# Den Europæiske Unions C 97/2015

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 97 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 58. årgang24. marts 2015 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 97

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

58. årgang24. marts 2015

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2015/C 097/01 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.7508 — DCC Energy/Esso SAF) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 097/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.7504 — Carlyle/CITIC/AsiaSat) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2015/C 097/01

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.7508 — DCC Energy/Esso SAF) (
  1
  )

1

1

2015/C 097/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.7504 — Carlyle/CITIC/AsiaSat) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2015/C 097/03 | Rapport om adgang til ret | 2 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2015/C 097/04 | Euroens vekselkurs | 11 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2015/C 097/05 | Underretning fra den maltesiske regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter | 12 |
| 2015/C 097/06 | Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 16, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet — Ophævelse af forpligtelse til offentlig tjeneste vedrørende ruteflyvning (
  1
  ) | 13 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2015/C 097/03

Rapport om adgang til ret

2

Europa-Kommissionen

2015/C 097/04

Euroens vekselkurs

11

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2015/C 097/05

Underretning fra den maltesiske regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter

12

2015/C 097/06

Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 16, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet — Ophævelse af forpligtelse til offentlig tjeneste vedrørende ruteflyvning (
  1
  )

1

13

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 24.3.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 97/1

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.7508 — DCC Energy/Esso SAF)

(EØS-relevant tekst)

(2015/C 97/01)

Den 12. marts 2015 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32015M7508. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32015M7508. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 24.3.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 97/1

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.7504 — Carlyle/CITIC/AsiaSat)

(EØS-relevant tekst)

(2015/C 97/02)

Den 17. marts 2015 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32015M7504. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32015M7504. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 24.3.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 97/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 97/2

---

Rapport om adgang til ret

(2015/C 97/03)

I.   INDLEDNING

»Ignorantia juris non excusat«

| 1. | EU-retten omfatter en række indsatsområder inden for rammerne af traktaterne. Den omhandler ikke blot generelle aspekter såsom fastlæggelse af rammerne for EU og af, hvordan EU skal fungere, men den omfatter også andre aspekter af hverdagen for borgere og virksomheder i Europa. Regler for anerkendelse af skilsmisse og afgørelser om underholdspligt eller arveretlige anliggender er af central betydning for borgere i alle medlemsstaterne. Selskabsret, regler for det indre markeds funktion og insolvensprocedurer er tilsvarende eksempler af særlig interesse for virksomheder. |
| --- | --- |

1.

EU-retten omfatter en række indsatsområder inden for rammerne af traktaterne. Den omhandler ikke blot generelle aspekter såsom fastlæggelse af rammerne for EU og af, hvordan EU skal fungere, men den omfatter også andre aspekter af hverdagen for borgere og virksomheder i Europa. Regler for anerkendelse af skilsmisse og afgørelser om underholdspligt eller arveretlige anliggender er af central betydning for borgere i alle medlemsstaterne. Selskabsret, regler for det indre markeds funktion og insolvensprocedurer er tilsvarende eksempler af særlig interesse for virksomheder.

| 2. | Spørgsmålet om adgang til ret er således af afgørende betydning. Det er på denne baggrund, at der er ført tekniske drøftelser i Rådets Gruppe vedrørende E-lovgivning. Gruppen består af repræsentanter for de 28 medlemsstater, Publikationskontoret, Kommissionen og Generalsekretariatet for Rådet. Repræsentanter for Den Europæiske Unions Domstol har også bidraget til dens arbejde. Arbejdsgruppens opgave er at behandle behovet for bedre formidling af juridiske oplysninger og koordinering af de anvendte teknologier for at sikre, at det er så enkelt som muligt at få adgang til både EU-retten og den medlemsstatsret, der er nødvendig for at kunne gennemføre europæiske instrumenter. |
| --- | --- |

2.

Spørgsmålet om adgang til ret er således af afgørende betydning. Det er på denne baggrund, at der er ført tekniske drøftelser i Rådets Gruppe vedrørende E-lovgivning. Gruppen består af repræsentanter for de 28 medlemsstater, Publikationskontoret, Kommissionen og Generalsekretariatet for Rådet. Repræsentanter for Den Europæiske Unions Domstol har også bidraget til dens arbejde. Arbejdsgruppens opgave er at behandle behovet for bedre formidling af juridiske oplysninger og koordinering af de anvendte teknologier for at sikre, at det er så enkelt som muligt at få adgang til både EU-retten og den medlemsstatsret, der er nødvendig for at kunne gennemføre europæiske instrumenter.

| 3. | Formålet med denne rapport er at drøfte de væsentlige fremskridt, der er gjort med hensyn til adgang til EU-retten og national ret, samt muligheden for at give adgang til tredjelandes ret, hvis det er i Den Europæiske Unions eller medlemsstaternes interesse. |
| --- | --- |

3.

Formålet med denne rapport er at drøfte de væsentlige fremskridt, der er gjort med hensyn til adgang til EU-retten og national ret, samt muligheden for at give adgang til tredjelandes ret, hvis det er i Den Europæiske Unions eller medlemsstaternes interesse.

II.   ADGANG TIL RET

ADGANG TIL RET

| 4. | For at udøve de beføjelser, der er tillagt EU i medfør af traktaterne, vedtager institutionerne forordninger, direktiver, afgørelser, henstillinger og udtalelser. Forordninger er almengyldige. De er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Det er derfor af afgørende betydning at give umiddelbar adgang til denne lovgivning, som indgår i medlemsstaternes retssystemer og har virkning, uden at der er behov for yderligere retsakter. |
| --- | --- |

4.

For at udøve de beføjelser, der er tillagt EU i medfør af traktaterne, vedtager institutionerne forordninger, direktiver, afgørelser, henstillinger og udtalelser. Forordninger er almengyldige. De er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Det er derfor af afgørende betydning at give umiddelbar adgang til denne lovgivning, som indgår i medlemsstaternes retssystemer og har virkning, uden at der er behov for yderligere retsakter.

| 5. | Direktiver er med hensyn til det tilsigtede mål bindende for enhver medlemsstat, som de rettes til, men overlader det til de nationale myndigheder at bestemme form og midler for gennemførelsen. Direktiver skal gennemføres i medlemsstaternes ret via nationale foranstaltninger. Det er på denne særlige måde, at EU-retten og national ret er indbyrdes forbundne. |
| --- | --- |

5.

Direktiver er med hensyn til det tilsigtede mål bindende for enhver medlemsstat, som de rettes til, men overlader det til de nationale myndigheder at bestemme form og midler for gennemførelsen. Direktiver skal gennemføres i medlemsstaternes ret via nationale foranstaltninger. Det er på denne særlige måde, at EU-retten og national ret er indbyrdes forbundne.

| 6. | Afgørelser er bindende i alle enkeltheder. De er kun bindende for dem, som de rettes til. Henstillinger og udtalelser er ikke bindende. |
| --- | --- |

6.

Afgørelser er bindende i alle enkeltheder. De er kun bindende for dem, som de rettes til. Henstillinger og udtalelser er ikke bindende.

III.   ADGANG TIL RET PÅ EUROPÆISK PLAN

ADGANG TIL RET PÅ EUROPÆISK PLAN

1.   EUR-Lex

EUR-Lex

| 7. | EUR-Lex-webstedet, der fungerer som en uvurderlig platform for adgang til ret, er et af Den Europæiske Unions vigtigste og ældste produkter. Webstedet, der er tilgængeligt på eur-lex.europa.eu, giver detaljerede oplysninger om EU-retten og national ret, indeholder sider fra Den Europæiske Unions Tidende og giver en række oplysninger om lovgivningsprocedurer, forberedende retsakter og EU’s retspraksis. |
| --- | --- |

7.

EUR-Lex-webstedet, der fungerer som en uvurderlig platform for adgang til ret, er et af Den Europæiske Unions vigtigste og ældste produkter. Webstedet, der er tilgængeligt på eur-lex.europa.eu, giver detaljerede oplysninger om EU-retten og national ret, indeholder sider fra Den Europæiske Unions Tidende og giver en række oplysninger om lovgivningsprocedurer, forberedende retsakter og EU’s retspraksis.

Den Europæiske Unions Tidende

| 8. | EUR-Lex, der er under konstant udvikling, og som har særligt fokus på borgernes behov for retlige oplysninger, har gradvis fået tilføjet nyt indhold, som senere er blevet anerkendt som uundværligt. Mens tidligere udgaver af webstedet udelukkende havde et »europæisk« indhold, indeholder N-Lex-portalen således link til national lovgivning. Webstedet indeholder også stadig mere effektive og detaljerede søgeværktøjer, der er tilpasset behovene hos både borgerne og retsvæsenets aktører. |
| --- | --- |

8.

EUR-Lex, der er under konstant udvikling, og som har særligt fokus på borgernes behov for retlige oplysninger, har gradvis fået tilføjet nyt indhold, som senere er blevet anerkendt som uundværligt. Mens tidligere udgaver af webstedet udelukkende havde et »europæisk« indhold, indeholder N-Lex-portalen således link til national lovgivning. Webstedet indeholder også stadig mere effektive og detaljerede søgeværktøjer, der er tilpasset behovene hos både borgerne og retsvæsenets aktører.

| 9. | EUR-Lex-webstedet administreres af Den Europæiske Unions Publikationskontor, som på sin side har et forvaltningsudvalg, hvor EU’s forskellige institutioner er repræsenteret. Den Interinstitutionelle Lexgruppe (GIL) støtter også det arbejde, der udføres af Publikationskontoret. |
| --- | --- |

9.

EUR-Lex-webstedet administreres af Den Europæiske Unions Publikationskontor, som på sin side har et forvaltningsudvalg, hvor EU’s forskellige institutioner er repræsenteret. Den Interinstitutionelle Lexgruppe (GIL) støtter også det arbejde, der udføres af Publikationskontoret.

2.   Elektronisk offentliggørelse af EU-Tidende

Elektronisk offentliggørelse af EU-Tidende

| 10. | Den 7. marts 2013 vedtog Rådet forordning (EU) nr. 216/2013 (1). Denne forordning, der trådte i kraft den 1. juli 2013, fastsætter, at Den Europæiske Unions Tidende skal offentliggøres i elektronisk form på Den Europæiske Unions institutioners officielle sprog. Kun EU-Tidende offentliggjort i elektronisk form er autentisk og har retsvirkninger. |
| --- | --- |

10.

Den 7. marts 2013 vedtog Rådet forordning (EU) nr. 216/2013 (1). Denne forordning, der trådte i kraft den 1. juli 2013, fastsætter, at Den Europæiske Unions Tidende skal offentliggøres i elektronisk form på Den Europæiske Unions institutioners officielle sprog. Kun EU-Tidende offentliggjort i elektronisk form er autentisk og har retsvirkninger.

1

Den Europæiske Unions Tidende

| 11. | Under ekstraordinære omstændigheder kan det forekomme, at det ikke er muligt at offentliggøre den elektroniske udgave af EU-Tidende på grund af en uforudset og ekstraordinær afbrydelse af Publikationskontorets informationssystem. I sådanne tilfælde er det kun den trykte udgave af EU-Tidende, der er autentisk og har retsvirkninger. |
| --- | --- |

11.

Under ekstraordinære omstændigheder kan det forekomme, at det ikke er muligt at offentliggøre den elektroniske udgave af EU-Tidende på grund af en uforudset og ekstraordinær afbrydelse af Publikationskontorets informationssystem. I sådanne tilfælde er det kun den trykte udgave af EU-Tidende, der er autentisk og har retsvirkninger.

| 12. | Den elektroniske udgave af EU-Tidende er forsynet med en avanceret elektronisk signatur og gøres i et ikkeforældet format og tidsubegrænset offentligt tilgængelig på EUR-Lex-webstedet. Den kan konsulteres gratis. |
| --- | --- |

12.

Den elektroniske udgave af EU-Tidende er forsynet med en avanceret elektronisk signatur og gøres i et ikkeforældet format og tidsubegrænset offentligt tilgængelig på EUR-Lex-webstedet. Den kan konsulteres gratis.

| 13. | Vedtagelsen af denne forordning var et afgørende skridt til at sikre adgang til EU-retten og har givet borgerne, virksomhederne og institutionerne retssikkerhed samt enkel, direkte og brugervenlig adgang. |
| --- | --- |

13.

Vedtagelsen af denne forordning var et afgørende skridt til at sikre adgang til EU-retten og har givet borgerne, virksomhederne og institutionerne retssikkerhed samt enkel, direkte og brugervenlig adgang.

3.   Oversættelser

Oversættelser

| 14. | Forordning nr. 1 (2) som offentliggjort i EF-Tidende den 6. oktober 1958 og ændret i forbindelse med nye medlemsstaters efterfølgende tiltrædelse fastsætter den ordning, der skal gælde på det sproglige område i forbindelse med lovgivning vedtaget af Den Europæiske Union. På nuværende tidspunkt er alle retsakter tilgængelige på 23 af EU-institutionernes sprog og på det 24. sprog for så vidt angår forordninger vedtaget af Rådet og Europa-Parlamentet efter den almindelige lovgivningsprocedure. Dette sikrer, at lovgivning, der vedtages på EU-plan, er fuldt forståelig og tilgængelig og formidles samtidig på alle Den Europæiske Unions sprog med fuld respekt for medlemsstaternes kulturer. |
| --- | --- |

14.

Forordning nr. 1 (2) som offentliggjort i EF-Tidende den 6. oktober 1958 og ændret i forbindelse med nye medlemsstaters efterfølgende tiltrædelse fastsætter den ordning, der skal gælde på det sproglige område i forbindelse med lovgivning vedtaget af Den Europæiske Union. På nuværende tidspunkt er alle retsakter tilgængelige på 23 af EU-institutionernes sprog og på det 24. sprog for så vidt angår forordninger vedtaget af Rådet og Europa-Parlamentet efter den almindelige lovgivningsprocedure. Dette sikrer, at lovgivning, der vedtages på EU-plan, er fuldt forståelig og tilgængelig og formidles samtidig på alle Den Europæiske Unions sprog med fuld respekt for medlemsstaternes kulturer.

2

4.   EU-glossarer — Eurovoc

EU-glossarer — Eurovoc

| 15. | Den Europæiske Unions retsakter er meget specifikke og indeholder en lang række begreber, hvilket hurtigt skabte behov for værktøjer til katalogisering af disse begreber. En bestemmelse i EU-retten, som ikke indeholder nogen udtrykkelig henvisning til medlemsstaternes ret med henblik på at fastlægge dens betydning og anvendelsesområde, skal således normalt undergives en selvstændig og ensartet fortolkning i hele Den Europæiske Union under hensyntagen til bestemmelsens kontekst og formålet med den pågældende lovgivning (3). |
| --- | --- |

15.

Den Europæiske Unions retsakter er meget specifikke og indeholder en lang række begreber, hvilket hurtigt skabte behov for værktøjer til katalogisering af disse begreber. En bestemmelse i EU-retten, som ikke indeholder nogen udtrykkelig henvisning til medlemsstaternes ret med henblik på at fastlægge dens betydning og anvendelsesområde, skal således normalt undergives en selvstændig og ensartet fortolkning i hele Den Europæiske Union under hensyntagen til bestemmelsens kontekst og formålet med den pågældende lovgivning (3).

3

| 16. | Med dette for øje udviklede Den Europæiske Union Eurovoc, der er en tesaurus med begreber anvendt på alle områder af EU-retten. For at opfylde brugernes behov og tage hensyn til Den Europæiske Unions karakter er tesaurussen tilgængelig på alle EU-sprogene. Brugere, der søger efter oplysninger om et begreb, vil takket være glossarerne kunne finde det tilsvarende begreb på et andet sprog. |
| --- | --- |

16.

Med dette for øje udviklede Den Europæiske Union Eurovoc, der er en tesaurus med begreber anvendt på alle områder af EU-retten. For at opfylde brugernes behov og tage hensyn til Den Europæiske Unions karakter er tesaurussen tilgængelig på alle EU-sprogene. Brugere, der søger efter oplysninger om et begreb, vil takket være glossarerne kunne finde det tilsvarende begreb på et andet sprog.

5.   Standardisering af metadata

Standardisering af metadata

| 17. | Standardisering af metadata bidrager automatisk til at sikre mere effektiv formidling af information online. Med henblik herpå har de europæiske institutioner nedsat et interinstitutionelt udvalg for vedligeholdelse af metadata (Interinstitutional Metadata Maintenance Committee — IMMC), hvis rolle er at definere fælles metadata, udvekslingsregler og -protokoller samt et minimumsmetadatasæt. I samme forbindelse arbejder EU-institutionerne og visse medlemsstater også på gennemførelsen af ELI (se nedenfor). |
| --- | --- |

17.

Standardisering af metadata bidrager automatisk til at sikre mere effektiv formidling af information online. Med henblik herpå har de europæiske institutioner nedsat et interinstitutionelt udvalg for vedligeholdelse af metadata (Interinstitutional Metadata Maintenance Committee — IMMC), hvis rolle er at definere fælles metadata, udvekslingsregler og -protokoller samt et minimumsmetadatasæt. I samme forbindelse arbejder EU-institutionerne og visse medlemsstater også på gennemførelsen af ELI (se nedenfor).

| 18. | Ved at arbejde på standardisering af metadata på denne måde sigter EU mod at forbedre adgangen til information online og i almindelighed sikre en bedre formidling af og adgang til ret. |
| --- | --- |

18.

Ved at arbejde på standardisering af metadata på denne måde sigter EU mod at forbedre adgangen til information online og i almindelighed sikre en bedre formidling af og adgang til ret.

6.   Konsolidering og kodifikation

Konsolidering og kodifikation

| 19. | På EU-plan skelnes der mellem begreberne konsolidering og kodifikation. De to begreber kan også anvendes med andre betydninger i medlemsstaternes nationale retssystemer. |
| --- | --- |

19.

På EU-plan skelnes der mellem begreberne konsolidering og kodifikation. De to begreber kan også anvendes med andre betydninger i medlemsstaternes nationale retssystemer.

a)   Konsolidering

Konsolidering

| 20. | Konsolidering: den procedure, hvorefter bestemmelserne i en basisretsakt og alle senere ændringer heraf samles i en enkelt tekst. Denne sammenskrivning foretages kun af den dispositive del (betragtningerne i en konsolideret retsakt er dem fra basisretsakten). Målet er at vise EU’s retsakter for borgerne i en læsbar form. Konsolidering bidrager således i høj grad til at gøre adgangen til oplysninger om EU-retten nemmere og mindre besværlig. |
| --- | --- |

20.

Konsolidering: den procedure, hvorefter bestemmelserne i en basisretsakt og alle senere ændringer heraf samles i en enkelt tekst. Denne sammenskrivning foretages kun af den dispositive del (betragtningerne i en konsolideret retsakt er dem fra basisretsakten). Målet er at vise EU’s retsakter for borgerne i en læsbar form. Konsolidering bidrager således i høj grad til at gøre adgangen til oplysninger om EU-retten nemmere og mindre besværlig.

| 21. | Konsolidering indebærer imidlertid ikke vedtagelse af en ny retsakt og har derfor ingen retsvirkning. Konsolidering foretages af Publikationskontoret, og de konsoliderede tekster tilføjes i EUR-Lex-databasen. |
| --- | --- |

21.

Konsolidering indebærer imidlertid ikke vedtagelse af en ny retsakt og har derfor ingen retsvirkning. Konsolidering foretages af Publikationskontoret, og de konsoliderede tekster tilføjes i EUR-Lex-databasen.

| 22. | Publikationskontoret konsoliderer hver dag EU-retsakter på alle de officielle sprog. De konsoliderede udgaver af forordninger, direktiver og afgørelser opdateres systematisk i deres forskellige sprogudgaver, så snart en ændringsretsakt offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. Desuden danner konsolidering grundlag for kodifikation og omarbejdning. |
| --- | --- |

22.

Publikationskontoret konsoliderer hver dag EU-retsakter på alle de officielle sprog. De konsoliderede udgaver af forordninger, direktiver og afgørelser opdateres systematisk i deres forskellige sprogudgaver, så snart en ændringsretsakt offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. Desuden danner konsolidering grundlag for kodifikation og omarbejdning.

Den Europæiske Unions Tidende

| 23. | Ved udgangen af 2014 er der over 3 650 gældende retsakter, der regelmæssigt er blevet konsolideret (konsoliderede familier), og som har samlet omkring 15 000 individuelle retsakter. Disse familier repræsenterer ikke hele den gældende EU-ret, da nogle retsakter aldrig er blevet ændret, og retsakter, der kun gælder i en kort periode, ikke konsolideres. |
| --- | --- |

23.

Ved udgangen af 2014 er der over 3 650 gældende retsakter, der regelmæssigt er blevet konsolideret (konsoliderede familier), og som har samlet omkring 15 000 individuelle retsakter. Disse familier repræsenterer ikke hele den gældende EU-ret, da nogle retsakter aldrig er blevet ændret, og retsakter, der kun gælder i en kort periode, ikke konsolideres.

| 24. | I de seneste år har den gennemsnitlige årlige produktion været på omkring 1 000 000 sider i PDF-format på alle EU’s officielle sprog. |
| --- | --- |

24.

I de seneste år har den gennemsnitlige årlige produktion været på omkring 1 000 000 sider i PDF-format på alle EU’s officielle sprog.

b)   Kodifikation og omarbejdning

Kodifikation og omarbejdning

| 25. | Formålet med kodifikation er at ophæve de retsakter, der udvælges til kodifikation, og erstatte dem med en enkelt retsakt, uden at indholdet heraf på nogen måde ændres. |
| --- | --- |

25.

Formålet med kodifikation er at ophæve de retsakter, der udvælges til kodifikation, og erstatte dem med en enkelt retsakt, uden at indholdet heraf på nogen måde ændres.

| 26. | Kodifikation foretages derfor af de institutioner, der vedtog den oprindelige retsakt, som fastlagt i traktaterne. De resulterende retsakter har retsgyldighed og offentliggøres i L-udgaven af EU-Tidende. |
| --- | --- |

26.

Kodifikation foretages derfor af de institutioner, der vedtog den oprindelige retsakt, som fastlagt i traktaterne. De resulterende retsakter har retsgyldighed og offentliggøres i L-udgaven af EU-Tidende.

| 27. | Omarbejdning består i vedtagelse af en ny retsakt, der i en enkelt tekst samler både de indholdsmæssige ændringer, der foretages i en tidligere retsakt, og de uændrede bestemmelser i denne retsakt. Den nye retsakt træder i stedet for og ophæver den tidligere retsakt. |
| --- | --- |

27.

Omarbejdning består i vedtagelse af en ny retsakt, der i en enkelt tekst samler både de indholdsmæssige ændringer, der foretages i en tidligere retsakt, og de uændrede bestemmelser i denne retsakt. Den nye retsakt træder i stedet for og ophæver den tidligere retsakt.

| 28. | Der bør gøres mere for at tillade, at kodificerede udgaver eller omarbejdning af retsakter om ændring af et eksisterende instrument vedtages, da man derved undgår at have en lang række isolerede ændringsretsakter, som ofte kan gøre lovgivningen vanskeligere at forstå. |
| --- | --- |

28.

Der bør gøres mere for at tillade, at kodificerede udgaver eller omarbejdning af retsakter om ændring af et eksisterende instrument vedtages, da man derved undgår at have en lang række isolerede ændringsretsakter, som ofte kan gøre lovgivningen vanskeligere at forstå.

| 29. | I den forbindelse er det især relevant, at Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 28. november 2001 vedtog en interinstitutionel aftale om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (2002/C 77/01). |
| --- | --- |

29.

I den forbindelse er det især relevant, at Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 28. november 2001 vedtog en interinstitutionel aftale om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (2002/C 77/01).

| 30. | For kortere tid siden blev Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen for første gang enige om at foretage en omarbejdning under lovgivningsproceduren. Denne aftale havde form af en fælles afgørelse fra Europa-Parlamentet og Rådet i forståelse med Kommissionen. Det pågældende forslag var Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1346/2000 om konkurs, som blev ændret til en omarbejdning. |
| --- | --- |

30.

For kortere tid siden blev Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen for første gang enige om at foretage en omarbejdning under lovgivningsproceduren. Denne aftale havde form af en fælles afgørelse fra Europa-Parlamentet og Rådet i forståelse med Kommissionen. Det pågældende forslag var Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1346/2000 om konkurs, som blev ændret til en omarbejdning.

| 31. | Hvis omarbejdningsmetoden i højere grad blev anvendt, eller hvis ændringsretsakter blev kodificeret efter vedtagelsen heraf, ville borgerne få adgang til fuldstændige og læsbare tekster, som har retsvirkning. |
| --- | --- |

31.

Hvis omarbejdningsmetoden i højere grad blev anvendt, eller hvis ændringsretsakter blev kodificeret efter vedtagelsen heraf, ville borgerne få adgang til fuldstændige og læsbare tekster, som har retsvirkning.

IV.   NATIONAL RET

NATIONAL RET

a)   Lovgivning

Lovgivning

i)   N-Lex

N-Lex

| 32. | N-Lex-webstedet, der blev taget i brug i 2006, tager sigte på at oplyse om national lovgivning i alle EU’s medlemsstater. |
| --- | --- |

32.

N-Lex-webstedet, der blev taget i brug i 2006, tager sigte på at oplyse om national lovgivning i alle EU’s medlemsstater.

| 33. | N-Lex indeholder et enkelt søgefelt på alle sprog, der viser resultater fra medlemsstaternes nationale databaser. Når systemet anvendes sammen med Eurovoc, giver det borgerne mulighed for at søge efter begreber, som de ikke kender på deres eget sprog eller fra deres eget nationale system. |
| --- | --- |

33.

N-Lex indeholder et enkelt søgefelt på alle sprog, der viser resultater fra medlemsstaternes nationale databaser. Når systemet anvendes sammen med Eurovoc, giver det borgerne mulighed for at søge efter begreber, som de ikke kender på deres eget sprog eller fra deres eget nationale system.

| 34. | Selv om flersprogetheden i Den Europæiske Union er en styrke, udgør den en væsentlig udfordring for så vidt angår adgang til ret, da adgang til nationale webssteder, der indeholder lovgivning, vil være af begrænset nytte uden en form for oversættelse. Det er i den forbindelse værd at nævne, at nogle medlemsstater tilbyder oversættelse af deres nationale lovgivning til et andet EU-sprog for at hjælpe læseren med at forstå disse instrumenter. Desuden er der planer (se nedenfor) om at indsætte et link til et automatisk oversættelsesværktøj, hvorfra der kan anmodes om oversættelser af søgeresultaterne. Dette vil give brugerne mulighed for at få adgang til omfattende, tilgængelige og forståelige oplysninger om medlemsstaternes ret. |
| --- | --- |

34.

Selv om flersprogetheden i Den Europæiske Union er en styrke, udgør den en væsentlig udfordring for så vidt angår adgang til ret, da adgang til nationale webssteder, der indeholder lovgivning, vil være af begrænset nytte uden en form for oversættelse. Det er i den forbindelse værd at nævne, at nogle medlemsstater tilbyder oversættelse af deres nationale lovgivning til et andet EU-sprog for at hjælpe læseren med at forstå disse instrumenter. Desuden er der planer (se nedenfor) om at indsætte et link til et automatisk oversættelsesværktøj, hvorfra der kan anmodes om oversættelser af søgeresultaterne. Dette vil give brugerne mulighed for at få adgang til omfattende, tilgængelige og forståelige oplysninger om medlemsstaternes ret.

ii)   Nationale gennemførelsesforanstaltninger

Nationale gennemførelsesforanstaltninger

| 35. | Optimal adgang til retlige oplysninger for borgerne betyder ikke blot adgang til alle europæiske instrumenter, men også adgang til de nationale foranstaltninger, der gennemfører EU-retten. I sin nuværende form giver EUR-Lex-webstedet oplysninger om direktiver, der er vedtaget på EU-plan, sammen med et sæt metadata om de gennemførelsesforanstaltninger, som medlemsstaterne har vedtaget for at gennemføre disse direktiver. |
| --- | --- |

35.

Optimal adgang til retlige oplysninger for borgerne betyder ikke blot adgang til alle europæiske instrumenter, men også adgang til de nationale foranstaltninger, der gennemfører EU-retten. I sin nuværende form giver EUR-Lex-webstedet oplysninger om direktiver, der er vedtaget på EU-plan, sammen med et sæt metadata om de gennemførelsesforanstaltninger, som medlemsstaterne har vedtaget for at gennemføre disse direktiver.

| 36. | Der er blevet gjort opmærksom på behovet for at forbinde disse to sæt af oplysninger, og Rådet, Kommissionen og Publikationskontoret drøfter i Gruppen vedrørende E-lovgivning muligheden for at oprette et system til at gøre det. Resultatet vil give borgerne adgang til ikke blot direktiver, men også til bestemmelserne i de nationale foranstaltninger, der gennemfører disse direktiver i praksis. Gruppen vedrørende E-lovgivning undersøger i øjeblikket de tekniske muligheder for at give effektiv, pålidelig og ajourført adgang til nationale gennemførelsesforanstaltninger med henblik på at forbedre gennemsigtigheden og samtidig begrænse gentagelse af oplysninger. De aktuelle overvejelser om ELI omfatter også henvisninger til nationale gennemførelsesforanstaltninger. |
| --- | --- |

36.

Der er blevet gjort opmærksom på behovet for at forbinde disse to sæt af oplysninger, og Rådet, Kommissionen og Publikationskontoret drøfter i Gruppen vedrørende E-lovgivning muligheden for at oprette et system til at gøre det. Resultatet vil give borgerne adgang til ikke blot direktiver, men også til bestemmelserne i de nationale foranstaltninger, der gennemfører disse direktiver i praksis. Gruppen vedrørende E-lovgivning undersøger i øjeblikket de tekniske muligheder for at give effektiv, pålidelig og ajourført adgang til nationale gennemførelsesforanstaltninger med henblik på at forbedre gennemsigtigheden og samtidig begrænse gentagelse af oplysninger. De aktuelle overvejelser om ELI omfatter også henvisninger til nationale gennemførelsesforanstaltninger.

iii)   Automatisk oversættelse

Automatisk oversættelse

| 37. | Anvendelsen af forskellige sprog i Den Europæiske Union udgør en betydelig udfordring for så vidt angår adgang til retlige oplysninger. Katalogiserede oplysninger er kun virkelig anvendelige, hvis brugeren kan forstå dem. |
| --- | --- |

37.

Anvendelsen af forskellige sprog i Den Europæiske Union udgør en betydelig udfordring for så vidt angår adgang til retlige oplysninger. Katalogiserede oplysninger er kun virkelig anvendelige, hvis brugeren kan forstå dem.

| 38. | Desuden gør selve karakteren af retlige oplysninger udfordringen endnu større. Læseren skal fuldt ud forstå relevansen af de anvendte begreber, hvis risikoen for, at de fortolkes forkert, skal undgås. |
| --- | --- |

38.

Desuden gør selve karakteren af retlige oplysninger udfordringen endnu større. Læseren skal fuldt ud forstå relevansen af de anvendte begreber, hvis risikoen for, at de fortolkes forkert, skal undgås.

| 39. | Europa-Kommissionens maskinoversættelsestjeneste (MT@EC) er tilgængelig siden juli 2013. Brugere, der foretager søgninger på N-Lex-portalen, har fået adgang til denne tjeneste via et link. Tjenesten bør ses som en generel informationskilde, der gør det muligt for brugeren at forstå søgeresultaters hovedindhold som grundlag for eventuelt efterfølgende at konsultere en specialist. Det bør bemærkes, at oversættelsen af nogle sprogkombinationer stadig er problematisk og bør forbedres. |
| --- | --- |

39.

Europa-Kommissionens maskinoversættelsestjeneste (MT@EC) er tilgængelig siden juli 2013. Brugere, der foretager søgninger på N-Lex-portalen, har fået adgang til denne tjeneste via et link. Tjenesten bør ses som en generel informationskilde, der gør det muligt for brugeren at forstå søgeresultaters hovedindhold som grundlag for eventuelt efterfølgende at konsultere en specialist. Det bør bemærkes, at oversættelsen af nogle sprogkombinationer stadig er problematisk og bør forbedres.

iv)   Nationale glossarer: Legivoc

Nationale glossarer: Legivoc

| 40. | I betragtning af kompleksiteten af det enkelte nationale systems juridiske begreber og forskellene mellem dem er der konstateret et behov for et projekt med det sigte at udarbejde glossarer om medlemsstaternes lovgivning. |
| --- | --- |

40.

I betragtning af kompleksiteten af det enkelte nationale systems juridiske begreber og forskellene mellem dem er der konstateret et behov for et projekt med det sigte at udarbejde glossarer om medlemsstaternes lovgivning.

| 41. | At udarbejde et glossar om national lovgivning er en endnu større udfordring end at gøre det på europæisk plan. Det skyldes for det første, at den relevante viden er fordelt på en række centre, hvilket forudsætter, at der udføres et indledende arbejde med indsamling af juridiske glossarer. For det andet kan lignende begreber fra to medlemsstater have forskellige betydninger, eller forskellige begreber kan have en lignende eller relateret betydning i et flersproget miljø, da hvert system er selvstændigt. Det er derfor nødvendigt at opbygge en træstruktur af relevante forbindelser. |
| --- | --- |

41.

At udarbejde et glossar om national lovgivning er en endnu større udfordring end at gøre det på europæisk plan. Det skyldes for det første, at den relevante viden er fordelt på en række centre, hvilket forudsætter, at der udføres et indledende arbejde med indsamling af juridiske glossarer. For det andet kan lignende begreber fra to medlemsstater have forskellige betydninger, eller forskellige begreber kan have en lignende eller relateret betydning i et flersproget miljø, da hvert system er selvstændigt. Det er derfor nødvendigt at opbygge en træstruktur af relevante forbindelser.

| 42. | Et pilotprojekt benævnt Legivoc, der er iværksat af den franske delegation, har resulteret i et første udkast til et glossar, der er udarbejdet på grundlag af nogle nationale glossarer. Det vil snart gøre begrebsmæssig tilpasning af nationale juridiske begreber nemmere. |
| --- | --- |

42.

Et pilotprojekt benævnt Legivoc, der er iværksat af den franske delegation, har resulteret i et første udkast til et glossar, der er udarbejdet på grundlag af nogle nationale glossarer. Det vil snart gøre begrebsmæssig tilpasning af nationale juridiske begreber nemmere.

v)   ELI (den europæiske lovgivningsidentifikator)

ELI (den europæiske lovgivningsidentifikator)

| 43. | Rådet vedtog konklusioner i 2012 med en opfordring til på frivilligt grundlag at indføre en europæisk lovgivningsidentifikator (ELI) (EUT C 325 af 26.10.2012, s. 3). |
| --- | --- |

43.

Rådet vedtog konklusioner i 2012 med en opfordring til på frivilligt grundlag at indføre en europæisk lovgivningsidentifikator (ELI) (EUT C 325 af 26.10.2012, s. 3).

| 44. | Rådet mente, at det er vigtigt at nå målet om at give adgang til information om EU's og medlemsstaternes retssystemer og etablere et nyttigt redskab for borgere, retsvæsenets aktører og medlemsstaternes myndigheder. |
| --- | --- |

44.

Rådet mente, at det er vigtigt at nå målet om at give adgang til information om EU's og medlemsstaternes retssystemer og etablere et nyttigt redskab for borgere, retsvæsenets aktører og medlemsstaternes myndigheder.

| 45. | Behovet for at give adgang til ret opfyldes delvis ved digitalt tilgængelige retlige oplysninger og den udbredte anvendelse af internettet. Udvekslingen af retlige oplysninger begrænses dog i høj grad af forskellene mellem de forskellige nationale retssystemer og mellem de tekniske systemer til lagring og offentliggørelse af lovgivning på medlemsstaternes respektive websteder. Dette hæmmer interoperabiliteten mellem medlemsstaternes og EU-institutionernes informationssystemer, selv om stadig flere dokumenter er tilgængelige i elektronisk format. |
| --- | --- |

45.

Behovet for at give adgang til ret opfyldes delvis ved digitalt tilgængelige retlige oplysninger og den udbredte anvendelse af internettet. Udvekslingen af retlige oplysninger begrænses dog i høj grad af forskellene mellem de forskellige nationale retssystemer og mellem de tekniske systemer til lagring og offentliggørelse af lovgivning på medlemsstaternes respektive websteder. Dette hæmmer interoperabiliteten mellem medlemsstaternes og EU-institutionernes informationssystemer, selv om stadig flere dokumenter er tilgængelige i elektronisk format.

| 46. | Indførelsen af ELI har til formål at løse disse problemer. Anvendelse af entydige identifikatorer, strukturerede metadata og ontologi i forbindelse med henvisning til national lovgivning i officielle tidender og lovtidender vil gøre informationssøgning og -udveksling mere effektiv, mere brugervenlig og hurtigere og samtidig tilvejebringe effektive søgemekanismer for lovgivere, dommere, retsvæsenets aktører og borgere. |
| --- | --- |

46.

Indførelsen af ELI har til formål at løse disse problemer. Anvendelse af entydige identifikatorer, strukturerede metadata og ontologi i forbindelse med henvisning til national lovgivning i officielle tidender og lovtidender vil gøre informationssøgning og -udveksling mere effektiv, mere brugervenlig og hurtigere og samtidig tilvejebringe effektive søgemekanismer for lovgivere, dommere, retsvæsenets aktører og borgere.

| 47. | Lovgivning vil blive identificeret ved hjælp af en entydig identifikator, der er genkendelig, læsbar og forståelig for såvel mennesker som computere, og som er kompatibel med de eksisterende teknologiske standarder. Endvidere vil der med ELI blive indført et sæt metadataelementer til at beskrive lovgivning i overensstemmelse med en anbefalet ontologi. Den bør sikre offentlig adgang til pålidelig og ajourført lovgivning på en omkostningseffektiv måde. ELI nyder godt af den nye struktur det semantiske web, hvor oplysninger kan behandles direkte af både computere og mennesker, og vil gøre det muligt at udveksle data automatisk, hvorved informationsudvekslingens hastighed, effektivitet og kapacitet øges. |
| --- | --- |

47.

Lovgivning vil blive identificeret ved hjælp af en entydig identifikator, der er genkendelig, læsbar og forståelig for såvel mennesker som computere, og som er kompatibel med de eksisterende teknologiske standarder. Endvidere vil der med ELI blive indført et sæt metadataelementer til at beskrive lovgivning i overensstemmelse med en anbefalet ontologi. Den bør sikre offentlig adgang til pålidelig og ajourført lovgivning på en omkostningseffektiv måde. ELI nyder godt af den nye struktur det semantiske web, hvor oplysninger kan behandles direkte af både computere og mennesker, og vil gøre det muligt at udveksle data automatisk, hvorved informationsudvekslingens hastighed, effektivitet og kapacitet øges.

| 48. | ELI tager derfor ikke kun hensyn til de eksisterende nationale og europæiske lovgivningers kompleksitet og særlige karakteristika, men også til ændringer i lovtekster (f.eks. konsolideringer og ophævede retsakter). Systemet er udformet, så det kan anvendes sammen med eksisterende systemer, der anvender strukturerede data. Medlemsstaterne kan indføre det i deres eget tempo. |
| --- | --- |

48.

ELI tager derfor ikke kun hensyn til de eksisterende nationale og europæiske lovgivningers kompleksitet og særlige karakteristika, men også til ændringer i lovtekster (f.eks. konsolideringer og ophævede retsakter). Systemet er udformet, så det kan anvendes sammen med eksisterende systemer, der anvender strukturerede data. Medlemsstaterne kan indføre det i deres eget tempo.

| 49. | Indførelse af den europæiske lovgivningsidentifikator (ELI) er frivillig. Publikationskontoret og flere medlemsstater er i øjeblikket ved at indføre ELI. |
| --- | --- |

49.

Indførelse af den europæiske lovgivningsidentifikator (ELI) er frivillig. Publikationskontoret og flere medlemsstater er i øjeblikket ved at indføre ELI.

vi)   Netværk for lovgivningssamarbejde

Netværk for lovgivningssamarbejde

| 50. | Ved resolutionen vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 20. december 2008 blev der oprettet et netværk for lovgivningssamarbejde mellem medlemsstaternes justitsministerier. |
| --- | --- |

50.

Ved resolutionen vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 20. december 2008 blev der oprettet et netværk for lovgivningssamarbejde mellem medlemsstaternes justitsministerier.

| 51. | En sikker elektronisk platform (www.legicoop.eu) blev oprettet i 2001 og anvendes af Den Europæiske Unions justitsministerier. Med mere end 4 000 udvekslinger af anmodninger og svar siden oprettelsen arkiverer platformen online væsentlige oplysninger, der muliggør konsultationer og sammenlignende retlige undersøgelser gennem et enestående og effektivt kommunikationsredskab. Korrespondenterne i hver medlemsstat anvender derfor netværket til at sikre den afgørende udveksling af relevante oplysninger om gældende lovgivning, lovgivnings- og retssystemer samt reformplaner. |
| --- | --- |

51.

En sikker elektronisk platform (www.legicoop.eu) blev oprettet i 2001 og anvendes af Den Europæiske Unions justitsministerier. Med mere end 4 000 udvekslinger af anmodninger og svar siden oprettelsen arkiverer platformen online væsentlige oplysninger, der muliggør konsultationer og sammenlignende retlige undersøgelser gennem et enestående og effektivt kommunikationsredskab. Korrespondenterne i hver medlemsstat anvender derfor netværket til at sikre den afgørende udveksling af relevante oplysninger om gældende lovgivning, lovgivnings- og retssystemer samt reformplaner.

b)   Retspraksis

Retspraksis

i)   ECLI (den europæiske retspraksisidentifikator)

ECLI (den europæiske retspraksisidentifikator)

| 52. | I 2011 vedtog Rådet konklusioner med en opfordring til på frivilligt grundlag at indføre en europæisk retspraksisidentifikator (ECLI) og et minimumssæt ensartede metadata om retspraksis (EUT C 127 af 29.4.2011, s. 1). |
| --- | --- |

52.

I 2011 vedtog Rådet konklusioner med en opfordring til på frivilligt grundlag at indføre en europæisk retspraksisidentifikator (ECLI) og et minimumssæt ensartede metadata om retspraksis (EUT C 127 af 29.4.2011, s. 1).

| 53. | Behovet for at give adgang til lovgivning bør opfylde formålet om at udbrede information om EU's og medlemsstaternes retssystemer og skal tjene som et mål om at oprette et nyttigt redskab for borgere, retsvæsenets aktører og medlemsstaternes myndigheder. |
| --- | --- |

53.

Behovet for at give adgang til lovgivning bør opfylde formålet om at udbrede information om EU's og medlemsstaternes retssystemer og skal tjene som et mål om at oprette et nyttigt redskab for borgere, retsvæsenets aktører og medlemsstaternes myndigheder.

| 54. | Viden om indholdet og anvendelsen af EU-retten kan ikke alene erhverves fra EU-retlige kilder; der skal også tages hensyn til de nationale domstoles retspraksis, herunder afgørelser om anmodning om en præjudiciel afgørelse, afgørelser truffet efter en præjudiciel afgørelse og afgørelser, der håndhæver EU-retten direkte. Desuden gør bedre grænseoverskridende adgang til medlemsstaternes og de europæiske domstoles retspraksis det lettere at foretage sammenlignende retlige undersøgelser og tilskynder til erhvervelse af viden om de forskellige retskulturer. |
| --- | --- |

54.

Viden om indholdet og anvendelsen af EU-retten kan ikke alene erhverves fra EU-retlige kilder; der skal også tages hensyn til de nationale domstoles retspraksis, herunder afgørelser om anmodning om en præjudiciel afgørelse, afgørelser truffet efter en præjudiciel afgørelse og afgørelser, der håndhæver EU-retten direkte. Desuden gør bedre grænseoverskridende adgang til medlemsstaternes og de europæiske domstoles retspraksis det lettere at foretage sammenlignende retlige undersøgelser og tilskynder til erhvervelse af viden om de forskellige retskulturer.

| 55. | En undersøgelse (4) foretaget af Rådets Gruppe vedrørende E-lovgivning har vist, at problemer med adgang til retspraksis ud over flersprogethed hovedsagelig skyldes mangel på ensartede identifikatorer og metadata. På nationalt plan findes der en række forskellige identifikationssystemer, hvoraf nogle er domstolsdefinerede og andre leverandørspecifikke. Databaser, der er beregnet til at søge i retspraksis fra forskellige medlemsstater, opfinder enten deres egne identifikationssystemer eller genbruger et eller flere af de nationale nummereringssystemer. Dette gør søgning efter og henvisning til retspraksis i en grænseoverskridende sammenhæng yderst vanskelig, fordi de identifikatorer, der er opstillet af ét system, ikke nødvendigvis er kompatible med andre systemer. |
| --- | --- |

55.

En undersøgelse (4) foretaget af Rådets Gruppe vedrørende E-lovgivning har vist, at problemer med adgang til retspraksis ud over flersprogethed hovedsagelig skyldes mangel på ensartede identifikatorer og metadata. På nationalt plan findes der en række forskellige identifikationssystemer, hvoraf nogle er domstolsdefinerede og andre leverandørspecifikke. Databaser, der er beregnet til at søge i retspraksis fra forskellige medlemsstater, opfinder enten deres egne identifikationssystemer eller genbruger et eller flere af de nationale nummereringssystemer. Dette gør søgning efter og henvisning til retspraksis i en grænseoverskridende sammenhæng yderst vanskelig, fordi de identifikatorer, der er opstillet af ét system, ikke nødvendigvis er kompatible med andre systemer.

4

| 56. | Både for at lette videreudviklingen af retspraksisdatabaser og imødekomme behovene hos retsvæsenets aktører og borgerne anses et fælles system til identifikation af, henvisning til og metadata vedrørende retspraksis for at være nødvendigt. |
| --- | --- |

56.

Både for at lette videreudviklingen af retspraksisdatabaser og imødekomme behovene hos retsvæsenets aktører og borgerne anses et fælles system til identifikation af, henvisning til og metadata vedrørende retspraksis for at være nødvendigt.

| 57. | Retsafgørelser bør identificeres ved hjælp af en standardidentifikator, der er genkendelig, læsbar og forståelig for såvel mennesker som computere, og som er kompatibel med teknologiske standarder. Samtidig bør det være muligt for nationale retspraksisidentifikationssystemer at fungere parallelt med en sådan europæisk standard, men også for den europæiske standard at fungere som den eneste nationale standard for de lande, der måtte ønske det. |
| --- | --- |

57.

Retsafgørelser bør identificeres ved hjælp af en standardidentifikator, der er genkendelig, læsbar og forståelig for såvel mennesker som computere, og som er kompatibel med teknologiske standarder. Samtidig bør det være muligt for nationale retspraksisidentifikationssystemer at fungere parallelt med en sådan europæisk standard, men også for den europæiske standard at fungere som den eneste nationale standard for de lande, der måtte ønske det.

| 58. | Eftersom domstolenes organisation og de IT-applikationer, som de benytter, varierer, ikke kun fra medlemsstat til medlemsstat, men også inden for medlemsstaterne, bør der åbnes mulighed for at anvende identifikations- og metadatasystemet ved alle domstole. |
| --- | --- |

58.

Eftersom domstolenes organisation og de IT-applikationer, som de benytter, varierer, ikke kun fra medlemsstat til medlemsstat, men også inden for medlemsstaterne, bør der åbnes mulighed for at anvende identifikations- og metadatasystemet ved alle domstole.

| 59. | Medlemsstaterne er blevet opfordret til på frivilligt grundlag på nationalt plan at indføre den europæiske retspraksisidentifikator og et minimumssæt ensartede metadata for retspraksis. På nuværende tidspunkt har en række medlemsstater allerede indført ECLI-systemet. |
| --- | --- |

59.

Medlemsstaterne er blevet opfordret til på frivilligt grundlag på nationalt plan at indføre den europæiske retspraksisidentifikator og et minimumssæt ensartede metadata for retspraksis. På nuværende tidspunkt har en række medlemsstater allerede indført ECLI-systemet.

ii)   JURE

JURE

| 60. | JURE-databasen indeholder relevante afgørelser truffet af domstolene i EU’s medlemsstater og i givet fald i Island, Norge og Schweiz samt af Den Europæiske Unions Domstol i henhold til følgende konventioner og forordninger:






  — | Bruxelleskonventionen (1968) |
| --- | --- | --- |

60.

JURE-databasen indeholder relevante afgørelser truffet af domstolene i EU’s medlemsstater og i givet fald i Island, Norge og Schweiz samt af Den Europæiske Unions Domstol i henhold til følgende konventioner og forordninger:

—

Bruxelleskonventionen (1968)

| — | Luganokonventionen (1988) |
| --- | --- |

—

Luganokonventionen (1988)

| — | Bruxelles I-forordningen (2000) |
| --- | --- |

—

Bruxelles I-forordningen (2000)

| — | Bruxelles II-forordningen (2000) |
| --- | --- |

—

Bruxelles II-forordningen (2000)

| — | den nye Bruxelles II-forordning (2003) |
| --- | --- |

—

den nye Bruxelles II-forordning (2003)

| — | den nye Luganokonvention (2007). |
| --- | --- |

—

den nye Luganokonvention (2007).

| 61. | Afgørelserne findes i øjeblikket kun på originalsproget. |
| --- | --- |

61.

Afgørelserne findes i øjeblikket kun på originalsproget.

| 62. | Et resumé af hver afgørelse findes også på engelsk, fransk og tysk (og på originalsproget, hvis et sådant resumé er udarbejdet af det pågældende land). |
| --- | --- |

62.

Et resumé af hver afgørelse findes også på engelsk, fransk og tysk (og på originalsproget, hvis et sådant resumé er udarbejdet af det pågældende land).

| 63. | JURE-samlingen findes i øjeblikket på EUR-Lex-webstedet i rubrikken »National lovgivning« og underrubrikken »JURE«. Den omfatter også indholdet af den foregående JURE-database. Medlemsstaterne gør en aktiv indsats for at ajourføre denne database med den seneste retspraksis. |
| --- | --- |

63.

JURE-samlingen findes i øjeblikket på EUR-Lex-webstedet i rubrikken »National lovgivning« og underrubrikken »JURE«. Den omfatter også indholdet af den foregående JURE-database. Medlemsstaterne gør en aktiv indsats for at ajourføre denne database med den seneste retspraksis.

iii)   Netværket af Præsidenterne for de Øverste Domstole

Netværket af Præsidenterne for de Øverste Domstole

| 64. | Netværket af Præsidenterne for Den Europæiske Unions Øverste Domstole, som blev dannet i 2004, har oprettet en platform for kommunikation mellem de øverste domstole i EU. Ud over at tilskynde til debat om spørgsmål af fælles interesse førte kontakterne mellem præsidenterne for de øverste domstole i 2007 til oprettelse af en fælles retspraksisportal med en søgemaskine, der kan søge i andre søgemaskiner. |
| --- | --- |

64.

Netværket af Præsidenterne for Den Europæiske Unions Øverste Domstole, som blev dannet i 2004, har oprettet en platform for kommunikation mellem de øverste domstole i EU. Ud over at tilskynde til debat om spørgsmål af fælles interesse førte kontakterne mellem præsidenterne for de øverste domstole i 2007 til oprettelse af en fælles retspraksisportal med en søgemaskine, der kan søge i andre søgemaskiner.

iv)   Sammenslutningen af Statsråd og Forvaltningsdomstole i Den Europæiske Union

Sammenslutningen af Statsråd og Forvaltningsdomstole i Den Europæiske Union

| 65. | Sammenslutningen af Statsråd og Forvaltningsdomstole i Den Europæiske Union (ACA-Europa) omfatter Den Europæiske Unions Domstol samt statsråd og forvaltningsdomstole i hver af Den Europæiske Unions medlemsstater. Domstole og institutioner med lignende beføjelser i stater, der deltager i forhandlinger med henblik på tiltrædelse af Den Europæiske Union, kan optages som observatører. |
| --- | --- |

65.

Sammenslutningen af Statsråd og Forvaltningsdomstole i Den Europæiske Union (ACA-Europa) omfatter Den Europæiske Unions Domstol samt statsråd og forvaltningsdomstole i hver af Den Europæiske Unions medlemsstater. Domstole og institutioner med lignende beføjelser i stater, der deltager i forhandlinger med henblik på tiltrædelse af Den Europæiske Union, kan optages som observatører.

| 66. | Sammenslutningen bygger på en filosofi om at udveksle idéer og erfaringer om spørgsmål vedrørende medlemmernes retspraksis, organisation og arbejdsgange i forbindelse med udøvelsen af deres hverv, hvad enten det er retligt eller rådgivende, navnlig for så vidt angår EU-retten. Med henblik herpå tilskynder sammenslutningen til kontakter og udveksling af oplysninger mellem medlemmerne og observatørerne og med EU’s domstole. |
| --- | --- |

66.

Sammenslutningen bygger på en filosofi om at udveksle idéer og erfaringer om spørgsmål vedrørende medlemmernes retspraksis, organisation og arbejdsgange i forbindelse med udøvelsen af deres hverv, hvad enten det er retligt eller rådgivende, navnlig for så vidt angår EU-retten. Med henblik herpå tilskynder sammenslutningen til kontakter og udveksling af oplysninger mellem medlemmerne og observatørerne og med EU’s domstole.

| 67. | Sammenslutningen har oprettet en database, der hovedsagelig indeholder medlemmernes domme, udtalelser og undersøgelser. Denne omfatter to databaser, hvoraf den første (Dec.Nat.) indeholder nationale afgørelser, og den anden (Jurifast) indeholder præjudicielle sager (forespørgsler til Den Europæiske Unions Domstol, dens svar og de afgørelser, der er truffet på nationalt plan som reaktion på disse svar) samt nationale afgørelser om fortolkning af EU-retten. |
| --- | --- |

67.

Sammenslutningen har oprettet en database, der hovedsagelig indeholder medlemmernes domme, udtalelser og undersøgelser. Denne omfatter to databaser, hvoraf den første (Dec.Nat.) indeholder nationale afgørelser, og den anden (Jurifast) indeholder præjudicielle sager (forespørgsler til Den Europæiske Unions Domstol, dens svar og de afgørelser, der er truffet på nationalt plan som reaktion på disse svar) samt nationale afgørelser om fortolkning af EU-retten.

V.   ÅBNE DATA

ÅBNE DATA

| 68. | Formålet med EU’s portal for åbne data (http://open-data.europa.eu) er at indsamle og formidle åbne data fra EU's institutioner, agenturer og andre organer. Et andet initiativ sigter mod at oprette en paneuropæisk portal for åbne data, der samler og formidler åbne data fra lokale, regionale og nationale portaler i EU’s medlemsstater. |
| --- | --- |

68.

Formålet med EU’s portal for åbne data (http://open-data.europa.eu) er at indsamle og formidle åbne data fra EU's institutioner, agenturer og andre organer. Et andet initiativ sigter mod at oprette en paneuropæisk portal for åbne data, der samler og formidler åbne data fra lokale, regionale og nationale portaler i EU’s medlemsstater.

| 69. | Begge portaler er kataloger over metadata og skal muliggøre semantisk interoperabilitet på metadataplan for at skabe et effektivt bindeled mellem datasæt. |
| --- | --- |

69.

Begge portaler er kataloger over metadata og skal muliggøre semantisk interoperabilitet på metadataplan for at skabe et effektivt bindeled mellem datasæt.

a)   Åbne data på EU-plan

Åbne data på EU-plan

| 70. | EU’s portal for åbne data (http://open-data.europa.eu) blev oprettet ved Kommissionens afgørelse 2011/833/EU (5) med henblik på at lette offentlig adgang til åbne data, tilskynde til videreanvendelse og fremme økonomiske aktiviteter. Det er et fælles sted for adgang til åbne data fra EU’s institutioner, agenturer og andre organer. |
| --- | --- |

70.

EU’s portal for åbne data (http://open-data.europa.eu) blev oprettet ved Kommissionens afgørelse 2011/833/EU (5) med henblik på at lette offentlig adgang til åbne data, tilskynde til videreanvendelse og fremme økonomiske aktiviteter. Det er et fælles sted for adgang til åbne data fra EU’s institutioner, agenturer og andre organer.

5

| 71. | Oprettelsen af portalen er en del af en bredere strategi for at fremme bred og gratis adgang til information produceret af eller til offentlige forvaltninger på europæisk plan. Behovet for at bevæge sig i retning af åbne data blev godkendt af Det Europæiske Råd i oktober 2013. |
| --- | --- |

71.

Oprettelsen af portalen er en del af en bredere strategi for at fremme bred og gratis adgang til information produceret af eller til offentlige forvaltninger på europæisk plan. Behovet for at bevæge sig i retning af åbne data blev godkendt af Det Europæiske Råd i oktober 2013.

| 72. | Kommissionens tjenestegrene har i henhold til afgørelse 2011/833/EU pligt til at forsyne portalen for åbne data med data, der produceres til eller af dem, mens andre institutioner, agenturer og organer opfordres til at tilslutte sig. Portalen gør det muligt for enhver nemt at søge efter, downloade og videreanvende en voksende mængde data til kommercielle eller ikkekommercielle formål via et katalog over fælles metadata. Dette øger synligheden og tilgængeligheden af data fra EU’s institutioner og agenturer og er et væsentligt bidrag til deres åbenhed og gennemsigtighed. |
| --- | --- |

72.

Kommissionens tjenestegrene har i henhold til afgørelse 2011/833/EU pligt til at forsyne portalen for åbne data med data, der produceres til eller af dem, mens andre institutioner, agenturer og organer opfordres til at tilslutte sig. Portalen gør det muligt for enhver nemt at søge efter, downloade og videreanvende en voksende mængde data til kommercielle eller ikkekommercielle formål via et katalog over fælles metadata. Dette øger synligheden og tilgængeligheden af data fra EU’s institutioner og agenturer og er et væsentligt bidrag til deres åbenhed og gennemsigtighed.

| 73. | I slutningen af 2014 var antallet af dataleverandører, der bidrager til portalen for åbne data, nået op på 43 (26 kommissionstjenestegrene, Regionsudvalget, Den Europæiske Investeringsbank og 15 agenturer), som giver adgang til omkring 6 650 datasæt. |
| --- | --- |

73.

I slutningen af 2014 var antallet af dataleverandører, der bidrager til portalen for åbne data, nået op på 43 (26 kommissionstjenestegrene, Regionsudvalget, Den Europæiske Investeringsbank og 15 agenturer), som giver adgang til omkring 6 650 datasæt.

b)   Åbne data på medlemsstatsplan

Åbne data på medlemsstatsplan

| 74. | Den flerårige handlingsplan for europæisk e-justice 2014-2018 (2014/C 182/02) indeholder bestemmelser om nedsættelse af en uformel gruppe, hvis resultater vil blive forelagt Rådets Gruppe vedrørende E-lovgivning (e-justice). Målet er at drøfte og udarbejde den metode, der skal anvendes for så vidt angår åbne data på det retlige område. |
| --- | --- |

74.

Den flerårige handlingsplan for europæisk e-justice 2014-2018 (2014/C 182/02) indeholder bestemmelser om nedsættelse af en uformel gruppe, hvis resultater vil blive forelagt Rådets Gruppe vedrørende E-lovgivning (e-justice). Målet er at drøfte og udarbejde den metode, der skal anvendes for så vidt angår åbne data på det retlige område.

VI.   ADGANG TIL TREDJELANDES RET

ADGANG TIL TREDJELANDES RET

| 75. | Adgang til information på EUR-Lex, N-Lex og e-justiceportalen er i øjeblikket i praksis begrænset til retlige oplysninger om Den Europæiske Unions og medlemsstaternes ret og retspraksis. Det kan imidlertid være ønskeligt at gå videre og udvide kategorierne af tilgængelige retlige oplysninger til også at omfatte adgang til tredjelandes ret og retspraksis. |
| --- | --- |

75.

Adgang til information på EUR-Lex, N-Lex og e-justiceportalen er i øjeblikket i praksis begrænset til retlige oplysninger om Den Europæiske Unions og medlemsstaternes ret og retspraksis. Det kan imidlertid være ønskeligt at gå videre og udvide kategorierne af tilgængelige retlige oplysninger til også at omfatte adgang til tredjelandes ret og retspraksis.

| 76. | Der har allerede været gjort nogle overvejelser om, hvordan adgangen til tredjelandes ret og retspraksis kan forbedres. Selv i forbindelse med anvendelsen af instrumenter, der er vedtaget på EU-plan, kan en sådan adgang nemlig have interesse. I artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 593/2008 (6) fastsættes det f.eks., at enhver lov, uanset om det er loven i en medlemsstat eller i et tredjeland, kan anvendes på en aftale, der er omfattet af forordningens anvendelsesområde. Dette betyder, at en medlemsstats domstol i visse situationer skal anvende loven i et tredjeland, som sagen har særlig tilknytning til. Desuden kan andre situationer i borgernes dagligdag eller virksomhedernes eller de retlige aktørers erhvervsmæssige aktiviteter kræve eller vise nytten af adgang til fremmed ret. |
| --- | --- |

76.

Der har allerede været gjort nogle overvejelser om, hvordan adgangen til tredjelandes ret og retspraksis kan forbedres. Selv i forbindelse med anvendelsen af instrumenter, der er vedtaget på EU-plan, kan en sådan adgang nemlig have interesse. I artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 593/2008 (6) fastsættes det f.eks., at enhver lov, uanset om det er loven i en medlemsstat eller i et tredjeland, kan anvendes på en aftale, der er omfattet af forordningens anvendelsesområde. Dette betyder, at en medlemsstats domstol i visse situationer skal anvende loven i et tredjeland, som sagen har særlig tilknytning til. Desuden kan andre situationer i borgernes dagligdag eller virksomhedernes eller de retlige aktørers erhvervsmæssige aktiviteter kræve eller vise nytten af adgang til fremmed ret.

6

| 77. | Nogle medlemsstater har regler, der tillader deres domstole eller andre myndigheder at indhente oplysninger om fremmed ret. I henhold til disse regler udpeges en myndighed, der er kompetent til at stille spørgsmål om fremmed ret. Reglerne gør det også muligt at indhente udtalelser fra sagkyndige. Næsten alle medlemsstaterne er også part i den europæiske konvention om oplysninger om fremmed ret. |
| --- | --- |

77.

Nogle medlemsstater har regler, der tillader deres domstole eller andre myndigheder at indhente oplysninger om fremmed ret. I henhold til disse regler udpeges en myndighed, der er kompetent til at stille spørgsmål om fremmed ret. Reglerne gør det også muligt at indhente udtalelser fra sagkyndige. Næsten alle medlemsstaterne er også part i den europæiske konvention om oplysninger om fremmed ret.

| 78. | Det er hensigtsmæssigt at fortsætte med at undersøge måder, hvorpå der kan gives lettere eller bredere adgang til tredjelandes ret. Hvor langt er man nået i drøftelserne? |
| --- | --- |

78.

Det er hensigtsmæssigt at fortsætte med at undersøge måder, hvorpå der kan gives lettere eller bredere adgang til tredjelandes ret. Hvor langt er man nået i drøftelserne?

i)   Luganostaterne

Luganostaterne

| 79. | De stater, som har undertegnet Luganokonventionerne (Schweiz, Norge og Island), har et særligt forhold til EU. I denne forbindelse har der været regelmæssige kontakter med repræsentanter for Schweiz, Norge og Island for navnlig at drøfte retspraksisdatabaser vedrørende anvendelsen af konventionerne. På baggrund af dette specifikke samarbejde har Luganostaterne også vist særlig interesse for det arbejde, der udføres af Rådet med det semantiske web, og de er direkte involveret i drøftelserne om ELI og ECLI. Med tiden er hensigten at finde semantiske webløsninger, således at de pågældende landes lovgivnings- og retspraksissider også har ELI- og ECLI-henvisninger og derved fremmer let og automatisk adgang via EU's og dets medlemsstaters sider. |
| --- | --- |

79.

De stater, som har undertegnet Luganokonventionerne (Schweiz, Norge og Island), har et særligt forhold til EU. I denne forbindelse har der været regelmæssige kontakter med repræsentanter for Schweiz, Norge og Island for navnlig at drøfte retspraksisdatabaser vedrørende anvendelsen af konventionerne. På baggrund af dette specifikke samarbejde har Luganostaterne også vist særlig interesse for det arbejde, der udføres af Rådet med det semantiske web, og de er direkte involveret i drøftelserne om ELI og ECLI. Med tiden er hensigten at finde semantiske webløsninger, således at de pågældende landes lovgivnings- og retspraksissider også har ELI- og ECLI-henvisninger og derved fremmer let og automatisk adgang via EU's og dets medlemsstaters sider.

ii)   Haagerkonferencen om International Privatret

Haagerkonferencen om International Privatret

| 80. | Haagerkonferencen om International Privatret omfatter en lang række stater. Konferencens Råd for Almindelige Anliggender og Politik har opfordret Det Permanente Bureau til fortsat at følge udviklingen inden for adgang til indholdet af fremmed ret. |
| --- | --- |

80.

Haagerkonferencen om International Privatret omfatter en lang række stater. Konferencens Råd for Almindelige Anliggender og Politik har opfordret Det Permanente Bureau til fortsat at følge udviklingen inden for adgang til indholdet af fremmed ret.

| 81. | I betragtning af at de semantiske webværktøjer, der er udviklet på initiativ af Den Europæiske Union, på grund af deres fleksibilitet også kan anvendes i alle nationale systemer, har der fundet kontakter sted med henblik på at eksportere disse løsninger. Den Europæiske Union præsenterede dem i april 2014 i Haagerkonferencen om International Privatrets Råd for Almindelige Anliggender og Politik. Den fremtidige udvikling på dette område vil fortsat blive fulgt nøje. |
| --- | --- |

81.

I betragtning af at de semantiske webværktøjer, der er udviklet på initiativ af Den Europæiske Union, på grund af deres fleksibilitet også kan anvendes i alle nationale systemer, har der fundet kontakter sted med henblik på at eksportere disse løsninger. Den Europæiske Union præsenterede dem i april 2014 i Haagerkonferencen om International Privatrets Råd for Almindelige Anliggender og Politik. Den fremtidige udvikling på dette område vil fortsat blive fulgt nøje.

iii)   Medlemsstatsinitiativer

Medlemsstatsinitiativer

| 82. | Gennem to medlemsstater er EU også i kontakt med det iberoamerikanske topmøde om retlige anliggender, som er et organ bestående af syd- og mellemamerikanske stater. Da disse stater også gerne vil kunne fremme onlineadgang til ret, har der fundet kontakter sted for at oplyse om de semantiske webløsninger, der er udviklet af Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

82.

Gennem to medlemsstater er EU også i kontakt med det iberoamerikanske topmøde om retlige anliggender, som er et organ bestående af syd- og mellemamerikanske stater. Da disse stater også gerne vil kunne fremme onlineadgang til ret, har der fundet kontakter sted for at oplyse om de semantiske webløsninger, der er udviklet af Den Europæiske Union.

| 83. | Gennem en medlemsstat er gruppen desuden blevet underrettet om resultaterne af partnerskabet med Marokko, som omfattede en præsentation af ELI. |
| --- | --- |

83.

Gennem en medlemsstat er gruppen desuden blevet underrettet om resultaterne af partnerskabet med Marokko, som omfattede en præsentation af ELI.

VII.   KONKLUSIONER

KONKLUSIONER

| 84. | Den Europæiske Union, der er bevidst om betydningen af spørgsmålet om adgang til ret, har udviklet værktøjer og platforme for at lette og udvide adgangen til ret for borgerne, herunder retlige aktører, virksomheder og institutioner i medlemsstaterne og på EU-plan. Dette arbejde har allerede båret frugt og bør videreføres. |
| --- | --- |

84.

Den Europæiske Union, der er bevidst om betydningen af spørgsmålet om adgang til ret, har udviklet værktøjer og platforme for at lette og udvide adgangen til ret for borgerne, herunder retlige aktører, virksomheder og institutioner i medlemsstaterne og på EU-plan. Dette arbejde har allerede båret frugt og bør videreføres.

| 85. | Denne rapport er udarbejdet med henblik på formidling til offentligheden. |
| --- | --- |

85.

Denne rapport er udarbejdet med henblik på formidling til offentligheden.

| 86. | Rådets Gruppe vedrørende E-lovgivning vil fortsat følge dette arbejde og foreslår, at der regelmæssigt og mindst hvert femte år udarbejdes rapporter om de fremskridt, der gøres. |
| --- | --- |

86.

Rådets Gruppe vedrørende E-lovgivning vil fortsat følge dette arbejde og foreslår, at der regelmæssigt og mindst hvert femte år udarbejdes rapporter om de fremskridt, der gøres.

---

(1)  Rådets forordning (EU) nr. 216/2013 af 7. marts 2013 om elektronisk offentliggørelse af Den Europæiske Unions Tidende (EUT L 69 af 13.3.2013, s. 1).

1

Den Europæiske Unions Tidende

(2)  Forordning nr. 1 om den ordning, der skal gælde for Det europæiske økonomiske Fællesskab på det sproglige område (EFT 17 af 6.10.1958, s. 385/58).

2

(3)  Sag C-467/08, Padawan, EU:C:2010:620, præmis 32.

3

(4)  12907/1/09.

4

(5)  Kommissionens afgørelse 2011/833/EU af 12. december 2011 om videreanvendelse af Kommissionens dokumenter (EUT L 330 af 14.12.2011, s. 39).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) Nr. 593/2008 af 17. juni 2008 om lovvalgsregler for kontraktlige forpligtelser (Rom I) (EUT L 177 af 4.7.2008, s. 6).

6

---

Europa-Kommissionen

| 24.3.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 97/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 97/11

---

Euroens vekselkurs (1)

23. marts 2015

(2015/C 97/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0912 |
| JPY | japanske yen | 130,80 |
| DKK | danske kroner | 7,4555 |
| GBP | pund sterling | 0,73180 |
| SEK | svenske kroner | 9,2804 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0561 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,6275 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,374 |
| HUF | ungarske forint | 304,75 |
| PLN | polske zloty | 4,1215 |
| RON | rumænske leu | 4,4220 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,7924 |
| AUD | australske dollar | 1,3938 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3667 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,4628 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,4314 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4956 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 208,50 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 13,0633 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 6,7812 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,6460 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 168,69 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,0320 |
| PHP | filippinske pesos | 48,845 |
| RUB | russiske rubler | 64,3886 |
| THB | thailandske bath | 35,497 |
| BRL | brasilianske real | 3,4963 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,3462 |
| INR | indiske rupee | 67,9572 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0912

JPY

japanske yen

130,80

DKK

danske kroner

7,4555

GBP

pund sterling

0,73180

SEK

svenske kroner

9,2804

CHF

schweiziske franc

1,0561

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,6275

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

27,374

HUF

ungarske forint

304,75

PLN

polske zloty

4,1215

RON

rumænske leu

4,4220

TRY

tyrkiske lira

2,7924

AUD

australske dollar

1,3938

CAD

canadiske dollar

1,3667

HKD

hongkongske dollar

8,4628

NZD

newzealandske dollar

1,4314

SGD

singaporeanske dollar

1,4956

KRW

sydkoreanske won

1 208,50

ZAR

sydafrikanske rand

13,0633

CNY

kinesiske renminbi yuan

6,7812

HRK

kroatiske kuna

7,6460

IDR

indonesiske rupiah

14 168,69

MYR

malaysiske ringgit

4,0320

PHP

filippinske pesos

48,845

RUB

russiske rubler

64,3886

THB

thailandske bath

35,497

BRL

brasilianske real

3,4963

MXN

mexicanske pesos

16,3462

INR

indiske rupee

67,9572

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 24.3.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 97/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 97/12

---

Underretning fra den maltesiske regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter

(2015/C 97/05)

I henhold til underretningen fra Maltas regering vedrørende ovennævnte direktiv, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 4. maj 2013 (2013/C 127/04), meddeler ministeriet for transport og infrastruktur herved, at der nu for blok 4, 5, 6 og 7 i område 4 kan udstedes enten en tilladelse til efterforskning eller en tilladelse til efterforskning og produktion på permanent basis.

I henhold til underretningen fra Maltas regering vedrørende ovennævnte direktiv, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 4. april 2014 (2014/C 99/04), meddeler ministeriet for transport og infrastruktur også, at område 5 er omfattet af en tilladelse, og at der ikke kan udstedes tilladelse for området, før der gives meddelelse herom.

Oplysninger om denne underretning kan fås ved henvendelse til generaldirektøren for Continental Shelf Department under Ministry for Transport and Infrastructure, Block F, Antonio Maurizio Valperga Street, Floriana, FRN 1700, Malta, på følgende email-adresse: dgcs.mti@gov.mt

---

| 24.3.2015 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 97/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 97/13

---

Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 16, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet

Ophævelse af forpligtelse til offentlig tjeneste vedrørende ruteflyvning

(EØS-relevant tekst)

(2015/C 97/06)

| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |
| Rute | Newquay lufthavn til Heathrow lufthavn
  Newquay lufthavn til Stansted lufthavn
  Newquay lufthavn til Luton lufthavn
  Newquay lufthavn til London City lufthavn
  Newquay lufthavn til Southend lufthavn |
| Oprindelig dato, hvor forpligtelsen til offentlig tjeneste trådte i kraft | 8. august 2014 |
| Dato for ophævelsen | 22. januar 2015 |
| Adresse, hvor teksten og eventuelle relevante oplysninger og/eller eventuel relevant dokumentation vedrørende forpligtelsen til offentlig tjeneste kan fås | Yderligere oplysninger fås ved henvendelse til:





  Ian Elston |
| Department for Transport |
| Great Minster House |
| 33 Horseferry Road |
| London |
| SW1P 4DR |
| UNITED KINGDOM |
| E-mail: ian.elston@dft.gsi.gov.uk |

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Rute

Newquay lufthavn til Heathrow lufthavn

Newquay lufthavn til Stansted lufthavn

Newquay lufthavn til Luton lufthavn

Newquay lufthavn til London City lufthavn

Newquay lufthavn til Southend lufthavn

Oprindelig dato, hvor forpligtelsen til offentlig tjeneste trådte i kraft

8. august 2014

Dato for ophævelsen

22. januar 2015

Adresse, hvor teksten og eventuelle relevante oplysninger og/eller eventuel relevant dokumentation vedrørende forpligtelsen til offentlig tjeneste kan fås

Yderligere oplysninger fås ved henvendelse til:

Ian Elston

Department for Transport

Great Minster House

33 Horseferry Road

London

SW1P 4DR

UNITED KINGDOM

E-mail: ian.elston@dft.gsi.gov.uk

---