72. | Komisijos tarnybos, laikydamosi Sprendimu 2011/833/ES joms nustatytų įpareigojimų, privalo į atvirtųjų duomenų portalą kelti jų pačių arba joms parengtus duomenis, o kitos institucijos, agentūros bei kitos įstaigos raginamos prie tokios veiklos prisijungti. Portale bet kuris asmuo, naudodamasis bendrų metaduomenų katalogu, gali komerciniais ar nekomerciniais tikslais nesunkiai ieškoti vis įvairesnių duomenų, juos atsisiųsti ir pakartotinai naudoti. Jis didina ES institucijų ir agentūrų duomenų matomumą bei galimybę juos rasti ir smarkiai prisideda prie jų atvirumo bei skaidrumo. |
| --- | --- |

72.

Komisijos tarnybos, laikydamosi Sprendimu 2011/833/ES joms nustatytų įpareigojimų, privalo į atvirtųjų duomenų portalą kelti jų pačių arba joms parengtus duomenis, o kitos institucijos, agentūros bei kitos įstaigos raginamos prie tokios veiklos prisijungti. Portale bet kuris asmuo, naudodamasis bendrų metaduomenų katalogu, gali komerciniais ar nekomerciniais tikslais nesunkiai ieškoti vis įvairesnių duomenų, juos atsisiųsti ir pakartotinai naudoti. Jis didina ES institucijų ir agentūrų duomenų matomumą bei galimybę juos rasti ir smarkiai prisideda prie jų atvirumo bei skaidrumo.

| 73. | 2014 m. pabaigoje duomenų teikėjų, talpinančių duomenis į atvirųjų duomenų portalą, skaičius pasiekė 43 (26 Komisijos tarnybos, Regionų komitetas, Europos investicijų bankas ir 15 agentūrų); jie suteikia prieigą prie maždaug 6 650 duomenų rinkinių. |
| --- | --- |

73.

2014 m. pabaigoje duomenų teikėjų, talpinančių duomenis į atvirųjų duomenų portalą, skaičius pasiekė 43 (26 Komisijos tarnybos, Regionų komitetas, Europos investicijų bankas ir 15 agentūrų); jie suteikia prieigą prie maždaug 6 650 duomenų rinkinių.

b)   Atvirieji duomenys valstybių narių lygiu

Atvirieji duomenys valstybių narių lygiu

| 74. | 2014–2018 m. Europos e. teisingumo daugiamečiame veiksmų plane (2014/C 182/02) numatyta sukurti neformalią grupę, kurios išvados bus pateiktos Tarybos E. teisingumo darbo grupei. Grupės tikslas – aptarti ir parengti metodą, kuriuo reikėtų vadovautis atvirųjų duomenų atžvilgiu teisingumo srityje. |
| --- | --- |

74.

2014–2018 m. Europos e. teisingumo daugiamečiame veiksmų plane (2014/C 182/02) numatyta sukurti neformalią grupę, kurios išvados bus pateiktos Tarybos E. teisingumo darbo grupei. Grupės tikslas – aptarti ir parengti metodą, kuriuo reikėtų vadovautis atvirųjų duomenų atžvilgiu teisingumo srityje.

VI.   GALIMYBĖ SUSIPAŽINTI SU TREČIŲJŲ ŠALIŲ TEISĖS AKTAIS

GALIMYBĖ SUSIPAŽINTI SU TREČIŲJŲ ŠALIŲ TEISĖS AKTAIS

| 75. | Galimybė gauti informacijos per „EUR-Lex“, „N-Lex“ ir e. teisingumo portalą šiuo metu praktikoje apima tik teisinę informaciją apie Europos Sąjungos ir jos valstybių narių teisės aktus ir teismų praktiką. Tačiau būtų pageidautina tuo neapsiriboti ir išplėsti pateikiamos teisinės informacijos sritį, įtraukiant galimybę susipažinti su trečiųjų šalių teisės aktais ir teismų praktika. |
| --- | --- |

75.

Galimybė gauti informacijos per „EUR-Lex“, „N-Lex“ ir e. teisingumo portalą šiuo metu praktikoje apima tik teisinę informaciją apie Europos Sąjungos ir jos valstybių narių teisės aktus ir teismų praktiką. Tačiau būtų pageidautina tuo neapsiriboti ir išplėsti pateikiamos teisinės informacijos sritį, įtraukiant galimybę susipažinti su trečiųjų šalių teisės aktais ir teismų praktika.

| 76. | Jau svarstyta apie galimybes išnagrinėti, kaip būtų galima pagerinti galimybes susipažinti su trečiųjų šalių teisės aktais ir teismų praktika. Iš tikrųjų tokia galimybė gali būti aktuali net ir taikant ES lygiu priimtus dokumentus. Pavyzdžiui, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 593/2008 (6) 2 straipsnyje nustatyta, kad sutarčiai, patenkančiai į to reglamento taikymo sritį, gali būti taikoma bet kuri – tiek valstybės narės, tiek trečiosios valstybės – teisė. Tai reiškia, kad tam tikromis aplinkybėmis valstybės narės teismas turi taikyti trečiosios valstybės, su kuria byla yra konkrečiai susijusi, teisę. Be to, susipažinti su užsienio teisės aktais gali reikėti ar tai gali būti naudinga ir kitose piliečių kasdienio gyvenimo arba įmonių ar teisininkų profesinės veiklos situacijose. |
| --- | --- |

76.

Jau svarstyta apie galimybes išnagrinėti, kaip būtų galima pagerinti galimybes susipažinti su trečiųjų šalių teisės aktais ir teismų praktika. Iš tikrųjų tokia galimybė gali būti aktuali net ir taikant ES lygiu priimtus dokumentus. Pavyzdžiui, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 593/2008 (6) 2 straipsnyje nustatyta, kad sutarčiai, patenkančiai į to reglamento taikymo sritį, gali būti taikoma bet kuri – tiek valstybės narės, tiek trečiosios valstybės – teisė. Tai reiškia, kad tam tikromis aplinkybėmis valstybės narės teismas turi taikyti trečiosios valstybės, su kuria byla yra konkrečiai susijusi, teisę. Be to, susipažinti su užsienio teisės aktais gali reikėti ar tai gali būti naudinga ir kitose piliečių kasdienio gyvenimo arba įmonių ar teisininkų profesinės veiklos situacijose.

6

| 77. | Kai kurios valstybės narės yra nustačiusios taisykles, pagal kurias jų teismai ar kitos institucijos gali gauti informacijos apie užsienio teisės aktus. Tose taisyklėse nurodyta institucija, kompetentinga teikti klausimus apie užsienio teisės aktus. Jomis taip pat leidžiama gauti ekspertų nuomones. Be to, beveik visos valstybės narės yra Europos konvencijos dėl informacijos apie užsienio teisę šalys. |
| --- | --- |

77.

Kai kurios valstybės narės yra nustačiusios taisykles, pagal kurias jų teismai ar kitos institucijos gali gauti informacijos apie užsienio teisės aktus. Tose taisyklėse nurodyta institucija, kompetentinga teikti klausimus apie užsienio teisės aktus. Jomis taip pat leidžiama gauti ekspertų nuomones. Be to, beveik visos valstybės narės yra Europos konvencijos dėl informacijos apie užsienio teisę šalys.

| 78. | Tikslinga toliau nagrinėti, kaip būtų galima palengvinti ir išplėsti galimybes susipažinti su trečiųjų šalių teisės aktais. Kokiame etape šiuo metu yra diskusijos? |
| --- | --- |

78.

Tikslinga toliau nagrinėti, kaip būtų galima palengvinti ir išplėsti galimybes susipažinti su trečiųjų šalių teisės aktais. Kokiame etape šiuo metu yra diskusijos?

i)   Lugano konvencijos šalys

Lugano konvencijos šalys

| 79. | Lugano konvenciją pasirašiusios valstybės (Šveicarija, Norvegija ir Islandija) palaiko ypatingus santykius su ES. Šiuo atžvilgiu su Šveicarijos, Norvegijos ir Islandijos atstovais buvo palaikomi reguliarūs kontaktai siekiant visų pirma aptarti teismų praktikos duomenų bazes, susijusias su konvencijų taikymu. Atsižvelgdamos į šį konkretų bendradarbiavimą, Lugano konvencijos šalys taip pat parodė ypatingą susidomėjimą Tarybos vykdomu darbu semantinio tinklo srityje, ir jos tiesiogiai dalyvauja diskusijose dėl ELI ir ECLI. Bėgant laikui ketinama parengti semantinio tinklo sprendimus, kad atitinkamų šalių teisės aktams ir teismų praktikai skirtuose puslapiuose taip pat būtų pateiktos ELI ir ECLI nuorodos, tokiu būdu skatinant paprastą, automatinę prieigą per ES ir jos valstybių narių puslapius. |
| --- | --- |

79.

Lugano konvenciją pasirašiusios valstybės (Šveicarija, Norvegija ir Islandija) palaiko ypatingus santykius su ES. Šiuo atžvilgiu su Šveicarijos, Norvegijos ir Islandijos atstovais buvo palaikomi reguliarūs kontaktai siekiant visų pirma aptarti teismų praktikos duomenų bazes, susijusias su konvencijų taikymu. Atsižvelgdamos į šį konkretų bendradarbiavimą, Lugano konvencijos šalys taip pat parodė ypatingą susidomėjimą Tarybos vykdomu darbu semantinio tinklo srityje, ir jos tiesiogiai dalyvauja diskusijose dėl ELI ir ECLI. Bėgant laikui ketinama parengti semantinio tinklo sprendimus, kad atitinkamų šalių teisės aktams ir teismų praktikai skirtuose puslapiuose taip pat būtų pateiktos ELI ir ECLI nuorodos, tokiu būdu skatinant paprastą, automatinę prieigą per ES ir jos valstybių narių puslapius.

ii)   Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencija

Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencija

| 80. | Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencijos veikloje dalyvauja daug valstybių. Konferencijos bendrųjų reikalų ir politikos taryba yra paprašiusi nuolatinio biuro toliau stebėti pokyčius galimybės susipažinti su užsienio teisės aktų turiniu srityje. |
| --- | --- |

80.

Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencijos veikloje dalyvauja daug valstybių. Konferencijos bendrųjų reikalų ir politikos taryba yra paprašiusi nuolatinio biuro toliau stebėti pokyčius galimybės susipažinti su užsienio teisės aktų turiniu srityje.

| 81. | Kadangi Europos Sąjungos iniciatyva parengtos semantinio tinklo priemonės dėl jų lankstumo taip pat gali būti naudojamos bet kurioje nacionalinėje sistemoje, buvo užmegzti kontaktai siekiant eksportuoti šiuos sprendimus. Europos Sąjunga juos pristatė 2014 m. balandžio mėn. Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencijos bendrųjų reikalų ir politikos tarybos posėdyje. Būsimi pokyčiai šioje srityje bus toliau atidžiai stebimi. |
| --- | --- |

81.

Kadangi Europos Sąjungos iniciatyva parengtos semantinio tinklo priemonės dėl jų lankstumo taip pat gali būti naudojamos bet kurioje nacionalinėje sistemoje, buvo užmegzti kontaktai siekiant eksportuoti šiuos sprendimus. Europos Sąjunga juos pristatė 2014 m. balandžio mėn. Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencijos bendrųjų reikalų ir politikos tarybos posėdyje. Būsimi pokyčiai šioje srityje bus toliau atidžiai stebimi.

iii)   Valstybių narių iniciatyvos

Valstybių narių iniciatyvos

| 82. | Per dvi savo valstybes nares ES taip pat palaiko ryšius su Iberijos ir Amerikos aukščiausiojo lygio susitikimu teisminiais klausimais – subjektu, kurį sudaro Pietų ir Centrinės Amerikos valstybės. Kadangi tos valstybės taip pat pageidautų turėti galimybę skatinti susipažinti su teisės aktais internetu, buvo užmegzti kontaktai siekiant informuoti jas apie Europos Sąjungos parengtus semantinio tinklo sprendimus. |
| --- | --- |

82.

Per dvi savo valstybes nares ES taip pat palaiko ryšius su Iberijos ir Amerikos aukščiausiojo lygio susitikimu teisminiais klausimais – subjektu, kurį sudaro Pietų ir Centrinės Amerikos valstybės. Kadangi tos valstybės taip pat pageidautų turėti galimybę skatinti susipažinti su teisės aktais internetu, buvo užmegzti kontaktai siekiant informuoti jas apie Europos Sąjungos parengtus semantinio tinklo sprendimus.

| 83. | Be to, viena valstybė narė informavo darbo grupę apie porinio projekto su Maroku, kurio metu taip pat buvo pristatytas ELI, rezultatus. |
| --- | --- |

83.

Be to, viena valstybė narė informavo darbo grupę apie porinio projekto su Maroku, kurio metu taip pat buvo pristatytas ELI, rezultatus.

VII.   IŠVADOS

IŠVADOS

| 84. | Suprasdama galimybės susipažinti su teisės aktais klausimų svarbą Europos Sąjunga parengė priemonių ir platformų, kuriomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas piliečiams, įskaitant praktikuojančius teisininkus, įmonėms ir institucijoms valstybių narių ir ES lygiu susipažinti su teisės aktais ir išplėsti šias galimybes. Šis darbas jau davė vaisių ir turėtų būti tęsiamas. |
| --- | --- |

84.

Suprasdama galimybės susipažinti su teisės aktais klausimų svarbą Europos Sąjunga parengė priemonių ir platformų, kuriomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas piliečiams, įskaitant praktikuojančius teisininkus, įmonėms ir institucijoms valstybių narių ir ES lygiu susipažinti su teisės aktais ir išplėsti šias galimybes. Šis darbas jau davė vaisių ir turėtų būti tęsiamas.

| 85. | Ši ataskaita parengta siekiant ją išplatinti visuomenei. |
| --- | --- |

85.

Ši ataskaita parengta siekiant ją išplatinti visuomenei.

| 86. | Tarybos E. teisės darbo grupė toliau tęs šį darbą ir siūlo, kad bent kas penkerius metus būtų rengiamos reguliarios padarytos pažangos ataskaitos. |
| --- | --- |

86.

Tarybos E. teisės darbo grupė toliau tęs šį darbą ir siūlo, kad bent kas penkerius metus būtų rengiamos reguliarios padarytos pažangos ataskaitos.

---

(1)  2013 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 216/2013 dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio elektroninės versijos paskelbimo (OL L 69, 2013 3 13, p. 1).

1

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

(2)  Reglamentas Nr. 1, nustatantis kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje (OL 17, 1958 10 6, p. 385/58).

2

(3)  Padawan, C-467/08, ES:C:2010:620, 32 punktas.

3

Padawan

(4)  Dok. 12907/1/09.

4

(5)  2011 m. gruodžio 12 d. Komisijos sprendimas 2011/833/ES dėl pakartotinio Komisijos dokumentų naudojimo (OL L 330, 2011 12 14, p. 39).

5

(6)  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 593/2008 dėl sutartinėms prievolėms taikytinos teisės („Roma I“) (OL L 177, 2008 7 4, p. 6).

6

---

Europos Komisija

| 24.3.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 97/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 97/11

---

Euro kursas (1)

2015 m. kovo 23 d.

(2015/C 97/04)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0912 |
| JPY | Japonijos jena | 130,80 |
| DKK | Danijos krona | 7,4555 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,73180 |
| SEK | Švedijos krona | 9,2804 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,0561 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 8,6275 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 27,374 |
| HUF | Vengrijos forintas | 304,75 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,1215 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,4220 |
| TRY | Turkijos lira | 2,7924 |
| AUD | Australijos doleris | 1,3938 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3667 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,4628 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,4314 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,4956 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 208,50 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 13,0633 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 6,7812 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,6460 |
| IDR | Indonezijos rupija | 14 168,69 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,0320 |
| PHP | Filipinų pesas | 48,845 |
| RUB | Rusijos rublis | 64,3886 |
| THB | Tailando batas | 35,497 |
| BRL | Brazilijos realas | 3,4963 |
| MXN | Meksikos pesas | 16,3462 |
| INR | Indijos rupija | 67,9572 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0912

JPY

Japonijos jena

130,80

DKK

Danijos krona

7,4555

GBP

Svaras sterlingas

0,73180

SEK

Švedijos krona

9,2804

CHF

Šveicarijos frankas

1,0561

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

8,6275

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

27,374

HUF

Vengrijos forintas

304,75

PLN

Lenkijos zlotas

4,1215

RON

Rumunijos lėja

4,4220

TRY

Turkijos lira

2,7924

AUD

Australijos doleris

1,3938

CAD

Kanados doleris

1,3667

HKD

Honkongo doleris

8,4628

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,4314

SGD

Singapūro doleris

1,4956

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 208,50

ZAR

Pietų Afrikos randas

13,0633

CNY

Kinijos ženminbi juanis

6,7812

HRK

Kroatijos kuna

7,6460

IDR

Indonezijos rupija

14 168,69

MYR

Malaizijos ringitas

4,0320

PHP

Filipinų pesas

48,845

RUB

Rusijos rublis

64,3886

THB

Tailando batas

35,497

BRL

Brazilijos realas

3,4963

MXN

Meksikos pesas

16,3462

INR

Indijos rupija

67,9572

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 24.3.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 97/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 97/12

---

Maltos Vyriausybės pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų

(2015/C 97/05)

Atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 4 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2013/C 127/04) paskelbtą Maltos Vyriausybės pranešimą, pateiktą pagal minėtą direktyvą, Susisiekimo ir infrastruktūros ministerija praneša, kad išduodami nuolatiniai angliavandenilių tyrimo arba angliavandenilių tyrimo ir išgavimo 4 vietovės 4, 5, 6 ir 7 blokuose leidimai.

Atsižvelgdama į 2014 m. balandžio 4 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2014/C 99/04) paskelbtą Maltos Vyriausybės pranešimą, pateiktą pagal minėtą direktyvą, Susisiekimo ir infrastruktūros ministerija taip pat praneša, kad išduotas tik venas 5 bloko leidimas ir kad daugiau šio bloko leidimai neišduodami, kol nepranešta kitaip.

Daugiau informacijos apie šį pranešimą galima kreiptis į Susisiekimo ir infrastruktūros ministerijos (Block F, Antonio Maurizio Valperga Street, Floriana, FRN 1700) Kontinentinio šelfo departamento generalinį direktorių šiuo elektroninio pašto adresu dgcs.mti@gov.mt

---

| 24.3.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 97/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 97/13

---

Komisijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 16 straipsnio 4 dalį

Su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo panaikinimas

(Tekstas svarbus EEE)

(2015/C 97/06)

| Valstybė narė | Jungtinė Karalystė |
| --- | --- |
| Maršrutas | Niuki oro uostas – Hitrou oro uostas
  Niuki oro uostas – Stanstedo oro uostas
  Niuki oro uostas – Lutono oro uostas
  Niuki oro uostas – Londono Sičio oro uostas
  Niuki oro uostas – Sautendo oro uostas |
| Pirmoji su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų įsigaliojimo diena | 2014 m. rugpjūčio 8 d. |
| Panaikinimo data | 2015 m. sausio 22 d. |
| Adresas, kuriuo galima gauti su viešąja paslauga susijusio įsipareigojimo tekstą ir visą atitinkamą su tuo įsipareigojimu susijusią informaciją ir (arba) dokumentus | Daugiau informacijos:





  Ian Elston |
| Department for Transport |
| Great Minster House |
| 33 Horseferry Road |
| London |
| SW1P 4DR |
| UNITED KINGDOM |
| E. paštas: ian.elston@dft.gsi.gov.uk |

Valstybė narė

Jungtinė Karalystė

Maršrutas

Niuki oro uostas – Hitrou oro uostas

Niuki oro uostas – Stanstedo oro uostas

Niuki oro uostas – Lutono oro uostas

Niuki oro uostas – Londono Sičio oro uostas

Niuki oro uostas – Sautendo oro uostas

Pirmoji su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų įsigaliojimo diena

2014 m. rugpjūčio 8 d.

Panaikinimo data

2015 m. sausio 22 d.

Adresas, kuriuo galima gauti su viešąja paslauga susijusio įsipareigojimo tekstą ir visą atitinkamą su tuo įsipareigojimu susijusią informaciją ir (arba) dokumentus

Daugiau informacijos:

Ian Elston

Department for Transport

Great Minster House

33 Horseferry Road

London

SW1P 4DR

UNITED KINGDOM

E. paštas: ian.elston@dft.gsi.gov.uk

---