# Europos Sąjungos L 80/2015

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 80 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 58 tomas2015m. kovo 25d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 80

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

58 tomas2015m. kovo 25d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2014 m. liepos 9 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/454 dėl valstybės pagalbos SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), kurią Graikija suteikė Alpha Bank Group ir kuri yra susijusi su: banko Alpha Bank S.A. rekapitalizavimu ir restruktūrizavimu; – Vakarų Makedonijos kooperatinio banko pertvarkymu pagal perdavimo bankui Alpha Bank S.A nurodymą; – kooperatinio banko Evia pertvarkymu pagal perdavimo bankui Alpha Bank S.A nurodymą; – Dodekaneso kooperatinio banko pertvarkymu pagal perdavimo bankui Alpha Bank S.A nurodymą
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 4662)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2014 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/455 dėl valstybės pagalbos SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN) kurią Graikija suteikė Piraeus Bank Group ir kuri susijusi su banko Piraeus Bank S.A. rekapitalizavimu ir restruktūrizavimu
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 5217)

   (
  1
  ) | 49 |
| | * | 2014 m. rugsėjo 5 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/456 dėl valstybės pagalbos Nr. SA.26212 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/A/08) ir SA.26217 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/B/08), kurią suteikė Bulgarijos Respublika vykdydama miško žemės mainus (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 6207)  (
  1
  ) | 100 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

*

2014 m. liepos 9 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/454 dėl valstybės pagalbos SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), kurią Graikija suteikė Alpha Bank Group ir kuri yra susijusi su: banko Alpha Bank S.A. rekapitalizavimu ir restruktūrizavimu; – Vakarų Makedonijos kooperatinio banko pertvarkymu pagal perdavimo bankui Alpha Bank S.A nurodymą; – kooperatinio banko Evia pertvarkymu pagal perdavimo bankui Alpha Bank S.A nurodymą; – Dodekaneso kooperatinio banko pertvarkymu pagal perdavimo bankui Alpha Bank S.A nurodymą
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 4662)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 4662)

1

1

*

2014 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/455 dėl valstybės pagalbos SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN) kurią Graikija suteikė Piraeus Bank Group ir kuri susijusi su banko Piraeus Bank S.A. rekapitalizavimu ir restruktūrizavimu
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 5217)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 5217)

1

49

*

2014 m. rugsėjo 5 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/456 dėl valstybės pagalbos Nr. SA.26212 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/A/08) ir SA.26217 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/B/08), kurią suteikė Bulgarijos Respublika vykdydama miško žemės mainus (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 6207)  (
  1
  )

1

100

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Gruzijos asociacijos susitarimo klaidų ištaisymas ( OL L 261, 2014 8 30 ) | 128 |

Klaidų ištaisymas

*

Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Gruzijos asociacijos susitarimo klaidų ištaisymas ( OL L 261, 2014 8 30 )

( OL L 261, 2014 8 30 )

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

SPRENDIMAI

| 25.3.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 80/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/454

2014 m. liepos 9 d.

dėl valstybės pagalbos SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), kurią Graikija suteikė „Alpha Bank Group“ ir kuri yra susijusi su:

| — | banko „Alpha Bank S.A.“ rekapitalizavimu ir restruktūrizavimu; |
| --- | --- |

—

banko „Alpha Bank S.A.“ rekapitalizavimu ir restruktūrizavimu;

| — | Vakarų Makedonijos kooperatinio banko pertvarkymu pagal perdavimo bankui „Alpha Bank S.A“ nurodymą; |
| --- | --- |

—

Vakarų Makedonijos kooperatinio banko pertvarkymu pagal perdavimo bankui „Alpha Bank S.A“ nurodymą;

| — | kooperatinio banko „Evia“ pertvarkymu pagal perdavimo bankui „Alpha Bank S.A“ nurodymą; |
| --- | --- |

—

kooperatinio banko „Evia“ pertvarkymu pagal perdavimo bankui „Alpha Bank S.A“ nurodymą;

| — | Dodekaneso kooperatinio banko pertvarkymu pagal perdavimo bankui „Alpha Bank S.A“ nurodymą |
| --- | --- |

—

Dodekaneso kooperatinio banko pertvarkymu pagal perdavimo bankui „Alpha Bank S.A“ nurodymą

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 4662)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi valstybes nares ir kitas suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   PROCEDŪRA, SUSIJUSI SU BANKU „ALPHA BANK“

| (1) | 2008 m. lapkričio 19 d. sprendimu Komisija patvirtino schemą „Paramos priemonės kredito įstaigoms Graikijoje“ (toliau – Graikijos bankams skirta paramos schema), kuria siekiama užtikrinti Graikijos finansų sistemos stabilumą. Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą pagalba gali būti teikiama trimis ją sudarančiomis priemonėmis: rekapitalizavimo priemone, garantijų priemone ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemone (1). 2009 m. gegužės mėn. Graikija, įgyvendindama rekapitalizavimo priemonę, rekapitalizavo banką „Alpha Bank Group“ (toliau – bankas). |
| --- | --- |

(1)

2008 m. lapkričio 19 d. sprendimu Komisija patvirtino schemą „Paramos priemonės kredito įstaigoms Graikijoje“ (toliau – Graikijos bankams skirta paramos schema), kuria siekiama užtikrinti Graikijos finansų sistemos stabilumą. Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą pagalba gali būti teikiama trimis ją sudarančiomis priemonėmis: rekapitalizavimo priemone, garantijų priemone ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemone (1). 2009 m. gegužės mėn. Graikija, įgyvendindama rekapitalizavimo priemonę, rekapitalizavo banką „Alpha Bank Group“ (toliau – bankas).

| (2) | 2008 m. lapkričio 19 d. sprendimo 14 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad Komisijai bus pranešta apie pagalbos pagal rekapitalizavimo priemonę gavėjų restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. lapkričio 19 d. sprendimo 14 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad Komisijai bus pranešta apie pagalbos pagal rekapitalizavimo priemonę gavėjų restruktūrizavimo planą.

| (3) | 2010 m. rugpjūčio 2 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai banko restruktūrizavimo planą. Komisija tą planą ir vėlesnes atnaujintas jo redakcijas, taip pat Graikijos valdžios institucijų pateiktą papildomą informaciją užregistravo kaip bylą SA.30342 (PN 26/2010), vėliau – kaip bylą SA.32786 (2011/PN). |
| --- | --- |

(3)

2010 m. rugpjūčio 2 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai banko restruktūrizavimo planą. Komisija tą planą ir vėlesnes atnaujintas jo redakcijas, taip pat Graikijos valdžios institucijų pateiktą papildomą informaciją užregistravo kaip bylą SA.30342 (PN 26/2010), vėliau – kaip bylą SA.32786 (2011/PN).

| (4) | Bankui pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą kelis kartus buvo suteiktos valstybės garantijos skolos priemonėms ir paskolos, padengtos Vyriausybės obligacijomis (2). Jam taip pat buvo skirta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti. |
| --- | --- |

(4)

Bankui pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą kelis kartus buvo suteiktos valstybės garantijos skolos priemonėms ir paskolos, padengtos Vyriausybės obligacijomis (2). Jam taip pat buvo skirta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti.

| (5) | 2012 m. balandžio 20 d. Graikijos finansinio stabilumo fondas (toliau – HFSF) pateikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą. 2012 m. gegužės 28 d. fondas HFSF suteikė bankui 1 900 mln. EUR vertės tarpinio rekapitalizavimo priemonių (toliau – pirmasis tarpinis rekapitalizavimas). |
| --- | --- |

(5)

2012 m. balandžio 20 d. Graikijos finansinio stabilumo fondas (toliau – HFSF) pateikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą. 2012 m. gegužės 28 d. fondas HFSF suteikė bankui 1 900 mln. EUR vertės tarpinio rekapitalizavimo priemonių (toliau – pirmasis tarpinis rekapitalizavimas).

| (6) | 2012 m. gegužės mėn. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie įsipareigojimo raštą, kurį fondas HFSF pateikė bankui. Kadangi priemonė jau buvo įvykdyta, Komisija ją užregistravo kaip pagalbą, apie kurią nebuvo pranešta (byla SA.34823 (2012/NN)). |
| --- | --- |

(6)

2012 m. gegužės mėn. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie įsipareigojimo raštą, kurį fondas HFSF pateikė bankui. Kadangi priemonė jau buvo įvykdyta, Komisija ją užregistravo kaip pagalbą, apie kurią nebuvo pranešta (byla SA.34823 (2012/NN)).

| (7) | 2012 m. liepos 27 d. sprendimu Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo (toliau – sprendimas pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“) (3). |
| --- | --- |

(7)

2012 m. liepos 27 d. sprendimu Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo (toliau – sprendimas pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“) (3).

| (8) | 2012 m. spalio 12 d. fondas HFSF leido bankui iš banko „Crédit Agricole S.A.“ (toliau – „Crédit Agricole“) įsigyti banką „Emporiki Bank“. 2012 m. spalio 16 d. bankas „Crédit Agricole“ ir bankas pasirašė akcijų pirkimo susitarimą. |
| --- | --- |

(8)

2012 m. spalio 12 d. fondas HFSF leido bankui iš banko „Crédit Agricole S.A.“ (toliau – „Crédit Agricole“) įsigyti banką „Emporiki Bank“. 2012 m. spalio 16 d. bankas „Crédit Agricole“ ir bankas pasirašė akcijų pirkimo susitarimą.

| (9) | Iki tos dienos Graikijos valdžios institucijos informavo Komisijos tarnybas apie proceso eigą ir apie banko „Emporiki Bank“ galimo įsigijimo sąlygas. |
| --- | --- |

(9)

Iki tos dienos Graikijos valdžios institucijos informavo Komisijos tarnybas apie proceso eigą ir apie banko „Emporiki Bank“ galimo įsigijimo sąlygas.

| (10) | 2012 m. lapkričio 23 d. Komisijos tarnybos nusiuntė Graikijos valdžios institucijoms raštą, kuriame pateikė pirminį įsigijimo vertinimą. |
| --- | --- |

(10)

2012 m. lapkričio 23 d. Komisijos tarnybos nusiuntė Graikijos valdžios institucijoms raštą, kuriame pateikė pirminį įsigijimo vertinimą.

| (11) | 2012 m. gruodžio mėn. fondas HFSF bankui suteikė 1 042 mln. EUR vertės antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonių (toliau – antrasis tarpinis rekapitalizavimas). 2012 m. gruodžio 21 d. fondas HFSF bankui taip pat pateikė raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iš viso iki 1 629 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą ir konvertuojamųjų kapitalo priemonių, kurias planuojama išleisti, emisijoje (4). Graikijos valdžios institucijos Komisijai apie tas priemones pranešė 2012 m. gruodžio 27 d. (5) |
| --- | --- |

(11)

2012 m. gruodžio mėn. fondas HFSF bankui suteikė 1 042 mln. EUR vertės antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonių (toliau – antrasis tarpinis rekapitalizavimas). 2012 m. gruodžio 21 d. fondas HFSF bankui taip pat pateikė raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iš viso iki 1 629 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą ir konvertuojamųjų kapitalo priemonių, kurias planuojama išleisti, emisijoje (4). Graikijos valdžios institucijos Komisijai apie tas priemones pranešė 2012 m. gruodžio 27 d. (5)

| (12) | 2013 m. gegužės mėn. bankas pranešė, kad sėkmingai užbaigė 457,1 mln. EUR vertės teisių emisiją ir paskirstė visas papildomas 92,9 mln. EUR vertės akcijas, kurias siūlė parduoti neviešo platinimo būdu. 2013 m. birželio 3 d. fondas HFSF konvertavo pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemones į nuosavą kapitalą ir skyrė bankui dar 1 079 mln. EUR kapitalo injekciją (toliau – 2013 m. pavasario rekapitalizavimas). |
| --- | --- |

(12)

2013 m. gegužės mėn. bankas pranešė, kad sėkmingai užbaigė 457,1 mln. EUR vertės teisių emisiją ir paskirstė visas papildomas 92,9 mln. EUR vertės akcijas, kurias siūlė parduoti neviešo platinimo būdu. 2013 m. birželio 3 d. fondas HFSF konvertavo pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemones į nuosavą kapitalą ir skyrė bankui dar 1 079 mln. EUR kapitalo injekciją (toliau – 2013 m. pavasario rekapitalizavimas).

| (13) | 2013 m. gruodžio 19 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai informaciją apie 2013 m. pavasario rekapitalizavimo sąlygas. |
| --- | --- |

(13)

2013 m. gruodžio 19 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai informaciją apie 2013 m. pavasario rekapitalizavimo sąlygas.

| (14) | 2014 m. birželio 12 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai galutinį banko restruktūrizavimo planą (toliau – restruktūrizavimo planas). Tą pačią dieną jos pateikė informaciją apie valstybės garantuojamą skubią paramą likvidumui padidinti. Jos nurodė, kad pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą ketina ir toliau teikti bankui paramą likvidumui padidinti, taip pat valstybės garantijas skolos priemonėms ir paskolas, padengtas Vyriausybės obligacijomis (6). |
| --- | --- |

(14)

2014 m. birželio 12 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai galutinį banko restruktūrizavimo planą (toliau – restruktūrizavimo planas). Tą pačią dieną jos pateikė informaciją apie valstybės garantuojamą skubią paramą likvidumui padidinti. Jos nurodė, kad pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą ketina ir toliau teikti bankui paramą likvidumui padidinti, taip pat valstybės garantijas skolos priemonėms ir paskolas, padengtas Vyriausybės obligacijomis (6).

| (15) | Komisija surengė daug susitikimų, telekonferencijų ir keitėsi elektroniniais laiškais su Graikijos valdžios institucijų ir banko atstovais. |
| --- | --- |

(15)

Komisija surengė daug susitikimų, telekonferencijų ir keitėsi elektroniniais laiškais su Graikijos valdžios institucijų ir banko atstovais.

| (16) | Graikija sutinka, kad išimties tvarka šis sprendimas būtų priimtas tik anglų kalba. |
| --- | --- |

(16)

Graikija sutinka, kad išimties tvarka šis sprendimas būtų priimtas tik anglų kalba.

1.2.   PROCEDŪRA, SUSIJUSI SU VALSTYBĖS PAGALBA, SUTEIKTA TRIMS KOOPERATINIAMS BANKAMS

| (17) | 2013 m. gruodžio 3 d. Graikija informavo Komisiją apie ketinimą pertvarkyti tris kooperatinius bankus (toliau – trys kooperatiniai bankai), būtent Dodekaneso kooperatinį banką (toliau – Dodekaneso bankas), kooperatinį banką „Evia“ (toliau – „Evia Bank“) ir Vakarų Makedonijos kooperatinį banką (toliau – Vakarų Makedonijos bankas). |
| --- | --- |

(17)

2013 m. gruodžio 3 d. Graikija informavo Komisiją apie ketinimą pertvarkyti tris kooperatinius bankus (toliau – trys kooperatiniai bankai), būtent Dodekaneso kooperatinį banką (toliau – Dodekaneso bankas), kooperatinį banką „Evia“ (toliau – „Evia Bank“) ir Vakarų Makedonijos kooperatinį banką (toliau – Vakarų Makedonijos bankas).

| (18) | 2013 m. gruodžio 4 d. Komisijos tarnybos paprašė Graikijos pateikti informacijos apie numatomą trijų kooperatinių bankų pertvarkymą. |
| --- | --- |

(18)

2013 m. gruodžio 4 d. Komisijos tarnybos paprašė Graikijos pateikti informacijos apie numatomą trijų kooperatinių bankų pertvarkymą.

| (19) | 2013 m. gruodžio 5 d. Graikija pateikė prašytą informaciją Komisijos tarnyboms. |
| --- | --- |

(19)

2013 m. gruodžio 5 d. Graikija pateikė prašytą informaciją Komisijos tarnyboms.

| (20) | 2013 m. gruodžio 8 d. Graikijos bankas tęsė trijų kooperatinių bankų pertvarkymą ir trijų kooperatinių bankų tam tikrų įsipareigojimų perdavimą bankui. |
| --- | --- |

(20)

2013 m. gruodžio 8 d. Graikijos bankas tęsė trijų kooperatinių bankų pertvarkymą ir trijų kooperatinių bankų tam tikrų įsipareigojimų perdavimą bankui.

| (21) | 2013 m. gruodžio 17 d. Graikija pranešė apie valstybės pagalbą, suteiktą pertvarkant tris kooperatinius bankus. |
| --- | --- |

(21)

2013 m. gruodžio 17 d. Graikija pranešė apie valstybės pagalbą, suteiktą pertvarkant tris kooperatinius bankus.

2.   APRAŠYMAS

2.1.   BANKAS IR JO PATIRIAMI SUNKUMAI

2.1.1.   Bendrosios Graikijos bankų sektoriaus aplinkybės

| (22) | 2008–2012 m. Graikijos realusis bendrasis vidaus produktas (toliau – BVP) sumažėjo 20 %, kaip parodyta 1 lentelėje. Todėl Graikijos bankai susidūrė su sparčiai augančiu įsipareigojimų, susijusių su Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktomis paskolomis, nevykdymo lygiu (7). Tokie pokyčiai turėjo neigiamos įtakos Graikijos bankų turto rezultatams ir dėl to atsirado kapitalo poreikių.

  1   lentelė


  Realiojo BVP augimas Graikijoje 2008–2013 m.












  Graikija | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realiojo BVP augimas, % | –0,2 | –3,1 | –4,9 | –7,1 | –7,0 | –3,9 |
| Šaltinis: | Eurostatas, paskelbta interneto svetainėje http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115. |

(22)

2008–2012 m. Graikijos realusis bendrasis vidaus produktas (toliau – BVP) sumažėjo 20 %, kaip parodyta 1 lentelėje. Todėl Graikijos bankai susidūrė su sparčiai augančiu įsipareigojimų, susijusių su Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktomis paskolomis, nevykdymo lygiu (7). Tokie pokyčiai turėjo neigiamos įtakos Graikijos bankų turto rezultatams ir dėl to atsirado kapitalo poreikių.

1   lentelė

Realiojo BVP augimas Graikijoje 2008–2013 m.

Graikija

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Realiojo BVP augimas, %

–0,2

–3,1

–4,9

–7,1

–7,0

–3,9

Šaltinis:

Eurostatas, paskelbta interneto svetainėje http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115.

| (23) | Be to, 2012 m. vasario mėn. Graikija įgyvendino privačiojo sektoriaus obligacijų keitimo programą, vadinamą privačiojo sektoriaus dalyvavimo programa (toliau – PSD programa). Graikijos bankai dalyvavo PSD programoje, pagal kurią Graikijos Vyriausybė mainais už esamas Graikijos Vyriausybės obligacijas (toliau – GVO) esamiems privatiems obligacijų turėtojams siūlė naujus vertybinius popierius (įskaitant naujas GVO, su BVP susietus vertybinius popierius ir Europos finansinio stabilumo fondo (toliau – EFSF) išleistus PSD mokėjimo įsipareigojimus) su 53,5 % nominalia diskonto norma ir ilgesniais išpirkimo terminais (8). Tų obligacijų keitimo rezultatus. Graikijos valdžios institucijos paskelbė 2012 m. kovo 9 d. (9) Dėl keitimo obligacijų turėtojai patyrė didelių nuostolių (Graikijos banko skaičiavimais, Graikijos bankų nuostoliai vidutiniškai siekė 78 % senųjų GVO nominaliosios vertės) ir atsirado kapitalo poreikių, kurie atgaline data įrašyti į Graikijos bankų 2011 m. finansines ataskaitas.

  2   lentelė


  Bendri pagrindinių Graikijos bankų nuostoliai, susiję su PSD (mln. EUR)














  Bankai | GVO nominalioji vertė (1) | Su valstybe susijusių paskolų nominalioji vertė (2) | Bendra nominalioji vertė (3)=(1)+(2) | GVO nuostolis, susijęs su PSD (4) | Su valstybe susijusios paskolos (5) | Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD (6)=(4)+(5) | Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (10) (2011 m. gruodžio mėn.) % | Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/visas turtas (2011 m. gruodžio mėn.) % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 13 748 | 1 001 | 14 749 | 10 985 | 751 | 11 735 | 161,0 | 11,0 |
| „Eurobank“ | 7 001 | 335 | 7 336 | 5 517 | 264 | 5 781 | 164,5 | 7,5 |
| „Alpha“ | 3 898 | 2 145 | 6 043 | 3 087 | 1 699 | 4 786 | 105,7 | 8,1 |
| „Piraeus“ | 7 063 | 280 | 7 343 | 5 686 | 225 | 5 911 | 226,0 | 12,0 |
| „Emporiki“ | 351 | 415 | 766 | 270 | 320 | 590 | 40,3 | 2,7 |
| Šaltinis: | Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 14. |

(23)

Be to, 2012 m. vasario mėn. Graikija įgyvendino privačiojo sektoriaus obligacijų keitimo programą, vadinamą privačiojo sektoriaus dalyvavimo programa (toliau – PSD programa). Graikijos bankai dalyvavo PSD programoje, pagal kurią Graikijos Vyriausybė mainais už esamas Graikijos Vyriausybės obligacijas (toliau – GVO) esamiems privatiems obligacijų turėtojams siūlė naujus vertybinius popierius (įskaitant naujas GVO, su BVP susietus vertybinius popierius ir Europos finansinio stabilumo fondo (toliau – EFSF) išleistus PSD mokėjimo įsipareigojimus) su 53,5 % nominalia diskonto norma ir ilgesniais išpirkimo terminais (8). Tų obligacijų keitimo rezultatus. Graikijos valdžios institucijos paskelbė 2012 m. kovo 9 d. (9) Dėl keitimo obligacijų turėtojai patyrė didelių nuostolių (Graikijos banko skaičiavimais, Graikijos bankų nuostoliai vidutiniškai siekė 78 % senųjų GVO nominaliosios vertės) ir atsirado kapitalo poreikių, kurie atgaline data įrašyti į Graikijos bankų 2011 m. finansines ataskaitas.

2   lentelė

Bendri pagrindinių Graikijos bankų nuostoliai, susiję su PSD (mln. EUR)

Bankai

GVO nominalioji vertė (1)

Su valstybe susijusių paskolų nominalioji vertė (2)

Bendra nominalioji vertė (3)=(1)+(2)

GVO nuostolis, susijęs su PSD (4)

Su valstybe susijusios paskolos (5)

Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD (6)=(4)+(5)

Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (10) (2011 m. gruodžio mėn.) %

Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/visas turtas (2011 m. gruodžio mėn.) %

NBG

13 748

1 001

14 749

10 985

751

11 735

161,0

11,0

„Eurobank“

7 001

335

7 336

5 517

264

5 781

164,5

7,5

„Alpha“

3 898

2 145

6 043

3 087

1 699

4 786

105,7

8,1

„Piraeus“

7 063

280

7 343

5 686

225

5 911

226,0

12,0

„Emporiki“

351

415

766

270

320

590

40,3

2,7

Šaltinis:

Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 14.

| (24) | Kadangi dėl PSD programos ir tebesitęsiančio nuosmukio Graikijos bankai susidūrė su dideliu kapitalo trūkumu, pagal 2012 m. kovo 11 d. Graikijos Vyriausybės, Europos Sąjungos, Tarptautinio valiutos fondo (toliau – TVF) ir Europos Centrinio Banko (toliau – ECB) sudarytą antrosios Graikijos ekonomikos koregavimo programos Ekonominės ir finansų politikos memorandumą (toliau – EFPM) buvo numatytos lėšos tų bankų rekapitalizavimui. Graikijos valdžios institucijų skaičiavimais, bendri bankų rekapitalizavimo poreikiai ir pertvarkymo išlaidos, kurias numatyta finansuoti pagal tą programą, sudarė 50 mlrd. EUR (11). Ši suma apskaičiuota remiantis Graikijos banko atliktu 2011 m. gruodžio mėn. – 2014 m. gruodžio mėn. laikotarpio testavimu nepalankiausiomis sąlygomis (toliau – 2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis), pagrįstu bendrovės „Blackrock“ parengta paskolų nuostolių prognoze (12). Lėšos Graikijos bankų rekapitalizavimui skiriamos per fondą HFSF. 3 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, skaičiavimai.

  3   lentelė


  2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis. Pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikiai (mln. EUR)














  Bankai | Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2011 m. birželio mėn.) (1) | Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD (2011 m. gruodžio mėn.) (2) | Atidėjiniai, susiję su PSD (2011 m. birželio mėn.) (3) | Bendro kaupiamojo nuostolio projekcijos, susijusios su kredito rizika (4) | Paskolų nuostolių rezervai (2011 m. gruodžio mėn.) (5) | Vidaus kapitalo formavimas (6) | Siektinas bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2014 m. gruodžio mėn.) (7) | Kapitalo poreikiai (8)=(7)–[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 7 287 | –11 735 | 1 646 | –8 366 | 5 390 | 4 681 | 8 657 | 9 756 |
| „Eurobank“ | 3 515 | –5 781 | 830 | –8 226 | 3 514 | 2 904 | 2 595 | 5 839 |
| „Alpha“ | 4 526 | –4 786 | 673 | –8 493 | 3 115 | 2 428 | 2 033 | 4 571 |
| „Piraeus“ | 2 615 | –5 911 | 1 005 | –6 281 | 2 565 | 1 080 | 2 408 | 7 335 |
| „Emporiki“ | 1 462 | – 590 | 71 | –6 351 | 3 969 | 114 | 1 151 | 2 475 |
| „Postbank“ („TT Bank“) | 557 | –3 444 | 566 | –1 482 | 1 284 | – 315 | 903 | 3 737 |
| Šaltinis: | Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 8. |

(24)

Kadangi dėl PSD programos ir tebesitęsiančio nuosmukio Graikijos bankai susidūrė su dideliu kapitalo trūkumu, pagal 2012 m. kovo 11 d. Graikijos Vyriausybės, Europos Sąjungos, Tarptautinio valiutos fondo (toliau – TVF) ir Europos Centrinio Banko (toliau – ECB) sudarytą antrosios Graikijos ekonomikos koregavimo programos Ekonominės ir finansų politikos memorandumą (toliau – EFPM) buvo numatytos lėšos tų bankų rekapitalizavimui. Graikijos valdžios institucijų skaičiavimais, bendri bankų rekapitalizavimo poreikiai ir pertvarkymo išlaidos, kurias numatyta finansuoti pagal tą programą, sudarė 50 mlrd. EUR (11). Ši suma apskaičiuota remiantis Graikijos banko atliktu 2011 m. gruodžio mėn. – 2014 m. gruodžio mėn. laikotarpio testavimu nepalankiausiomis sąlygomis (toliau – 2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis), pagrįstu bendrovės „Blackrock“ parengta paskolų nuostolių prognoze (12). Lėšos Graikijos bankų rekapitalizavimui skiriamos per fondą HFSF. 3 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, skaičiavimai.

3   lentelė

2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis. Pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikiai (mln. EUR)

Bankai

Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2011 m. birželio mėn.) (1)

Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD (2011 m. gruodžio mėn.) (2)

Atidėjiniai, susiję su PSD (2011 m. birželio mėn.) (3)

Bendro kaupiamojo nuostolio projekcijos, susijusios su kredito rizika (4)

Paskolų nuostolių rezervai (2011 m. gruodžio mėn.) (5)

Vidaus kapitalo formavimas (6)

Siektinas bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2014 m. gruodžio mėn.) (7)

Kapitalo poreikiai (8)=(7)–[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)]

NBG

7 287

–11 735

1 646

–8 366

5 390

4 681

8 657

9 756

„Eurobank“

3 515

–5 781

830

–8 226

3 514

2 904

2 595

5 839

„Alpha“

4 526

–4 786

673

–8 493

3 115

2 428

2 033

4 571

„Piraeus“

2 615

–5 911

1 005

–6 281

2 565

1 080

2 408

7 335

„Emporiki“

1 462

– 590

71

–6 351

3 969

114

1 151

2 475

„Postbank“ („TT Bank“)

557

–3 444

566

–1 482

1 284

– 315

903

3 737

Šaltinis:

Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 8.

| (25) | Remiantis EFPM, „bankams, pateikiantiems perspektyvius kapitalo didinimo planus, bus suteikta galimybė prašyti valstybės paramos ir ją gauti taip, kad būtų išlaikytos privačiojo sektoriaus paskatos vykdyti kapitalo injekcijas ir taip sumažinta našta mokesčių mokėtojams“ (13). Graikijos bankas nustatė, kad tik keturi didžiausi bankai („Eurobank“, Graikijos nacionalinis bankas, „Piraeus Bank“ ir „Alpha Bank“) pateikė perspektyvius kapitalo didinimo planus (14). Pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemones fondas HFSF jiems suteikė 2012 m. gegužės mėn. |
| --- | --- |

(25)

Remiantis EFPM, „bankams, pateikiantiems perspektyvius kapitalo didinimo planus, bus suteikta galimybė prašyti valstybės paramos ir ją gauti taip, kad būtų išlaikytos privačiojo sektoriaus paskatos vykdyti kapitalo injekcijas ir taip sumažinta našta mokesčių mokėtojams“ (13). Graikijos bankas nustatė, kad tik keturi didžiausi bankai („Eurobank“, Graikijos nacionalinis bankas, „Piraeus Bank“ ir „Alpha Bank“) pateikė perspektyvius kapitalo didinimo planus (14). Pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemones fondas HFSF jiems suteikė 2012 m. gegužės mėn.

| (26) | Dėl nuosmukio ir politinio nestabilumo vidaus indėliai Graikijos bankuose nuo 2009 m. pabaigos iki 2012 m. birželio mėn. iš viso sumažėjo 37 %. Mėgindami išlaikyti indėlius šie bankai turėjo mokėti aukštesnes palūkanas. Išaugo indėlių sąnaudos, todėl sumažėjo grynoji bankų palūkanų marža. Kadangi Graikijos bankai nebegalėjo naudotis didmeninio finansavimo rinkomis, jie tapo visiškai priklausomi nuo Eurosistemos finansavimo (15), kurio vis didesnę dalį sudarė Graikijos banko teikiama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti. |
| --- | --- |

(26)

Dėl nuosmukio ir politinio nestabilumo vidaus indėliai Graikijos bankuose nuo 2009 m. pabaigos iki 2012 m. birželio mėn. iš viso sumažėjo 37 %. Mėgindami išlaikyti indėlius šie bankai turėjo mokėti aukštesnes palūkanas. Išaugo indėlių sąnaudos, todėl sumažėjo grynoji bankų palūkanų marža. Kadangi Graikijos bankai nebegalėjo naudotis didmeninio finansavimo rinkomis, jie tapo visiškai priklausomi nuo Eurosistemos finansavimo (15), kurio vis didesnę dalį sudarė Graikijos banko teikiama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti.

| (27) | 2012 m. gruodžio 3 d. Graikija pradėjo naujų GVO, kurias investuotojai gavo pagal PSD programą, išpirkimo programą – išpirkimo kaina sudarė nuo 30,2 iki 40,1 % GVO nominaliosios vertės (16). Graikijos bankai dalyvavo toje išpirkimo programoje ir dėl to jų balansuose susidarė dar didesnių nuostolių, nes didžioji dalis įgyvendinant PSD programą į apskaitą įtraukto buhalterinio nuostolio (t. y. rinkos vertės ir nominaliosios vertės skirtumo) tapo galutinė ir negrįžtama (17). |
| --- | --- |

(27)

2012 m. gruodžio 3 d. Graikija pradėjo naujų GVO, kurias investuotojai gavo pagal PSD programą, išpirkimo programą – išpirkimo kaina sudarė nuo 30,2 iki 40,1 % GVO nominaliosios vertės (16). Graikijos bankai dalyvavo toje išpirkimo programoje ir dėl to jų balansuose susidarė dar didesnių nuostolių, nes didžioji dalis įgyvendinant PSD programą į apskaitą įtraukto buhalterinio nuostolio (t. y. rinkos vertės ir nominaliosios vertės skirtumo) tapo galutinė ir negrįžtama (17).

| (28) | 2012 m. gruodžio mėn. keturiems didžiausiems Graikijos bankams fondas HFSF suteikė antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemones. |
| --- | --- |

(28)

2012 m. gruodžio mėn. keturiems didžiausiems Graikijos bankams fondas HFSF suteikė antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemones.

| (29) | 2013 m. pavasarį keturių bankų tarpinio rekapitalizavimo priemonės pakeistos nuolatiniu rekapitalizavimu paprastosiomis akcijomis; fondui HFSF priklausė daugiau kaip 80 % kiekvieno iš keturių bankų akcijų. Iš bankų, kuriems pavyko pritraukti iš anksto nustatytą privataus kapitalo sumą (banko, „Piraeus Bank S.A.“ ir Graikijos nacionalinio banko) fondas HFSF gavo balsavimo teisės nesuteikiančių akcijų, o privatiems investuotojams išduota fondo HFSF akcijų varantų. |
| --- | --- |

(29)

2013 m. pavasarį keturių bankų tarpinio rekapitalizavimo priemonės pakeistos nuolatiniu rekapitalizavimu paprastosiomis akcijomis; fondui HFSF priklausė daugiau kaip 80 % kiekvieno iš keturių bankų akcijų. Iš bankų, kuriems pavyko pritraukti iš anksto nustatytą privataus kapitalo sumą (banko, „Piraeus Bank S.A.“ ir Graikijos nacionalinio banko) fondas HFSF gavo balsavimo teisės nesuteikiančių akcijų, o privatiems investuotojams išduota fondo HFSF akcijų varantų.

| (30) | 2013 m. liepos mėn. Graikijos bankas pavedė konsultantui atlikti visų Graikijos bankų paskolų portfelių vertinimą. Konsultantas parengė visų Graikijos bankų vidaus paskolų knygų, taip pat užsienio filialų ir patronuojamųjų įmonių paskolų, kurioms būdinga su Graikija susijusi rizika, kredito nuostolio projekcijas trejų su puse metų ir paskolų trukmės laikotarpiams. Analizėje pateikiamos kredito nuostolio projekcijos pagal du makroekonominius scenarijus, t. y. pagrindinį ir nepalankų. Užsienio paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijas parengė Graikijos bankas, kai kuriais klausimais padedamas konsultanto. |
| --- | --- |

(30)

2013 m. liepos mėn. Graikijos bankas pavedė konsultantui atlikti visų Graikijos bankų paskolų portfelių vertinimą. Konsultantas parengė visų Graikijos bankų vidaus paskolų knygų, taip pat užsienio filialų ir patronuojamųjų įmonių paskolų, kurioms būdinga su Graikija susijusi rizika, kredito nuostolio projekcijas trejų su puse metų ir paskolų trukmės laikotarpiams. Analizėje pateikiamos kredito nuostolio projekcijos pagal du makroekonominius scenarijus, t. y. pagrindinį ir nepalankų. Užsienio paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijas parengė Graikijos bankas, kai kuriais klausimais padedamas konsultanto.

| (31) | Remdamasis konsultanto atliktu kredito nuostolio projekcijos vertinimu, 2013 m. rudenį Graikijos bankas pradėjo naują testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (toliau – 2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis), siekdamas įvertinti Graikijos bankų kapitalo pozicijos tvirtumą susiklosčius pagrindiniam ir nepalankiam scenarijams. Graikijos bankas, naudodamasis technine kito konsultanto pagalba, atliko kapitalo poreikių vertinimą. |
| --- | --- |

(31)

Remdamasis konsultanto atliktu kredito nuostolio projekcijos vertinimu, 2013 m. rudenį Graikijos bankas pradėjo naują testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (toliau – 2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis), siekdamas įvertinti Graikijos bankų kapitalo pozicijos tvirtumą susiklosčius pagrindiniam ir nepalankiam scenarijams. Graikijos bankas, naudodamasis technine kito konsultanto pagalba, atliko kapitalo poreikių vertinimą.

| (32) | Pagrindiniai kapitalo poreikių vertinimo, atlikto vykdant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, elementai buvo šie: i) bankų paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijos Graikijos rizikai ir užsienio rizikai, remiantis konsoliduotais duomenimis (18), atėmus esamus paskolų rezervus, ir ii) numatomas bankų veiklos pelningumas 2013 m. birželio mėn.–2016 m. gruodžio mėn. laikotarpiu, remiantis konservatyviu 2013 m. ketvirtąjį ketvirtį Graikijos bankui pateiktų restruktūrizavimo planų koregavimu. 4 lentelėje apibendrinamai pagrindinių Graikijos bankų konsoliduotų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis pagal pagrindinį scenarijų, skaičiavimai.

  4   lentelė


  2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis. Konsoliduoti Graikijos bankų kapitalo poreikiai pagal pagrindinį scenarijų (mln. EUR)













  Bankai | Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2013 m. birželio mėn.) (1) | Paskolų nuostolių rezervai (2013 m. birželio mėn.) (2) | Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su Graikijos rizika (3) | Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su užsienio rizika (19) (4) | Vidaus kapitalo formavimas (5) | Testavimo nepalankiausiomis sąlygomis bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas (2016 m. gruodžio mėn.) (6) | Kapitalo poreikiai (7)=(6)–(1)–(2)–(3)–(4)–(5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG (20) | 4 821 | 8 134 | –8 745 | –3 100 | 1 451 | 4 743 | 2 183 |
| „Eurobank“ (21) | 2 228 | 7 000 | –9 519 | –1 628 | 2 106 | 3 133 | 2 945 |
| „Alpha“ | 7 380 | 10 416 | –14 720 | –2 936 | 4 047 | 4 450 | 262 |
| „Piraeus“ | 8 294 | 12 362 | –16 132 | –2 342 | 2 658 | 5 265 | 425 |
| „Attica“ | 225 | 403 | – 888 | 0 | 106 | 243 | 397 |
| „Panellinia“ | 61 | 66 | – 237 | 0 | –26 | 31 | 169 |
| Šaltinis: | Graikijos bankas, 2013 m. Graikijos bankų sektoriaus testavimas nepalankiausiomis sąlygomis (angl. 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector), 2014 m. kovo mėn., p. 42. |

(32)

Pagrindiniai kapitalo poreikių vertinimo, atlikto vykdant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, elementai buvo šie: i) bankų paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijos Graikijos rizikai ir užsienio rizikai, remiantis konsoliduotais duomenimis (18), atėmus esamus paskolų rezervus, ir ii) numatomas bankų veiklos pelningumas 2013 m. birželio mėn.–2016 m. gruodžio mėn. laikotarpiu, remiantis konservatyviu 2013 m. ketvirtąjį ketvirtį Graikijos bankui pateiktų restruktūrizavimo planų koregavimu. 4 lentelėje apibendrinamai pagrindinių Graikijos bankų konsoliduotų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis pagal pagrindinį scenarijų, skaičiavimai.

4   lentelė

2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis. Konsoliduoti Graikijos bankų kapitalo poreikiai pagal pagrindinį scenarijų (mln. EUR)

Bankai

Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2013 m. birželio mėn.) (1)

Paskolų nuostolių rezervai (2013 m. birželio mėn.) (2)

Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su Graikijos rizika (3)

Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su užsienio rizika (19) (4)

Vidaus kapitalo formavimas (5)

Testavimo nepalankiausiomis sąlygomis bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas (2016 m. gruodžio mėn.) (6)

Kapitalo poreikiai (7)=(6)–(1)–(2)–(3)–(4)–(5)

NBG (20)

4 821

8 134

–8 745

–3 100

1 451

4 743

2 183

„Eurobank“ (21)

2 228

7 000

–9 519

–1 628

2 106

3 133

2 945

„Alpha“

7 380

10 416

–14 720

–2 936

4 047

4 450

262

„Piraeus“

8 294

12 362

–16 132

–2 342

2 658

5 265

425

„Attica“

225

403

– 888

0

106

243

397

„Panellinia“

61

66

– 237

0

–26

31

169

Šaltinis:

Graikijos bankas, 2013 m. Graikijos bankų sektoriaus testavimas nepalankiausiomis sąlygomis (angl. 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector), 2014 m. kovo mėn., p. 42.

| (33) | 2014 m. kovo 6 d. Graikijos bankas paskelbė 2013 m. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus ir paprašė, kad bankai iki 2014 m. balandžio mėn. vidurio pateiktų kapitalo didinimo planus kapitalo poreikiams pagal pagrindinį scenarijų padengti. |
| --- | --- |

(33)

2014 m. kovo 6 d. Graikijos bankas paskelbė 2013 m. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus ir paprašė, kad bankai iki 2014 m. balandžio mėn. vidurio pateiktų kapitalo didinimo planus kapitalo poreikiams pagal pagrindinį scenarijų padengti.

| (34) | Nuo 2013 m. kovo mėn. pabaigos iki 2014 m. gegužės mėn. pradžios bankai vykdė kapitalo didinimo procedūras. |
| --- | --- |

(34)

Nuo 2013 m. kovo mėn. pabaigos iki 2014 m. gegužės mėn. pradžios bankai vykdė kapitalo didinimo procedūras.

2.1.2.   Pagalbos gavėjas

| (35) | Bankas teikia universalias bankininkystės paslaugas, daugiausia Graikijoje ir Pietryčių Europoje (Kipre, Rumunijoje, Bulgarijoje, Serbijoje, Albanijoje ir buvusioje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje (toliau – BJRM)) ir Jungtinėje Karalystėje. Bankas siūlo namų ūkiams ir įmonėms visus bankininkystės ir finansinius produktus bei paslaugas. Jis vykdo mažmeninės, korporacinės ir privačiosios bankininkystės, turto valdymo, iždo ir investicinės bankininkystės veiklą. Bankas įregistruotas Graikijoje, o jo akcijos įtrauktos į Atėnų vertybinių popierių biržos sąrašus. 2012 m. rugsėjo 30 d. duomenimis banke iš viso dirbo 17 119 žmonių, maždaug vienas trečdalis iš jų dirbo Pietryčių Europoje ir Jungtinėje Karalystėje, o kiti du trečdaliai – Graikijoje (22). |
| --- | --- |

(35)

Bankas teikia universalias bankininkystės paslaugas, daugiausia Graikijoje ir Pietryčių Europoje (Kipre, Rumunijoje, Bulgarijoje, Serbijoje, Albanijoje ir buvusioje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje (toliau – BJRM)) ir Jungtinėje Karalystėje. Bankas siūlo namų ūkiams ir įmonėms visus bankininkystės ir finansinius produktus bei paslaugas. Jis vykdo mažmeninės, korporacinės ir privačiosios bankininkystės, turto valdymo, iždo ir investicinės bankininkystės veiklą. Bankas įregistruotas Graikijoje, o jo akcijos įtrauktos į Atėnų vertybinių popierių biržos sąrašus. 2012 m. rugsėjo 30 d. duomenimis banke iš viso dirbo 17 119 žmonių, maždaug vienas trečdalis iš jų dirbo Pietryčių Europoje ir Jungtinėje Karalystėje, o kiti du trečdaliai – Graikijoje (22).

| (36) | Bankas dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO ir su valstybe susijusių paskolų, kurių nominalioji vertė – 6 043 mln. EUR. Bendri banko su PSD susiję nuostoliai prieš įtraukiant mokesčių sąnaudas sudarė apie 4 786 mln. EUR; visa jų suma buvo įtraukta į banko 2011 m. apskaitą (23). Per 2012 m. gruodžio mėn. vykdytą išpirkimo programą Bankas pardavė naujas GVO, kurias jis buvo gavęs pagal PSD programą ir kurių kaina buvo gerokai diskontuota, palyginti su nominaliąja verte. Dėl šio pardavimo susidarė su naujomis GVO susijusių nuostolių. |
| --- | --- |

(36)

Bankas dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO ir su valstybe susijusių paskolų, kurių nominalioji vertė – 6 043 mln. EUR. Bendri banko su PSD susiję nuostoliai prieš įtraukiant mokesčių sąnaudas sudarė apie 4 786 mln. EUR; visa jų suma buvo įtraukta į banko 2011 m. apskaitą (23). Per 2012 m. gruodžio mėn. vykdytą išpirkimo programą Bankas pardavė naujas GVO, kurias jis buvo gavęs pagal PSD programą ir kurių kaina buvo gerokai diskontuota, palyginti su nominaliąja verte. Dėl šio pardavimo susidarė su naujomis GVO susijusių nuostolių.

| (37) | 5 lentelėje pateikiami 2010 m. gruodžio mėn., 2011 m. gruodžio mėn., 2012 m. gruodžio mėn. ir 2013 m. gruodžio mėn. pagrindiniai (konsoliduoti) banko duomenys.

  5   lentelė


  Pagrindiniai banko „Alpha Bank“ 2010 m., 2011 m., 2012 m. ir 2013 m. duomenys











  Pelnas ir nuostolis
  (mln. EUR) | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | Pro forma 2012 m.
  (įskaitant „Emporiki“) | 2013 m.
  (įskaitant „Emporiki“) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynosios pajamos iš palūkanų | 1 819 | 1 784 | 1 397 | 1 755 | 1 658 |
| Iš viso veiklos pajamų | 2 249 | 2 283 | 1 506 | 1 826 | 2 344 |
| Iš viso veiklos sąnaudų | –1 148 | –1 096 | –1 179 | –1 746 | –1 426 |
| Pajamos prieš atidėjinius | 1 101 | 1 187 | 327 | 80 | 918 |
| Nuostoliai dėl sumažėjusios turto vertės kredito rizikai padengti | – 885 | –1 130 | –1 669 | –2 802 | –1 923 |
| Su GVO ir paskolomis, kurias buvo galima teikti pagal PSD programą, susiję nuostoliai dėl turto vertės sumažėjimo | — | –4 789 | — | — | — |
| Neigiamas prestižas | | | | | 3 283 |
| Grynasis pelnas (nuostolis) | 86 | –3 810 | –1 086 | nėra duomenų | 2 922 |
| Atrankiniai apimties duomenys
  (mln. EUR) | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | Pro forma 2012 m.
  (įskaitant „Emporiki“) | 2013 m.
  (įskaitant „Emporiki“) |
| Iš viso paskolų ir išankstinių mokėjimų klientams (grynąja verte) | 49 305 | 44 876 | 40 495 | 55 459 | 51 678 |
| Indėliai | 38 293 | 29 399 | 28 451 | 41 348 | 42 485 |
| Iš viso turto | 66 798 | 59 148 | 58 357 | 76 518 | 73 697 |
| Iš viso nuosavo kapitalo (24) | 5 784 | 1 966 | 773 | 3 423 | 8 312 |
| Šaltiniai: | 2013 m.: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
  Pro forma 2012 m.: 2014 m. birželio mėn. banko „Alpha Bank“ restruktūrizavimo planas, p. 24.
  2012 ir 2011 m. 2012 m. finansiniai rezultatai. Konsoliduotos finansinės ataskaitos: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
  2010 m. 2011 m. finansiniai rezultatai. Konsoliduotos finansinės ataskaitos: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf. |

(37)

5 lentelėje pateikiami 2010 m. gruodžio mėn., 2011 m. gruodžio mėn., 2012 m. gruodžio mėn. ir 2013 m. gruodžio mėn. pagrindiniai (konsoliduoti) banko duomenys.

5   lentelė

Pagrindiniai banko „Alpha Bank“ 2010 m., 2011 m., 2012 m. ir 2013 m. duomenys

Pelnas ir nuostolis

(mln. EUR)

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Pro forma 2012 m.

(įskaitant „Emporiki“)

2013 m.

(įskaitant „Emporiki“)

Grynosios pajamos iš palūkanų

1 819

1 784

1 397

1 755

1 658

Iš viso veiklos pajamų

2 249

2 283

1 506

1 826

2 344

Iš viso veiklos sąnaudų

–1 148

–1 096

–1 179

–1 746

–1 426

Pajamos prieš atidėjinius

1 101

1 187

327

80

918

Nuostoliai dėl sumažėjusios turto vertės kredito rizikai padengti

– 885

–1 130

–1 669

–2 802

–1 923

Su GVO ir paskolomis, kurias buvo galima teikti pagal PSD programą, susiję nuostoliai dėl turto vertės sumažėjimo

—

–4 789

—

—

—

Neigiamas prestižas

3 283

Grynasis pelnas (nuostolis)

86

–3 810

–1 086

nėra duomenų

2 922

Atrankiniai apimties duomenys

(mln. EUR)

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Pro forma 2012 m.

(įskaitant „Emporiki“)

2013 m.

(įskaitant „Emporiki“)

Iš viso paskolų ir išankstinių mokėjimų klientams (grynąja verte)

49 305

44 876

40 495

55 459

51 678

Indėliai

38 293

29 399

28 451

41 348

42 485

Iš viso turto

66 798

59 148

58 357

76 518

73 697

Iš viso nuosavo kapitalo (24)

5 784

1 966

773

3 423

8 312

Šaltiniai:

2013 m.: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf

Pro forma 2012 m.: 2014 m. birželio mėn. banko „Alpha Bank“ restruktūrizavimo planas, p. 24.

2012 ir 2011 m. 2012 m. finansiniai rezultatai. Konsoliduotos finansinės ataskaitos: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf

2010 m. 2011 m. finansiniai rezultatai. Konsoliduotos finansinės ataskaitos: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf.

| (38) | 5 lentelėje parodyta, kad bankas ne tik patyrė didelių nuostolių dėl PSD programos, įtrauktų į 2011 m. apskaitą (4 786 mln. EUR (25)), taip pat mažėjo banko pajamos (be kita ko, dėl didesnių indėlių sąnaudų), bankas patyrė didelių nuostolių dėl paskolų portfelių Graikijoje ir užsienyje vertės sumažėjimo, kurie ir toliau didėjo. Banko likvidumo poziciją gerokai paveikė tai, kad bankas neteko indėlių, 2011 m. gruodžio 31 d. (26) jo paskolų ir indėlių santykis pasiekė 152 %, o 34 % jo balanso vertės tos dienos duomenimis (27) buvo finansuojama Eurosistemos lėšomis. |
| --- | --- |

(38)

5 lentelėje parodyta, kad bankas ne tik patyrė didelių nuostolių dėl PSD programos, įtrauktų į 2011 m. apskaitą (4 786 mln. EUR (25)), taip pat mažėjo banko pajamos (be kita ko, dėl didesnių indėlių sąnaudų), bankas patyrė didelių nuostolių dėl paskolų portfelių Graikijoje ir užsienyje vertės sumažėjimo, kurie ir toliau didėjo. Banko likvidumo poziciją gerokai paveikė tai, kad bankas neteko indėlių, 2011 m. gruodžio 31 d. (26) jo paskolų ir indėlių santykis pasiekė 152 %, o 34 % jo balanso vertės tos dienos duomenimis (27) buvo finansuojama Eurosistemos lėšomis.

| (39) | Remdamasis 2013 m. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatais Graikijos bankas įvertino, kad pagal pagrindinį scenarijų banko kapitalo poreikis sudaro 262 mln. EUR. |
| --- | --- |

(39)

Remdamasis 2013 m. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatais Graikijos bankas įvertino, kad pagal pagrindinį scenarijų banko kapitalo poreikis sudaro 262 mln. EUR.

| (40) | 2014 m. kovo mėn. bankas toliau padidino kapitalą 1,2 mlrd. EUR, kad padengtų 39 konstatuojamojoje dalyje nurodytus kapitalo poreikius ir apmokėtų 940 mln. EUR vertės Graikijos turimas privilegijuotąsias akcijas (28). Kitaip negu „Eurobank“ kapitalo didinimo atveju 2014 m. balandžio mėn., fondas HFSF neįsipareigojo skirti kapitalo injekcijos didinant banko kapitalą, jeigu privačiojo sektoriaus paklausa nebus pakankama. Šio banko kapitalas padidintas platinant nuosavybės vertybinius popierius, kuriems netaikoma pirmenybės teisė juos įsigyti (t. y. kapitalas padidintas panaikinant akcininkų pirmenybės teises įsigyti vertybinius popierius), tarptautiniams investuotojams ir vertybinius popierius viešai platinant Graikijoje. Nustatyta akcijų pasirašymo kaina – 0,66 EUR už vieną akciją. |
| --- | --- |

(40)

2014 m. kovo mėn. bankas toliau padidino kapitalą 1,2 mlrd. EUR, kad padengtų 39 konstatuojamojoje dalyje nurodytus kapitalo poreikius ir apmokėtų 940 mln. EUR vertės Graikijos turimas privilegijuotąsias akcijas (28). Kitaip negu „Eurobank“ kapitalo didinimo atveju 2014 m. balandžio mėn., fondas HFSF neįsipareigojo skirti kapitalo injekcijos didinant banko kapitalą, jeigu privačiojo sektoriaus paklausa nebus pakankama. Šio banko kapitalas padidintas platinant nuosavybės vertybinius popierius, kuriems netaikoma pirmenybės teisė juos įsigyti (t. y. kapitalas padidintas panaikinant akcininkų pirmenybės teises įsigyti vertybinius popierius), tarptautiniams investuotojams ir vertybinius popierius viešai platinant Graikijoje. Nustatyta akcijų pasirašymo kaina – 0,66 EUR už vieną akciją.

| (41) | Padidinus kapitalą, 2014 m. balandžio 17 d. bankas paskelbė, kad išpirko privilegijuotąsias akcijas Graikijai iš viso už 940 mln. EUR. |
| --- | --- |

(41)

Padidinus kapitalą, 2014 m. balandžio 17 d. bankas paskelbė, kad išpirko privilegijuotąsias akcijas Graikijai iš viso už 940 mln. EUR.

2.2.   BANKO ĮSIGYTA GRAIKIJOJE VYKDOMA BANKININKYSTĖS VEIKLA

2.2.1.   Banko „Emporiki Bank“ įsigijimas

| (42) | Bankas „Emporiki Bank“ įsteigtas 1882 m. |
| --- | --- |

(42)

Bankas „Emporiki Bank“ įsteigtas 1882 m.

| (43) | 2000 m. „Crédit Agricole Group“ iš pradžių įsigijo 6,7 % banko „Emporiki Bank“ kapitalo dalį. 2006 m. bankas „Emporiki Bank“ tapo „Crédit Agricole“ patronuojamąja įmone, kai „Crédit Agricole“ įsigijo kontrolinį banko akcijų paketą. „Crédit Agricole“ tuo metu padidino savo turimų banko „Emporiki Bank“ akcijų dalį iki 94,99 %. |
| --- | --- |

(43)

2000 m. „Crédit Agricole Group“ iš pradžių įsigijo 6,7 % banko „Emporiki Bank“ kapitalo dalį. 2006 m. bankas „Emporiki Bank“ tapo „Crédit Agricole“ patronuojamąja įmone, kai „Crédit Agricole“ įsigijo kontrolinį banko akcijų paketą. „Crédit Agricole“ tuo metu padidino savo turimų banko „Emporiki Bank“ akcijų dalį iki 94,99 %.

| (44) | Bankas „Emporiki Bank“ užsiėmė visų rūšių banko veikla (mažmenine, korporacine bankininkyste) ir investicine bankininkyste, teikė turto, portfelio valdymo ir bendras finansines paslaugas. Jis savo paslaugas Graikijoje teikė per savo 323 filialų tinklą, užsienyje – per filialą Kipre ir patronuojamąsias įmones Kipre, Bulgarijoje, Albanijoje ir Rumunijoje (29). 2012 m. gruodžio 31 d. duomenimis jame dirbo 4 230 darbuotojų. |
| --- | --- |

(44)

Bankas „Emporiki Bank“ užsiėmė visų rūšių banko veikla (mažmenine, korporacine bankininkyste) ir investicine bankininkyste, teikė turto, portfelio valdymo ir bendras finansines paslaugas. Jis savo paslaugas Graikijoje teikė per savo 323 filialų tinklą, užsienyje – per filialą Kipre ir patronuojamąsias įmones Kipre, Bulgarijoje, Albanijoje ir Rumunijoje (29). 2012 m. gruodžio 31 d. duomenimis jame dirbo 4 230 darbuotojų.

| (45) | Bankas dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO ir kitų nustatytus kriterijus atitinkančių vertybinių popierių, kurių nominalioji vertė – 766 mln. EUR. Kaip parodyta 2 lentelėje, banko bendri su PSD susiję nuostoliai prieš įtraukiant mokesčių sąnaudas sudarė apie 590 mln. EUR; visa šių nuostolių suma buvo įtraukta į banko 2011 m. apskaitą. Kaip parodyta 3 lentelėje, įvertinta, kad banko „Emporiki Bank“ kapitalo poreikis sudarė 2 475 mln. EUR, jis apskaičiuotas pagal 2012 m. Graikijos banko atlikto 2011 m. gruodžio 31 d.–2014 m. gruodžio 31 d. laikotarpio testavimo nepalankiausiomis sąlygomis, pagrįsto „Blackrock“ parengtomis paskolų nuostolių prognozėmis, rezultatus. |
| --- | --- |

(45)

Bankas dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO ir kitų nustatytus kriterijus atitinkančių vertybinių popierių, kurių nominalioji vertė – 766 mln. EUR. Kaip parodyta 2 lentelėje, banko bendri su PSD susiję nuostoliai prieš įtraukiant mokesčių sąnaudas sudarė apie 590 mln. EUR; visa šių nuostolių suma buvo įtraukta į banko 2011 m. apskaitą. Kaip parodyta 3 lentelėje, įvertinta, kad banko „Emporiki Bank“ kapitalo poreikis sudarė 2 475 mln. EUR, jis apskaičiuotas pagal 2012 m. Graikijos banko atlikto 2011 m. gruodžio 31 d.–2014 m. gruodžio 31 d. laikotarpio testavimo nepalankiausiomis sąlygomis, pagrįsto „Blackrock“ parengtomis paskolų nuostolių prognozėmis, rezultatus.

| (46) | 2012 m. spalio 12 d. fondas HFSF leido bankui iš „Crédit Agricole S.A.“ įsigyti banką „Emporiki Bank“. |
| --- | --- |

(46)

2012 m. spalio 12 d. fondas HFSF leido bankui iš „Crédit Agricole S.A.“ įsigyti banką „Emporiki Bank“.

| (47) | 2012 m. spalio 16 d.„Crédit Agricole“ ir bankas pasirašė akcijų pirkimo sutartį – ji pasirašyta 2012 m. spalio 16 d. tarp „Crédit Agricole S.A.“ ir banko „Alpha Bank S.A.“ dėl „Emporiki Bank of Greece S.A.“ akcijų pirkimo ir pardavimo. Užbaigus išsamų finansinį patikrinimą, „Crédit Agricole“ skyrė bendrą 2 893 mln. EUR kapitalo injekciją ir pasirašė visą banko išleistą 150 mln. EUR vertės konvertuojamųjų obligacijų emisiją (30). Tuomet bankui buvo suteikta galimybė įsigyti visiškai rekapitalizuotą banką „Emporiki Bank“ už vieną eurą. Pagal akcijų pirkimo sutartį bankas neįsigijo banko „Emporiki Bank“ užsienio patronuojamųjų įmonių, kurios liko „Crédit Agricole“, išskyrus banko „Emporiki Bank“ Kipro filialą, kuriam tenka 0,5 mlrd. EUR turto ir kuris yra banko įsigyto tinklo dalis. |
| --- | --- |

(47)

2012 m. spalio 16 d.„Crédit Agricole“ ir bankas pasirašė akcijų pirkimo sutartį – ji pasirašyta 2012 m. spalio 16 d. tarp „Crédit Agricole S.A.“ ir banko „Alpha Bank S.A.“ dėl „Emporiki Bank of Greece S.A.“ akcijų pirkimo ir pardavimo. Užbaigus išsamų finansinį patikrinimą, „Crédit Agricole“ skyrė bendrą 2 893 mln. EUR kapitalo injekciją ir pasirašė visą banko išleistą 150 mln. EUR vertės konvertuojamųjų obligacijų emisiją (30). Tuomet bankui buvo suteikta galimybė įsigyti visiškai rekapitalizuotą banką „Emporiki Bank“ už vieną eurą. Pagal akcijų pirkimo sutartį bankas neįsigijo banko „Emporiki Bank“ užsienio patronuojamųjų įmonių, kurios liko „Crédit Agricole“, išskyrus banko „Emporiki Bank“ Kipro filialą, kuriam tenka 0,5 mlrd. EUR turto ir kuris yra banko įsigyto tinklo dalis.

| (48) | 2012 m. gruodžio 31 d.„Crédit Agricole“ įvykdžius rekapitalizavimą, banko „Emporiki Bank“ kapitalo pakankamumo koeficientas buvo 17,6 %, o 1 lygio kapitalo pakankamumo koeficientas – 13,5 %. |
| --- | --- |

(48)

2012 m. gruodžio 31 d.„Crédit Agricole“ įvykdžius rekapitalizavimą, banko „Emporiki Bank“ kapitalo pakankamumo koeficientas buvo 17,6 %, o 1 lygio kapitalo pakankamumo koeficientas – 13,5 %.

| (49) | 2013 m. vasario 1 d. bankas paskelbė, kad baigė pervesti visą banko „Emporiki Bank“ akcinį kapitalą bankui. (31) |
| --- | --- |

(49)

2013 m. vasario 1 d. bankas paskelbė, kad baigė pervesti visą banko „Emporiki Bank“ akcinį kapitalą bankui. (31)

| (50) | 6 lentelėje pateikiami 2010 m. gruodžio mėn., 2011 m. gruodžio mėn., 2012 m. gruodžio mėn. ir 2013 m. gruodžio mėn. pagrindiniai banko „Emporiki Bank“ duomenys.

  6   lentelė


  Pagrindiniai „Emporiki Bank“ 2010 m., 2011 m., 2012 m. ir 2013 m. sausio mėn. duomenys










  Mlrd. EUR | 2010 m. gruodžio 31 d.
  (konsoliduoti duomenys) | 2011 m. gruodžio 31 d.
  (konsoliduoti duomenys) | 2012 m. gruodžio mėn.
  (banko įsigyta veiklos dalis) | 2013 m. sausio mėn.
  (banko įsigyta veiklos dalis) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Iš viso turto | 26,78 | 21,7 | 19,5 | 18,2 |
| Iš viso paskolų ir išankstinių mokėjimų klientams | 24 | 23,48 | 19,85 | 19,8 |
| Atidėjiniai | 2,8 | 4,4 | 5 | 5 |
| Klientams mokėtinos sumos | 12,2 | 11,3 | 12,68 | 12,9 |
| Eurosistemos finansavimas | 0,3 | 1,77 | 1,2 | 1,2 |
| Iš viso nuosavo kapitalo | 0,9 | 0,9 | 1,73 | 2,3 |
| Nuostoliai po mokesčių | –0,87 | –1,76 | –1,5 | |
| Grynosios paskolos/indėliai | 173,8 % | 169,1 % | 117,2 % | 114,1 % |
| Šaltiniai: | 2013 m. sausio mėn. Banko „Alpha Bank“ 2012 finansinių metų rezultatai, paskelbti 2013 m. kovo 27 d. (paskelbta interneto svetainėje http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
  2012 m. gruodžio mėn. Pagrindiniai bankų „Alpha Bank“ ir „Emporiki Bank“ rodikliai, paskelbti interneto svetainėje http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
  2011 ir 2010 m. banko „Emporiki Bank“2011 m. gruodžio 31 d. konsoliduotos finansinės ataskaitos. |

(50)

6 lentelėje pateikiami 2010 m. gruodžio mėn., 2011 m. gruodžio mėn., 2012 m. gruodžio mėn. ir 2013 m. gruodžio mėn. pagrindiniai banko „Emporiki Bank“ duomenys.

6   lentelė

Pagrindiniai „Emporiki Bank“ 2010 m., 2011 m., 2012 m. ir 2013 m. sausio mėn. duomenys

Mlrd. EUR

2010 m. gruodžio 31 d.

(konsoliduoti duomenys)

2011 m. gruodžio 31 d.

(konsoliduoti duomenys)

2012 m. gruodžio mėn.

(banko įsigyta veiklos dalis)

2013 m. sausio mėn.

(banko įsigyta veiklos dalis)

Iš viso turto

26,78

21,7

19,5

18,2

Iš viso paskolų ir išankstinių mokėjimų klientams

24

23,48

19,85

19,8

Atidėjiniai

2,8

4,4

5

5

Klientams mokėtinos sumos

12,2

11,3

12,68

12,9

Eurosistemos finansavimas

0,3

1,77

1,2

1,2

Iš viso nuosavo kapitalo

0,9

0,9

1,73

2,3

Nuostoliai po mokesčių

–0,87

–1,76

–1,5

Grynosios paskolos/indėliai

173,8 %

169,1 %

117,2 %

114,1 %

Šaltiniai:

2013 m. sausio mėn. Banko „Alpha Bank“ 2012 finansinių metų rezultatai, paskelbti 2013 m. kovo 27 d. (paskelbta interneto svetainėje http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)

2012 m. gruodžio mėn. Pagrindiniai bankų „Alpha Bank“ ir „Emporiki Bank“ rodikliai, paskelbti interneto svetainėje http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2

2011 ir 2010 m. banko „Emporiki Bank“2011 m. gruodžio 31 d. konsoliduotos finansinės ataskaitos.

2.2.2.   Trijų kooperatinių bankų tam tikrų įsipareigojimų įsigijimas

| (51) | 2013 m. gruodžio 8 d. Graikijos bankas nusprendė pradėti trijų kooperatinių bankų – Dodekaneso banko, „Evia Bank“ ir Vakarų Makedonijos banko – pertvarkymą. |
| --- | --- |

(51)

2013 m. gruodžio 8 d. Graikijos bankas nusprendė pradėti trijų kooperatinių bankų – Dodekaneso banko, „Evia Bank“ ir Vakarų Makedonijos banko – pertvarkymą.

| (52) | Graikijos bankas pradėjo pirkimo ir perėmimo procedūras (32), pagal kurias pirkėjui bus perduoti visi indėliai, įskaitant tarpbankinius indėlius, ir visi reikalavimai bei įsipareigojimai Graikijos indėlių ir investicijų garantijų fondui, išskyrus paskolas. Graikijos bankas kreipėsi į keturis sisteminius Graikijos bankus, nes, pasak Graikijos banko, indėlius reikėtų perduoti visiškai kapitalizuotoms įstaigoms. Įpareigojančius pasiūlymus iki 2013 m. gruodžio 5 d. pateikė tik bankas ir „Eurobank“. Graikijos bankas pirmenybę suteikė banko pasiūlymui. Kaip užmokestį bankas pasiūlė sumokėti mokestį, sudarantį 2,1 % perduotų indėlių sumos. |
| --- | --- |

(52)

Graikijos bankas pradėjo pirkimo ir perėmimo procedūras (32), pagal kurias pirkėjui bus perduoti visi indėliai, įskaitant tarpbankinius indėlius, ir visi reikalavimai bei įsipareigojimai Graikijos indėlių ir investicijų garantijų fondui, išskyrus paskolas. Graikijos bankas kreipėsi į keturis sisteminius Graikijos bankus, nes, pasak Graikijos banko, indėlius reikėtų perduoti visiškai kapitalizuotoms įstaigoms. Įpareigojančius pasiūlymus iki 2013 m. gruodžio 5 d. pateikė tik bankas ir „Eurobank“. Graikijos bankas pirmenybę suteikė banko pasiūlymui. Kaip užmokestį bankas pasiūlė sumokėti mokestį, sudarantį 2,1 % perduotų indėlių sumos.

2.2.2.1.   Dodekaneso bankas

| (53) | Dodekaneso bankas įsteigtas 1994 m. |
| --- | --- |

(53)

Dodekaneso bankas įsteigtas 1994 m.

| (54) | 2013 m. liepos 22 d. Graikijos bankas paprašė Dodekaneso banko atkurti bendro 1 lygio nuosavą kapitalą. Dodekaneso bankas pradėjo kapitalo didinimo procedūrą paskelbdamas viešą kooperatinių akcijų pasiūlymą. Pagal pasiūlymo prospektą Dodekaneso banko bendras 1 lygio nuosavas kapitalas, apskaičiuotas pagal to banko 2013 m. birželio 30 d. finansinius duomenis, sudarė 3,5 %, todėl buvo mažesnis už minimalų Graikijos banko nustatytą kapitalo pakankamumo reikalavimą. Tačiau bandant padidinti kapitalą pakankamos investuotojų paklausos nesulaukta. |
| --- | --- |

(54)

2013 m. liepos 22 d. Graikijos bankas paprašė Dodekaneso banko atkurti bendro 1 lygio nuosavą kapitalą. Dodekaneso bankas pradėjo kapitalo didinimo procedūrą paskelbdamas viešą kooperatinių akcijų pasiūlymą. Pagal pasiūlymo prospektą Dodekaneso banko bendras 1 lygio nuosavas kapitalas, apskaičiuotas pagal to banko 2013 m. birželio 30 d. finansinius duomenis, sudarė 3,5 %, todėl buvo mažesnis už minimalų Graikijos banko nustatytą kapitalo pakankamumo reikalavimą. Tačiau bandant padidinti kapitalą pakankamos investuotojų paklausos nesulaukta.

| (55) | Dėl šios priežasties 2013 m. gruodžio 8 d. Graikijos bankas pradėjo Dodekaneso banko pertvarkymą. Dodekaneso banko licencija atšaukta, bankas pradėtas likviduoti (33). Kai kurie Dodekaneso banko įsipareigojimai perduoti bankui (34). Pasak Graikijos banko (35), tikroji perduoto turto vertė sudarė apie 6 mln. EUR, o tikroji perduotų įsipareigojimų vertė siekė 255 mln. EUR, dėl šio skirtumo susidarė 249 mln. EUR finansavimo trūkumas (36). Finansavimo trūkumą padengė fondas HFSF pagal Įstatymo 3601/2007 63 straipsnio D dalies 13 punktą. 2013 m. gruodžio mėn. fondas HFSF išmokėjo du trečdalius viso finansavimo trūkumo, tai yra, 166 mln. EUR, EFSF obligacijomis ir įsipareigojo likusią 83 mln. EUR dalį sumokėti, kai finansavimo trūkumas bus galutinai apskaičiuotas. 2014 m. birželio 16 d. Graikijos bankas nustatė, kad galutinis Dodekaneso banko finansavimo trūkumas yra 258,5 mln. EUR. Fondas HFSF padengs neišmokėtą finansavimo trūkumo dalį. |
| --- | --- |

(55)

Dėl šios priežasties 2013 m. gruodžio 8 d. Graikijos bankas pradėjo Dodekaneso banko pertvarkymą. Dodekaneso banko licencija atšaukta, bankas pradėtas likviduoti (33). Kai kurie Dodekaneso banko įsipareigojimai perduoti bankui (34). Pasak Graikijos banko (35), tikroji perduoto turto vertė sudarė apie 6 mln. EUR, o tikroji perduotų įsipareigojimų vertė siekė 255 mln. EUR, dėl šio skirtumo susidarė 249 mln. EUR finansavimo trūkumas (36). Finansavimo trūkumą padengė fondas HFSF pagal Įstatymo 3601/2007 63 straipsnio D dalies 13 punktą. 2013 m. gruodžio mėn. fondas HFSF išmokėjo du trečdalius viso finansavimo trūkumo, tai yra, 166 mln. EUR, EFSF obligacijomis ir įsipareigojo likusią 83 mln. EUR dalį sumokėti, kai finansavimo trūkumas bus galutinai apskaičiuotas. 2014 m. birželio 16 d. Graikijos bankas nustatė, kad galutinis Dodekaneso banko finansavimo trūkumas yra 258,5 mln. EUR. Fondas HFSF padengs neišmokėtą finansavimo trūkumo dalį.

| (56) | 2013 m. rugsėjo 30 d. duomenimis Dodekaneso banke dirbo 132 žmonės, jis turėjo 11 filialų. Įgyvendinant pertvarkymą bankas neperėmė Dodekaneso banko filialų, tačiau nurodė, kad fiziškai vykdys veiklą tose vietovėse, kuriose bankų tinklai nepersidengia (būtent, keturiose salose, kuriose nėra bankinių alternatyvų), nuomodamas keturis nedidelius likvidatoriaus administruojamus filialus. Dodekaneso banko darbuotojai buvo atleisti, vėliau bankas kai kuriuos iš jų persamdė. |
| --- | --- |

(56)

2013 m. rugsėjo 30 d. duomenimis Dodekaneso banke dirbo 132 žmonės, jis turėjo 11 filialų. Įgyvendinant pertvarkymą bankas neperėmė Dodekaneso banko filialų, tačiau nurodė, kad fiziškai vykdys veiklą tose vietovėse, kuriose bankų tinklai nepersidengia (būtent, keturiose salose, kuriose nėra bankinių alternatyvų), nuomodamas keturis nedidelius likvidatoriaus administruojamus filialus. Dodekaneso banko darbuotojai buvo atleisti, vėliau bankas kai kuriuos iš jų persamdė.

2.2.2.2.   Bankas „Evia Bank“

| (57) | Bankas „Evia Bank“ įsteigtas 1995 m. |
| --- | --- |

(57)

Bankas „Evia Bank“ įsteigtas 1995 m.

| (58) | 2013 m. liepos 22 d. Graikijos bankas paprašė banko „Evia Bank“ atkurti bendrą 1 lygio nuosavą kapitalą. Bankas „Evia bank“ pradėjo kapitalo didinimo procedūrą paskelbdamas viešą kooperatinių akcijų pasiūlymą. Pagal pasiūlymo prospektą banko „Evia Bank“ bendras 1 lygio nuosavas kapitalas, apskaičiuotas pagal to banko 2013 m. birželio 30 d. finansinius duomenis, sudarė 1,8 %, todėl buvo mažesnis už minimalų Graikijos banko nustatytą kapitalo pakankamumo reikalavimą. Tačiau bandant padidinti kapitalą, pakankamos investuotojų paklausos nesulaukta. |
| --- | --- |

(58)

2013 m. liepos 22 d. Graikijos bankas paprašė banko „Evia Bank“ atkurti bendrą 1 lygio nuosavą kapitalą. Bankas „Evia bank“ pradėjo kapitalo didinimo procedūrą paskelbdamas viešą kooperatinių akcijų pasiūlymą. Pagal pasiūlymo prospektą banko „Evia Bank“ bendras 1 lygio nuosavas kapitalas, apskaičiuotas pagal to banko 2013 m. birželio 30 d. finansinius duomenis, sudarė 1,8 %, todėl buvo mažesnis už minimalų Graikijos banko nustatytą kapitalo pakankamumo reikalavimą. Tačiau bandant padidinti kapitalą, pakankamos investuotojų paklausos nesulaukta.

| (59) | Dėl šios priežasties 2013 m. gruodžio 8 d. Graikijos bankas pradėjo banko „Evia bank“ pertvarkymą. Banko „Evia Bank“ licencija atšaukta, bankas pradėtas likviduoti (37). Kai kurie banko „Evia Bank“ įsipareigojimai perduoti bankui (38). Pasak Graikijos banko (39), tikroji perduoto turto vertė sudarė apie 2 mln. EUR, o tikroji perduotų įsipareigojimų vertė siekė 98 mln. EUR, dėl šio skirtumo susidarė 96 mln. EUR finansavimo trūkumas. Finansavimo trūkumą padengė fondas HFSF pagal Įstatymo 3601/2007 63 straipsnio D dalies 13 punktą. 2013 m. gruodžio mėn. fondas HFSF išmokėjo du trečdalius viso finansavimo trūkumo – 64 mln. EUR – EFSF obligacijomis ir įsipareigojo likusią 32 mln. EUR dalį sumokėti, kai finansavimo trūkumas bus galutinai apskaičiuotas. 2014 m. birželio 16 d. Graikijos bankas nustatė, kad galutinis banko „Evia Bank“ finansavimo trūkumas yra 105 mln. EUR. Fondas HFSF padengs neišmokėtą finansavimo trūkumo dalį.
  2013 m. rugsėjo 30 d. duomenimis banke „Evia Bank“ dirbo 59 žmonės, jis turėjo 4 filialus. Bankas neperėmė banko „Evia bank“ filialų. Banko „Evia bank“ darbuotojai buvo atleisti, vėliau bankas kai kuriuos iš jų persamdė. |
| --- | --- |

(59)

Dėl šios priežasties 2013 m. gruodžio 8 d. Graikijos bankas pradėjo banko „Evia bank“ pertvarkymą. Banko „Evia Bank“ licencija atšaukta, bankas pradėtas likviduoti (37). Kai kurie banko „Evia Bank“ įsipareigojimai perduoti bankui (38). Pasak Graikijos banko (39), tikroji perduoto turto vertė sudarė apie 2 mln. EUR, o tikroji perduotų įsipareigojimų vertė siekė 98 mln. EUR, dėl šio skirtumo susidarė 96 mln. EUR finansavimo trūkumas. Finansavimo trūkumą padengė fondas HFSF pagal Įstatymo 3601/2007 63 straipsnio D dalies 13 punktą. 2013 m. gruodžio mėn. fondas HFSF išmokėjo du trečdalius viso finansavimo trūkumo – 64 mln. EUR – EFSF obligacijomis ir įsipareigojo likusią 32 mln. EUR dalį sumokėti, kai finansavimo trūkumas bus galutinai apskaičiuotas. 2014 m. birželio 16 d. Graikijos bankas nustatė, kad galutinis banko „Evia Bank“ finansavimo trūkumas yra 105 mln. EUR. Fondas HFSF padengs neišmokėtą finansavimo trūkumo dalį.

2013 m. rugsėjo 30 d. duomenimis banke „Evia Bank“ dirbo 59 žmonės, jis turėjo 4 filialus. Bankas neperėmė banko „Evia bank“ filialų. Banko „Evia bank“ darbuotojai buvo atleisti, vėliau bankas kai kuriuos iš jų persamdė.

2.2.2.3.   Vakarų Makedonijos bankas

| (60) | 1995 m. buvo įsteigta Kozanės prefektūros Vystomųjų kreditų kooperatinė draugija. 2008 m. kooperatyvas ėmė veikti nauju pavadinimu Vakarų Makedonijos kooperatinis bankas. |
| --- | --- |

(60)

1995 m. buvo įsteigta Kozanės prefektūros Vystomųjų kreditų kooperatinė draugija. 2008 m. kooperatyvas ėmė veikti nauju pavadinimu Vakarų Makedonijos kooperatinis bankas.

| (61) | 2013 m. liepos 22 d. Graikijos bankas paprašė Vakarų Makedonijos banko atkurti bendrą 1 lygio nuosavą kapitalą. Vakarų Makedonijos bankas pradėjo kapitalo didinimo procedūrą paskelbdamas viešą kooperatinių akcijų pasiūlymą. Pagal pasiūlymo prospektą Vakarų Makedonijos banko bendras 1 lygio nuosavas kapitalas, apskaičiuotas pagal to banko 2013 m. rugsėjo 30 d. finansinius duomenis, sudarė –11 %, todėl buvo mažesnis už minimalų Graikijos banko nustatytą kapitalo pakankamumo reikalavimą. Tačiau bandant padidinti kapitalą, pakankamos investuotojų paklausos nesulaukta. |
| --- | --- |

(61)

2013 m. liepos 22 d. Graikijos bankas paprašė Vakarų Makedonijos banko atkurti bendrą 1 lygio nuosavą kapitalą. Vakarų Makedonijos bankas pradėjo kapitalo didinimo procedūrą paskelbdamas viešą kooperatinių akcijų pasiūlymą. Pagal pasiūlymo prospektą Vakarų Makedonijos banko bendras 1 lygio nuosavas kapitalas, apskaičiuotas pagal to banko 2013 m. rugsėjo 30 d. finansinius duomenis, sudarė –11 %, todėl buvo mažesnis už minimalų Graikijos banko nustatytą kapitalo pakankamumo reikalavimą. Tačiau bandant padidinti kapitalą, pakankamos investuotojų paklausos nesulaukta.

| (62) | Dėl šios priežasties 2013 m. gruodžio 8 d. Graikijos bankas pradėjo Vakarų Makedonijos banko pertvarkymą. Vakarų Makedonijos banko licencija atšaukta, bankas pradėtas likviduoti (40). Kai kurie Vakarų Makedonijos banko įsipareigojimai perduoti bankui (41). Pasak Graikijos banko (42), tikroji perduoto turto vertė sudarė apie 2 mln. EUR, o tikroji perduotų įsipareigojimų vertė siekė 84 mln. EUR, dėl šio skirtumo susidarė 82 mln. EUR finansavimo trūkumas. Finansavimo trūkumą padengė fondas HFSF pagal Įstatymo 3601/2007 63 straipsnio D dalies 13 punktą. 2013 m. gruodžio mėn. fondas HFSF išmokėjo du trečdalius viso finansavimo trūkumo sudarančią sumą, 55 mln. EUR, EFSF obligacijomis ir įsipareigojo likusią 27 mln. EUR dalį sumokėti, kai finansavimo trūkumas bus galutinai apskaičiuotas. |
| --- | --- |

(62)

Dėl šios priežasties 2013 m. gruodžio 8 d. Graikijos bankas pradėjo Vakarų Makedonijos banko pertvarkymą. Vakarų Makedonijos banko licencija atšaukta, bankas pradėtas likviduoti (40). Kai kurie Vakarų Makedonijos banko įsipareigojimai perduoti bankui (41). Pasak Graikijos banko (42), tikroji perduoto turto vertė sudarė apie 2 mln. EUR, o tikroji perduotų įsipareigojimų vertė siekė 84 mln. EUR, dėl šio skirtumo susidarė 82 mln. EUR finansavimo trūkumas. Finansavimo trūkumą padengė fondas HFSF pagal Įstatymo 3601/2007 63 straipsnio D dalies 13 punktą. 2013 m. gruodžio mėn. fondas HFSF išmokėjo du trečdalius viso finansavimo trūkumo sudarančią sumą, 55 mln. EUR, EFSF obligacijomis ir įsipareigojo likusią 27 mln. EUR dalį sumokėti, kai finansavimo trūkumas bus galutinai apskaičiuotas.

| (63) | 2013 m. rugsėjo 30 d. duomenimis Vakarų Makedonijos banke dirbo 36 žmonės, jis turėjo 3 filialus. Bankas neperėmė banko Vakarų Makedonijos banko filialų. Vakarų Makedonijos banko darbuotojai buvo atleisti, vėliau bankas kai kuriuos iš jų persamdė. |
| --- | --- |

(63)

2013 m. rugsėjo 30 d. duomenimis Vakarų Makedonijos banke dirbo 36 žmonės, jis turėjo 3 filialus. Bankas neperėmė banko Vakarų Makedonijos banko filialų. Vakarų Makedonijos banko darbuotojai buvo atleisti, vėliau bankas kai kuriuos iš jų persamdė.

| (64) | Pagrindiniai trijų kooperatinių bankų duomenys pateikti 7 lentelėje.

  7   lentelė


  Pagrindiniai trijų kooperatinių bankų rodikliai (mln. EUR) | (A) | (B) | (C) | (D) = (B)–(A) | (E) = 2,1 %* (C) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Tikroji perduoto turto vertė | Tikroji perduotų įsipareigojimų vertė | Iš jų perduoti indėliai | Pradinis finansavimo trūkumas | Užmokestis
  (2,1 % nuo perduotų indėlių) |
| Dodekaneso bankas | 6 | 255 | 255 | 249 | 5 |
| „Evia Bank“ | 2 | 98 | 95 | 96 | 2 |
| Vakarų Makedonijos bankas | 2 | 84 | 82 | 82 | 2 |
| Iš viso | | | | 427 | 9 |
| Šaltiniai: | 2013 m. vasario 8 d. Graikijos banko Kredito ir draudimo komiteto sprendimai Nr. 97/1, 97/2, 97/3.
  2013 m. gruodžio 8 d. Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimai Nr. 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8. |

(64)

Pagrindiniai trijų kooperatinių bankų duomenys pateikti 7 lentelėje.

7   lentelė

Pagrindiniai trijų kooperatinių bankų rodikliai (mln. EUR)

(A)

(B)

(C)

(D) = (B)–(A)

(E) = 2,1 %* (C)

Tikroji perduoto turto vertė

Tikroji perduotų įsipareigojimų vertė

Iš jų perduoti indėliai

Pradinis finansavimo trūkumas

Užmokestis

(2,1 % nuo perduotų indėlių)

Dodekaneso bankas

6

255

255

249

5

„Evia Bank“

2

98

95

96

2

Vakarų Makedonijos bankas

2

84

82

82

2

Iš viso

427

9

Šaltiniai:

2013 m. vasario 8 d. Graikijos banko Kredito ir draudimo komiteto sprendimai Nr. 97/1, 97/2, 97/3.

2013 m. gruodžio 8 d. Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimai Nr. 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8.

2.2.3.   Banko „Citibank Greece“ įsigijimas

| (65) | Bankas „Citibank International“ įsteigtas 1812 m. Bankas „Citibank“ Graikijoje buvo įsteigtas 1964 m. pirmiausia tam, kad aptarnautų jūrų ir įmonių sektorius. 1980 m. bankas „Citibank Greece“ pradėjo plėsti savo veiklą ir teikti mažmeninės bankininkystės paslaugas. Bankas „Citibank Greece“ šiuo metu aptarnauja ir fizinius asmenis, ir įmones ir visoje šalyje valdo 20 filialų tinklą. |
| --- | --- |

(65)

Bankas „Citibank International“ įsteigtas 1812 m. Bankas „Citibank“ Graikijoje buvo įsteigtas 1964 m. pirmiausia tam, kad aptarnautų jūrų ir įmonių sektorius. 1980 m. bankas „Citibank Greece“ pradėjo plėsti savo veiklą ir teikti mažmeninės bankininkystės paslaugas. Bankas „Citibank Greece“ šiuo metu aptarnauja ir fizinius asmenis, ir įmones ir visoje šalyje valdo 20 filialų tinklą.

| (66) | 2014 m. gegužės 29 d. fondas HFSF gavo banko prašymą leisti įsigyti banką „Citibank Greece“, įskaitant bendrovę „Diners Club Greece“ (toliau – „Diners“) (43). |
| --- | --- |

(66)

2014 m. gegužės 29 d. fondas HFSF gavo banko prašymą leisti įsigyti banką „Citibank Greece“, įskaitant bendrovę „Diners Club Greece“ (toliau – „Diners“) (43).

| (67) | Bankas išreiškė ketinimą pirkti banko „Citibank Greece“ veiklą, įskaitant vartojimo paskolas (kurių grynoji bendra suma sudarė 442 mln. EUR, ir visiškai nurašytas 1 115 mln. EUR vertės neveiksnias paskolas (NP)), klientų indėlius (kurių bendra suma sudarė 1 067 mln. EUR), valdomą turtą (1 186 mln. EUR), mažmeninės bankininkystės filialus, bankomatų tinklą (44) ir darbuotojus (45). Be to, bankas išreiškė ketinimą nupirkti 100 % „Diners“ akcinio kapitalo, kurį sudaro paprastosios akcijos. |
| --- | --- |

(67)

Bankas išreiškė ketinimą pirkti banko „Citibank Greece“ veiklą, įskaitant vartojimo paskolas (kurių grynoji bendra suma sudarė 442 mln. EUR, ir visiškai nurašytas 1 115 mln. EUR vertės neveiksnias paskolas (NP)), klientų indėlius (kurių bendra suma sudarė 1 067 mln. EUR), valdomą turtą (1 186 mln. EUR), mažmeninės bankininkystės filialus, bankomatų tinklą (44) ir darbuotojus (45). Be to, bankas išreiškė ketinimą nupirkti 100 % „Diners“ akcinio kapitalo, kurį sudaro paprastosios akcijos.

| (68) | Nustatyta akcijų kaina – 2 mln. EUR. |
| --- | --- |

(68)

Nustatyta akcijų kaina – 2 mln. EUR.

| (69) | 2014 m. birželio 5 d. fondas HFSF davė leidimą bankui įsigyti banką „Citibank Greece“. |
| --- | --- |

(69)

2014 m. birželio 5 d. fondas HFSF davė leidimą bankui įsigyti banką „Citibank Greece“.

2.3.   PAGALBOS PRIEMONĖS

2.3.1.   Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą bankui suteiktos pagalbos priemonės (L1 ir A priemonės)

| (70) | Bankas gavo kelių rūšių pagalbą pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą: pagal rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę. |
| --- | --- |

(70)

Bankas gavo kelių rūšių pagalbą pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą: pagal rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę.

2.3.1.1.   Parama likvidumui padidinti, valstybės suteikta pagal garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones (L1 priemonė)

| (71) | Bankas yra gavęs ir toliau gauna pagalbą pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę. Ta pagalba šiame sprendime bus nurodoma kaip „L1 priemonė“. 2011 m. lapkričio 30 d. bankui suteiktų garantijų vertė sudarė apie 14,0 mlrd. EUR. 2011 m. rugsėjo 30 d. duomenimis bankas buvo gavęs paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, kurių vertė sudarė 1,6 mlrd. EUR (46). |
| --- | --- |

(71)

Bankas yra gavęs ir toliau gauna pagalbą pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę. Ta pagalba šiame sprendime bus nurodoma kaip „L1 priemonė“. 2011 m. lapkričio 30 d. bankui suteiktų garantijų vertė sudarė apie 14,0 mlrd. EUR. 2011 m. rugsėjo 30 d. duomenimis bankas buvo gavęs paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, kurių vertė sudarė 1,6 mlrd. EUR (46).

| (72) | 2014 m. birželio 12 d. Graikijos valdžios institucijų Komisijai pateiktame banko restruktūrizavimo plane Graikijos valdžios institucijos pažymėjo restruktūrizavimo laikotarpiu ketinančios pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą toliau teikti garantijas ir skolinti Vyriausybės obligacijas. |
| --- | --- |

(72)

2014 m. birželio 12 d. Graikijos valdžios institucijų Komisijai pateiktame banko restruktūrizavimo plane Graikijos valdžios institucijos pažymėjo restruktūrizavimo laikotarpiu ketinančios pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą toliau teikti garantijas ir skolinti Vyriausybės obligacijas.

2.3.1.2.   Rekapitalizavimo priemonės, kurias valstybė suteikė pagal rekapitalizavimo priemonę (A priemonė)

| (73) | 2009 m. gegužės mėn. bankas gavo 940 mln. EUR kapitalo injekciją (A priemonė) pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę. Ši kapitalo injekcija sudarė maždaug 2 % to meto pagal riziką įvertinto banko turto (47). |
| --- | --- |

(73)

2009 m. gegužės mėn. bankas gavo 940 mln. EUR kapitalo injekciją (A priemonė) pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę. Ši kapitalo injekcija sudarė maždaug 2 % to meto pagal riziką įvertinto banko turto (47).

| (74) | Rekapitalizavimas atliktas Graikijos pasirašytomis privilegijuotosiomis akcijomis su 10 % atkarpa ir penkerių metų išpirkimo terminu. |
| --- | --- |

(74)

Rekapitalizavimas atliktas Graikijos pasirašytomis privilegijuotosiomis akcijomis su 10 % atkarpa ir penkerių metų išpirkimo terminu.

| (75) | Bankas išpirko privilegijuotąsias akcijas 2014 m. balandžio 17 d., kaip nurodyta 41 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(75)

Bankas išpirko privilegijuotąsias akcijas 2014 m. balandžio 17 d., kaip nurodyta 41 konstatuojamojoje dalyje.

2.3.2.   Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė)

| (76) | Skubi parama likvidumui padidinti yra išimtinė priemonė, kuria naudodamasi moki finansų įstaiga, patyrusi laikinų likvidumo problemų, gali gauti Eurosistemos finansavimą, kai tokia operacija nėra bendros pinigų politikos dalis. Finansų įstaigos už skubią paramą likvidumui padidinti mokama palūkanų norma yra [...] (48) baziniais punktais didesnė nei palūkanos, kurias ji moka už įprastinį centrinio banko refinansavimą. |
| --- | --- |

(76)

Skubi parama likvidumui padidinti yra išimtinė priemonė, kuria naudodamasi moki finansų įstaiga, patyrusi laikinų likvidumo problemų, gali gauti Eurosistemos finansavimą, kai tokia operacija nėra bendros pinigų politikos dalis. Finansų įstaigos už skubią paramą likvidumui padidinti mokama palūkanų norma yra [...] (48) baziniais punktais didesnė nei palūkanos, kurias ji moka už įprastinį centrinio banko refinansavimą.

| (77) | Už skubios paramos likvidumui padidinti programą yra atsakingas Graikijos bankas, vadinasi, visos sąnaudos ir rizika, susijusios su teikiama skubia parama likvidumui padidinti, tenka Graikijos bankui. Graikija suteikė Graikijos bankui valstybės garantiją, taikomą visai Graikijos banko teikiamos skubios paramos likvidumui padidinti sumai (49) Priėmus Įstatymo Nr. 3943/2011 50 straipsnio 7 dalį, kuria iš dalies pakeista Įstatymo Nr. 2362/1995 65 straipsnio 1 dalis, numatyta, kad finansų ministras gali suteikti Graikijos bankui garantijas valstybės vardu, kad būtų užtikrinti Graikijos banko reikalavimai kredito įstaigoms. Bankai, kuriems teikiama skubi parama likvidumui padidinti, valstybei turi mokėti garantijos mokestį, kuris lygus [...] baziniams punktams. |
| --- | --- |

(77)

Už skubios paramos likvidumui padidinti programą yra atsakingas Graikijos bankas, vadinasi, visos sąnaudos ir rizika, susijusios su teikiama skubia parama likvidumui padidinti, tenka Graikijos bankui. Graikija suteikė Graikijos bankui valstybės garantiją, taikomą visai Graikijos banko teikiamos skubios paramos likvidumui padidinti sumai (49) Priėmus Įstatymo Nr. 3943/2011 50 straipsnio 7 dalį, kuria iš dalies pakeista Įstatymo Nr. 2362/1995 65 straipsnio 1 dalis, numatyta, kad finansų ministras gali suteikti Graikijos bankui garantijas valstybės vardu, kad būtų užtikrinti Graikijos banko reikalavimai kredito įstaigoms. Bankai, kuriems teikiama skubi parama likvidumui padidinti, valstybei turi mokėti garantijos mokestį, kuris lygus [...] baziniams punktams.

| (78) | 2011 m. gruodžio 31 d. bankas buvo gavęs 6,7 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (50), o 2012 m. gruodžio 31 d. bankas buvo gavęs 23,6 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (51). |
| --- | --- |

(78)

2011 m. gruodžio 31 d. bankas buvo gavęs 6,7 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (50), o 2012 m. gruodžio 31 d. bankas buvo gavęs 23,6 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (51).

2.3.3.   Bankui per fondą HFSF suteiktos pagalbos priemonės (B1, B2, B3 ir B4)

| (79) | Nuo 2012 m. fondas HFSF bankui suteikė keletą kapitalo paramos priemonių. 8 lentelėje pateikiama šių pagalbos priemonių apžvalga.

  8   lentelė


  Bankui per HFSF suteiktos pagalbos priemonės | 1-asis tarpinis rekapitalizavimas – 2012 m. gegužės mėn. | 2-asis tarpinis rekapitalizavimas – 2012 m. gruodžio mėn. | Įsipareigojimo raštas – 2012 m. gruodžio mėn. | HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą – 2013 m. gegužės mėn. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priemonė | B1 | B2 | B3 | B4 |
| Suma
  (mln. EUR) | 1 900 | 1 042 | 1 629 | 4 021 |

(79)

Nuo 2012 m. fondas HFSF bankui suteikė keletą kapitalo paramos priemonių. 8 lentelėje pateikiama šių pagalbos priemonių apžvalga.

8   lentelė

Bankui per HFSF suteiktos pagalbos priemonės

1-asis tarpinis rekapitalizavimas – 2012 m. gegužės mėn.

2-asis tarpinis rekapitalizavimas – 2012 m. gruodžio mėn.

Įsipareigojimo raštas – 2012 m. gruodžio mėn.

HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą – 2013 m. gegužės mėn.

Priemonė

B1

B2

B3

B4

Suma

(mln. EUR)

1 900

1 042

1 629

4 021

2.3.3.1.   Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė)

| (80) | Sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ (52) 14–32 konstatuojamosiose dalyse išsamiai aprašomas 2012 m. gegužės mėn. pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė). Šiame skirsnyje išdėstyta bendroji informacija apie tą priemonę ir aptartos pagrindinės jos ypatybės. |
| --- | --- |

(80)

Sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ (52) 14–32 konstatuojamosiose dalyse išsamiai aprašomas 2012 m. gegužės mėn. pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė). Šiame skirsnyje išdėstyta bendroji informacija apie tą priemonę ir aptartos pagrindinės jos ypatybės.

| (81) | 2012 m. balandžio 20 d. fondas HFSF pateikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iki 1,9 mlrd. EUR) didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą. |
| --- | --- |

(81)

2012 m. balandžio 20 d. fondas HFSF pateikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iki 1,9 mlrd. EUR) didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą.

| (82) | Pagal B1 priemonę 2012 m. gegužės 28 d. HFSF, laikydamasis Įstatyme Nr. 3864/2010, kuriuo įsteigiamas fondas HFSF (toliau – HFSF įstatymas), išdėstytų tarpinio rekapitalizavimo nuostatų, perdavė bankui 1,9 mlrd. EUR vertės EFSF obligacijų. Bankui perduotos EFSF obligacijos – tai EFSF kintamųjų palūkanų obligacijos, kurių išpirkimo terminas – šešeri ir dešimt metų, o emisijos data – 2012 m. balandžio 19 d. Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 48 konstatuojamojoje dalyje nustatė, kad „2012 m. gegužės 28 d. tarpiniu rekapitalizavimu buvo įvykdytas įsipareigojimo raštu prisiimtas įsipareigojimas, taigi teikiama ta pati pagalba“. Ir įsipareigojimo rašte nurodytą sumą, ir pirmojo tarpinio rekapitalizavimo sumą Graikijos bankas apskaičiavo siekdamas užtikrinti, kad 2011 m. gruodžio 31 d., t. y. tarpinio rekapitalizavimo įtraukimo į banko apskaitą atgaline data dieną, banko bendras kapitalo pakankamumo koeficientas pasiektų 8 %. Kaip matyti iš 3 lentelės, B1 priemone padengta tik ribota visų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, dalis. Bankas turėjo daugiau kapitalo pritraukti ateityje didindamas kapitalą, o tarpiniu rekapitalizavimu buvo siekiama tik užtikrinti, kad bankas atitiktų reikalavimus ECB finansavimui gauti tol, kol kapitalas bus padidintas. |
| --- | --- |

(82)

Pagal B1 priemonę 2012 m. gegužės 28 d. HFSF, laikydamasis Įstatyme Nr. 3864/2010, kuriuo įsteigiamas fondas HFSF (toliau – HFSF įstatymas), išdėstytų tarpinio rekapitalizavimo nuostatų, perdavė bankui 1,9 mlrd. EUR vertės EFSF obligacijų. Bankui perduotos EFSF obligacijos – tai EFSF kintamųjų palūkanų obligacijos, kurių išpirkimo terminas – šešeri ir dešimt metų, o emisijos data – 2012 m. balandžio 19 d. Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 48 konstatuojamojoje dalyje nustatė, kad „2012 m. gegužės 28 d. tarpiniu rekapitalizavimu buvo įvykdytas įsipareigojimo raštu prisiimtas įsipareigojimas, taigi teikiama ta pati pagalba“. Ir įsipareigojimo rašte nurodytą sumą, ir pirmojo tarpinio rekapitalizavimo sumą Graikijos bankas apskaičiavo siekdamas užtikrinti, kad 2011 m. gruodžio 31 d., t. y. tarpinio rekapitalizavimo įtraukimo į banko apskaitą atgaline data dieną, banko bendras kapitalo pakankamumo koeficientas pasiektų 8 %. Kaip matyti iš 3 lentelės, B1 priemone padengta tik ribota visų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, dalis. Bankas turėjo daugiau kapitalo pritraukti ateityje didindamas kapitalą, o tarpiniu rekapitalizavimu buvo siekiama tik užtikrinti, kad bankas atitiktų reikalavimus ECB finansavimui gauti tol, kol kapitalas bus padidintas.

| (83) | Laikotarpiui nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos iki pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemonių konvertavimo į paprastąsias akcijas ir kitas konvertuojamąsias finansines priemones dienos banko ir fondo HFSF sudarytame išankstinio pasirašymo susitarime nustatyta, kad bankas sumokės fondui HFSF 1 % EFSF obligacijų nominaliosios vertės metinį mokestį ir kad bet kokios atkarpos išmokos ir sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas per tą laikotarpį bus laikomos papildomu fondo HFSF kapitalo įnašu į banką (53). |
| --- | --- |

(83)

Laikotarpiui nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos iki pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemonių konvertavimo į paprastąsias akcijas ir kitas konvertuojamąsias finansines priemones dienos banko ir fondo HFSF sudarytame išankstinio pasirašymo susitarime nustatyta, kad bankas sumokės fondui HFSF 1 % EFSF obligacijų nominaliosios vertės metinį mokestį ir kad bet kokios atkarpos išmokos ir sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas per tą laikotarpį bus laikomos papildomu fondo HFSF kapitalo įnašu į banką (53).

2.3.3.2.   Antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B2 priemonė)

| (84) | 2012 m. rudenį bankas į apskaitą įtraukė dar daugiau nuostolių. Todėl banko kapitalas vėl neatitiko minimalaus kapitalo reikalavimų, kad bankas ir toliau galėtų gauti ECB refinansavimą. |
| --- | --- |

(84)

2012 m. rudenį bankas į apskaitą įtraukė dar daugiau nuostolių. Todėl banko kapitalas vėl neatitiko minimalaus kapitalo reikalavimų, kad bankas ir toliau galėtų gauti ECB refinansavimą.

| (85) | Todėl prireikė antrojo tarpinio rekapitalizavimo. 2012 m. gruodžio 21 d. fondas HFSF įgyvendino 1 042 mln. EUR dydžio antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B2 priemonė); ši priemonė taip pat buvo išmokėta perduodant bankui EFSF obligacijas. |
| --- | --- |

(85)

Todėl prireikė antrojo tarpinio rekapitalizavimo. 2012 m. gruodžio 21 d. fondas HFSF įgyvendino 1 042 mln. EUR dydžio antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B2 priemonė); ši priemonė taip pat buvo išmokėta perduodant bankui EFSF obligacijas.

2.3.3.3.   2012 m. gruodžio 21 d. įsipareigojimo raštas (B3 priemonė)

| (86) | Be antrojo tarpinio rekapitalizavimo, 2012 m. gruodžio 21 d. fondas HFSF bankui pateikė raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iki 1 629 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą ir konvertuojamųjų priemonių, kurias numatoma išleisti, emisijoje (B3 priemonė). |
| --- | --- |

(86)

Be antrojo tarpinio rekapitalizavimo, 2012 m. gruodžio 21 d. fondas HFSF bankui pateikė raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iki 1 629 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą ir konvertuojamųjų priemonių, kurias numatoma išleisti, emisijoje (B3 priemonė).

| (87) | Bendra dviejų tarpinių rekapitalizavimų (B1 ir B2 priemonės) ir 2012 m. gruodžio mėn. įsipareigotos skirti papildomos sumos (B3 priemonė) suma reiškė, kad fondas HFSF įsipareigojo padengti visus kapitalo poreikius, nustatytus atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (4 571 mln. EUR) (54). |
| --- | --- |

(87)

Bendra dviejų tarpinių rekapitalizavimų (B1 ir B2 priemonės) ir 2012 m. gruodžio mėn. įsipareigotos skirti papildomos sumos (B3 priemonė) suma reiškė, kad fondas HFSF įsipareigojo padengti visus kapitalo poreikius, nustatytus atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (4 571 mln. EUR) (54).

2.3.3.4.   Fondo HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B4 priemonė)

| (88) | 2013 m. balandžio 16 d. visuotiniame banko akcininkų susirinkime patvirtintas banko akcinio kapitalo padidinimas. 2013 m. gegužės 1 d. bankas pranešė apie visų 457 mln. EUR vertės platintų teisių pasirašymą ir apie paskelbtą neviešą iki 93 mln. EUR vertės akcijų platinimą po 0,44 EUR už vieną naują akciją (55). |
| --- | --- |

(88)

2013 m. balandžio 16 d. visuotiniame banko akcininkų susirinkime patvirtintas banko akcinio kapitalo padidinimas. 2013 m. gegužės 1 d. bankas pranešė apie visų 457 mln. EUR vertės platintų teisių pasirašymą ir apie paskelbtą neviešą iki 93 mln. EUR vertės akcijų platinimą po 0,44 EUR už vieną naują akciją (55).

| (89) | 2013 m. birželio 3 d. bankas paskelbė apie teisių emisijos pabaigą ir viso neviešo pasiūlymo paskirstymą (56). Taigi privačių subjektų dalyvavimas didinant banko akcinį kapitalą sudarė 550 mln. EUR. |
| --- | --- |

(89)

2013 m. birželio 3 d. bankas paskelbė apie teisių emisijos pabaigą ir viso neviešo pasiūlymo paskirstymą (56). Taigi privačių subjektų dalyvavimas didinant banko akcinį kapitalą sudarė 550 mln. EUR.

| (90) | Tą pačią dieną bankas taip pat paskelbė, kad fondas HFSF pasirašys 9 138 636 364 akcijas, kurių kaina – po 0,44 EUR už akciją. Todėl per 2013 m. pavasario rekapitalizavimą HFSF bankui skyrė iš viso 4 021 mln. EUR kapitalo injekciją paprastosiomis akcijomis (B4 priemonė). Ta suma lygi B1, B2 ir B3 priemonių sumai, atėmus privačių subjektų dalyvavimo dalį. Fondas HFSF pagal savo akcijas turi ribotas balsavimo teises, nes bendra privačių subjektų dalyvavimo didinant kapitalą dalis pasiekė 12 %. Fondo HFSF įstatyme numatyta, kad privatūs investuotojai išsaugos banko kontrolę, jeigu jų kapitalo injekcija sudarys daugiau kaip 10 % bankui reikalingo kapitalo. Tačiau fondas HFSF išsaugos visas balsavimo dėl pagrindinių banko sprendimų teises. |
| --- | --- |

(90)

Tą pačią dieną bankas taip pat paskelbė, kad fondas HFSF pasirašys 9 138 636 364 akcijas, kurių kaina – po 0,44 EUR už akciją. Todėl per 2013 m. pavasario rekapitalizavimą HFSF bankui skyrė iš viso 4 021 mln. EUR kapitalo injekciją paprastosiomis akcijomis (B4 priemonė). Ta suma lygi B1, B2 ir B3 priemonių sumai, atėmus privačių subjektų dalyvavimo dalį. Fondas HFSF pagal savo akcijas turi ribotas balsavimo teises, nes bendra privačių subjektų dalyvavimo didinant kapitalą dalis pasiekė 12 %. Fondo HFSF įstatyme numatyta, kad privatūs investuotojai išsaugos banko kontrolę, jeigu jų kapitalo injekcija sudarys daugiau kaip 10 % bankui reikalingo kapitalo. Tačiau fondas HFSF išsaugos visas balsavimo dėl pagrindinių banko sprendimų teises.

| (91) | Padidinus banko akcinį kapitalą (B4 priemonė) pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonės (B1 ir B2 priemonės) konvertuotos į nuolatinio rekapitalizavimo priemones ir įvykdytas įsipareigojimas suteikti papildomą kapitalo pagalbą (B3 priemonė). |
| --- | --- |

(91)

Padidinus banko akcinį kapitalą (B4 priemonė) pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonės (B1 ir B2 priemonės) konvertuotos į nuolatinio rekapitalizavimo priemones ir įvykdytas įsipareigojimas suteikti papildomą kapitalo pagalbą (B3 priemonė).

| (92) | Nustatyta naujų akcijų kaina – 50 % vidutinės pagal apimtį įvertintos akcijų kainos 50 prekybos dienų prieš siūlomos kainos nustatymo dieną. Dėl atvirkštinio akcijų padalijimo (57), dėl kurio sprendimas neeiliniame visuotiniame akcininkų susirinkime priimtas 2012 m. balandžio 16 d. (58), nustatyta naujų akcijų kaina – 0,44 EUR už akciją. |
| --- | --- |

(92)

Nustatyta naujų akcijų kaina – 50 % vidutinės pagal apimtį įvertintos akcijų kainos 50 prekybos dienų prieš siūlomos kainos nustatymo dieną. Dėl atvirkštinio akcijų padalijimo (57), dėl kurio sprendimas neeiliniame visuotiniame akcininkų susirinkime priimtas 2012 m. balandžio 16 d. (58), nustatyta naujų akcijų kaina – 0,44 EUR už akciją.

| (93) | Iškart po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo fondas HFSF tapo pagrindiniu banko akcininku, kuriam priklausė 83,66 % akcijų (59). Fondas HFSF išleido 1 233 503 482 varantus ir suteikė privatiems investuotojams po vieną varantą už kiekvieną pasirašytą akciją be jokio užmokesčio (60). Kiekvienu varantu suteikiama teisė nupirkti 7,40 fondo HFSF akcijų pasirinktais intervalais ir vykdymo kainomis. Pirmą kartą varantą įvykdyti galima 2013 m. gruodžio 10 d., vėliau varantus galima vykdyti dukart per metus iki 2017 m. gruodžio 10 d. Vykdymo kaina yra apskaičiuojama prie pasirašymo kainos, 0,44 EUR, pridėjus metinę palūkanų normą (4 % už pirmus metus, 5 % už antrus, 6 % už trečius, 7 % už ketvirtus metus ir 8 % metinę normą, perskaičiuotą už paskutinius šešis mėnesius) (61). |
| --- | --- |

(93)

Iškart po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo fondas HFSF tapo pagrindiniu banko akcininku, kuriam priklausė 83,66 % akcijų (59). Fondas HFSF išleido 1 233 503 482 varantus ir suteikė privatiems investuotojams po vieną varantą už kiekvieną pasirašytą akciją be jokio užmokesčio (60). Kiekvienu varantu suteikiama teisė nupirkti 7,40 fondo HFSF akcijų pasirinktais intervalais ir vykdymo kainomis. Pirmą kartą varantą įvykdyti galima 2013 m. gruodžio 10 d., vėliau varantus galima vykdyti dukart per metus iki 2017 m. gruodžio 10 d. Vykdymo kaina yra apskaičiuojama prie pasirašymo kainos, 0,44 EUR, pridėjus metinę palūkanų normą (4 % už pirmus metus, 5 % už antrus, 6 % už trečius, 7 % už ketvirtus metus ir 8 % metinę normą, perskaičiuotą už paskutinius šešis mėnesius) (61).

| (94) | 2014 m. iš dalies pakeistame fondo HFSF įstatyme numatyta, kad teisių emisijos atveju galima koreguoti tik varantų vykdymo kainas. Be to, visos korekcijos bus daromos ex post ir tik iki realizuotų pajamų iš fondo HFSF pasirašymo su pirmumo teise teisių pardavimo sumos. Akcinio kapitalo padidinimo be pirmumo teisės atveju nenumatoma jokia korekcija. |
| --- | --- |

(94)

2014 m. iš dalies pakeistame fondo HFSF įstatyme numatyta, kad teisių emisijos atveju galima koreguoti tik varantų vykdymo kainas. Be to, visos korekcijos bus daromos ex post ir tik iki realizuotų pajamų iš fondo HFSF pasirašymo su pirmumo teise teisių pardavimo sumos. Akcinio kapitalo padidinimo be pirmumo teisės atveju nenumatoma jokia korekcija.

2.3.4.   Valstybės pagalbos priemonės, skirtos trims kooperatiniams bankams

| (95) | Kaip jau minėta 2.2.2 skirsnyje, Dodekaneso banko, banko „Evia Bank“ ir Vakarų Makedonijos banko finansavimo trūkumas Graikijos banko skaičiavimu atitinkamai sudarė 249 mln. EUR, 96 mln. EUR ir 82 mln. EUR. Taigi, apskaičiuota, kad bendra finansavimo trūkumo suma yra 427 mln. EUR. Šį trūkumą padengė fondas HFSF, bankui suteikdamas atitinkamą EFSF obligacijų sumą. |
| --- | --- |

(95)

Kaip jau minėta 2.2.2 skirsnyje, Dodekaneso banko, banko „Evia Bank“ ir Vakarų Makedonijos banko finansavimo trūkumas Graikijos banko skaičiavimu atitinkamai sudarė 249 mln. EUR, 96 mln. EUR ir 82 mln. EUR. Taigi, apskaičiuota, kad bendra finansavimo trūkumo suma yra 427 mln. EUR. Šį trūkumą padengė fondas HFSF, bankui suteikdamas atitinkamą EFSF obligacijų sumą.

2.4.   RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS

| (96) | 2014 m. birželio 12 d. Graikija pateikė banko restruktūrizavimo planą, kuriame paaiškinama, kaip bankas, kaip jungtinis subjektas, sukurtas įsigijus banką „Emporiki Bank“ ir trijų kooperatinių bankų indėlius, ketina atkurti savo ilgalaikį gyvybingumą. |
| --- | --- |

(96)

2014 m. birželio 12 d. Graikija pateikė banko restruktūrizavimo planą, kuriame paaiškinama, kaip bankas, kaip jungtinis subjektas, sukurtas įsigijus banką „Emporiki Bank“ ir trijų kooperatinių bankų indėlius, ketina atkurti savo ilgalaikį gyvybingumą.

2.4.1.   Šalyje vykdoma veikla

| (97) | Įgyvendindamas restruktūrizavimo planą bankas daugiausia dėmesio skirs savo pagrindinei bankininkystės veiklai Graikijoje. Nors 2009 m. gruodžio mėn. duomenimis banko tarptautinė veikla sudarė daugiau kaip 20 % viso turto, o 2013 m. birželio mėn. – 15 % viso turto (62), 2018 m. pabaigoje ši dalis turėtų sumažėti iki maždaug [...] (63). |
| --- | --- |

(97)

Įgyvendindamas restruktūrizavimo planą bankas daugiausia dėmesio skirs savo pagrindinei bankininkystės veiklai Graikijoje. Nors 2009 m. gruodžio mėn. duomenimis banko tarptautinė veikla sudarė daugiau kaip 20 % viso turto, o 2013 m. birželio mėn. – 15 % viso turto (62), 2018 m. pabaigoje ši dalis turėtų sumažėti iki maždaug [...] (63).

| (98) | Svarbiausias banko prioritetas – siekti, kad Graikijoje vykdoma banko veikla vėl taptų pelninga ir gyvybinga. Tuo tikslu restruktūrizavimo plane numatyta keletas priemonių, kuriomis siekiama padidinti banko veiklos efektyvumą ir grynąją palūkanų maržą, taip pat priemonių, kuriomis stiprinama banko kapitalo pozicija ir balanso struktūra. |
| --- | --- |

(98)

Svarbiausias banko prioritetas – siekti, kad Graikijoje vykdoma banko veikla vėl taptų pelninga ir gyvybinga. Tuo tikslu restruktūrizavimo plane numatyta keletas priemonių, kuriomis siekiama padidinti banko veiklos efektyvumą ir grynąją palūkanų maržą, taip pat priemonių, kuriomis stiprinama banko kapitalo pozicija ir balanso struktūra.

| (99) | Kalbant apie veiklos efektyvumą, bankas buvo pradėjęs vykdyti plačią racionalizavimo programą dar gerokai prieš įsigydamas banką „Emporiki Bank“ ir tris kooperatinius bankus. Nuo 2010 m. gruodžio 31 d. iki 2012 m. rugsėjo 30 d. bankas sumažino savo fizinį buvimą Graikijoje. Savo filialų skaičių sumažino nuo 458 2010 m. iki 426 2012 m. (64), taip pat per tą patį laikotarpį keliais šimtais darbuotojų sumažino bankinę ir nebankinę veiklą vykdančių darbuotojų skaičių (65). |
| --- | --- |

(99)

Kalbant apie veiklos efektyvumą, bankas buvo pradėjęs vykdyti plačią racionalizavimo programą dar gerokai prieš įsigydamas banką „Emporiki Bank“ ir tris kooperatinius bankus. Nuo 2010 m. gruodžio 31 d. iki 2012 m. rugsėjo 30 d. bankas sumažino savo fizinį buvimą Graikijoje. Savo filialų skaičių sumažino nuo 458 2010 m. iki 426 2012 m. (64), taip pat per tą patį laikotarpį keliais šimtais darbuotojų sumažino bankinę ir nebankinę veiklą vykdančių darbuotojų skaičių (65).

| (100) | Nuo 2012 m. gruodžio mėn. iki 2017 m. gruodžio mėn. bankas ketina dar sumažinti savo filialų Graikijoje skaičių nuo 739 iki [...]. Bankinę ir nebankinę veiklą vykdančių darbuotojų skaičius Graikijoje bus sumažintas nuo 11 435 iki [...] (66). |
| --- | --- |

(100)

Nuo 2012 m. gruodžio mėn. iki 2017 m. gruodžio mėn. bankas ketina dar sumažinti savo filialų Graikijoje skaičių nuo 739 iki [...]. Bankinę ir nebankinę veiklą vykdančių darbuotojų skaičius Graikijoje bus sumažintas nuo 11 435 iki [...] (66).

| (101) | Dėl didesnio filialų ir darbuotojų darbo efektyvumo bendras banko sąnaudas Graikijoje bus galima sumažinti [...] % nuo 1 345 mln. EUR 2012 m. iki [...] mln. EUR 2017 m. (remiantis pro forma rodikliais) (67). Todėl numatomas Graikijoje vykdomos bankininkystės veiklos sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis negu [...] %. |
| --- | --- |

(101)

Dėl didesnio filialų ir darbuotojų darbo efektyvumo bendras banko sąnaudas Graikijoje bus galima sumažinti [...] % nuo 1 345 mln. EUR 2012 m. iki [...] mln. EUR 2017 m. (remiantis pro forma rodikliais) (67). Todėl numatomas Graikijoje vykdomos bankininkystės veiklos sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis negu [...] %.

| (102) | Restruktūrizavimo plane taip pat aprašoma, kaip bankas sumažins savo finansavimo sąnaudas – tai būtina siekiant atkurti gyvybingumą. Bankas tikisi, kad dėl stabilesnės aplinkos ir ypač dėl numatomo Graikijos ekonomikos stabilizavimosi ir atsigavimo (tikimasi, kad nuo 2014 m. ekonomika vėl augs) galės mokėti mažesnes palūkanas už indėlius. Tikimasi, kad už indėlius mokamos palūkanos (vidutinės terminuotųjų indėlių, neterminuotų indėlių ir taupomųjų indėlių palūkanos) Graikijoje sumažės. Jos daugiausia sumažėtų dėl to, kad būtų mokamos daug mažesnės palūkanos už terminuotuosius indėlius. Banko priklausomybė nuo valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti ir didesnio Eurosistemos finansavimo taip pat sumažės nuo 32 % viso jo turto 2012 m. iki vos [...] % 2017 m. (68) |
| --- | --- |

(102)

Restruktūrizavimo plane taip pat aprašoma, kaip bankas sumažins savo finansavimo sąnaudas – tai būtina siekiant atkurti gyvybingumą. Bankas tikisi, kad dėl stabilesnės aplinkos ir ypač dėl numatomo Graikijos ekonomikos stabilizavimosi ir atsigavimo (tikimasi, kad nuo 2014 m. ekonomika vėl augs) galės mokėti mažesnes palūkanas už indėlius. Tikimasi, kad už indėlius mokamos palūkanos (vidutinės terminuotųjų indėlių, neterminuotų indėlių ir taupomųjų indėlių palūkanos) Graikijoje sumažės. Jos daugiausia sumažėtų dėl to, kad būtų mokamos daug mažesnės palūkanos už terminuotuosius indėlius. Banko priklausomybė nuo valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti ir didesnio Eurosistemos finansavimo taip pat sumažės nuo 32 % viso jo turto 2012 m. iki vos [...] % 2017 m. (68)

| (103) | Restruktūrizavimo plane numatyta, kad bankas taip pat stiprins savo balansą. Jo grynasis paskolų ir indėlių santykis Graikijoje sumažės iki [...] % 2018 m. (nuo 131 % 2012 m. (69)), o kapitalo pakankamumo rodiklis ir toliau gerės. |
| --- | --- |

(103)

Restruktūrizavimo plane numatyta, kad bankas taip pat stiprins savo balansą. Jo grynasis paskolų ir indėlių santykis Graikijoje sumažės iki [...] % 2018 m. (nuo 131 % 2012 m. (69)), o kapitalo pakankamumo rodiklis ir toliau gerės.

| (104) | Kitas banko prioritetas – neveiksnių paskolų valdymas. Bankas tobulins savo kredito procesus: ir paskolų išdavimo (geresnis užtikrinimas įkaitu, sumažintos ribos), ir neveiksnių paskolų valdymo aspektus. Neveiksnių paskolų dalis 2014 m. pasieks [...] %, tada ims mažėti; tikimasi, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje ji sudarys [...] % (70). Dėl Graikijos ekonomikos atsigavimo rizikos (vertės sumažėjimo) sąnaudos, vertinant pagal pro forma rodiklius (tai yra, įskaitant banką „Emporiki Bank“), sumažės nuo 2 799 mln. EUR 2012 m. iki [...] mln. EUR 2018 m. (71) |
| --- | --- |

(104)

Kitas banko prioritetas – neveiksnių paskolų valdymas. Bankas tobulins savo kredito procesus: ir paskolų išdavimo (geresnis užtikrinimas įkaitu, sumažintos ribos), ir neveiksnių paskolų valdymo aspektus. Neveiksnių paskolų dalis 2014 m. pasieks [...] %, tada ims mažėti; tikimasi, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje ji sudarys [...] % (70). Dėl Graikijos ekonomikos atsigavimo rizikos (vertės sumažėjimo) sąnaudos, vertinant pagal pro forma rodiklius (tai yra, įskaitant banką „Emporiki Bank“), sumažės nuo 2 799 mln. EUR 2012 m. iki [...] mln. EUR 2018 m. (71)

| (105) | Dėl didesnio veiklos efektyvumo, padidėjusios grynosios palūkanų maržos ir mažėjančių rizikos sąnaudų bankas galės nuo 2015 m. Graikijoje veikti pelningai. [...]. Jo nuosavo kapitalo grąža 2018 m. Graikijoje sieks [...] % (72). |
| --- | --- |

(105)

Dėl didesnio veiklos efektyvumo, padidėjusios grynosios palūkanų maržos ir mažėjančių rizikos sąnaudų bankas galės nuo 2015 m. Graikijoje veikti pelningai. [...]. Jo nuosavo kapitalo grąža 2018 m. Graikijoje sieks [...] % (72).

2.4.2.   Tarptautinė bankininkystės veikla

| (106) | Bankas jau pradėjo mažinti finansinį savo tarptautinio tinklo įsiskolinimą ir jį restruktūrizuoti. 2013 m. rugpjūčio mėn. jis pardavė savo patronuojamąją įmonę Ukrainoje. Banko filialų skaičius Pietryčių Europoje sumažintas nuo 622 2009 m. iki 488 2012 m. (73) |
| --- | --- |

(106)

Bankas jau pradėjo mažinti finansinį savo tarptautinio tinklo įsiskolinimą ir jį restruktūrizuoti. 2013 m. rugpjūčio mėn. jis pardavė savo patronuojamąją įmonę Ukrainoje. Banko filialų skaičius Pietryčių Europoje sumažintas nuo 622 2009 m. iki 488 2012 m. (73)

| (107) | Bankas ir toliau restruktūrizuos savo tarptautinį tinklą ir mažins jo finansinį įsiskolinimą. Bankas ketina sumažinti savo tarptautinio turto dydį iki [...] mlrd. EUR. Kad pasiektų šį tikslą, bankas svarstys visas savo portfelio investicijų ir finansinio įsiskolinimo mažinimo galimybes. Bankas ketina savo tarptautinį turtą sumažinti [...] %, palyginti su 2012 m. gruodžio 31 d. užsienio turtu, kuris sudarė [...]. |
| --- | --- |

(107)

Bankas ir toliau restruktūrizuos savo tarptautinį tinklą ir mažins jo finansinį įsiskolinimą. Bankas ketina sumažinti savo tarptautinio turto dydį iki [...] mlrd. EUR. Kad pasiektų šį tikslą, bankas svarstys visas savo portfelio investicijų ir finansinio įsiskolinimo mažinimo galimybes. Bankas ketina savo tarptautinį turtą sumažinti [...] %, palyginti su 2012 m. gruodžio 31 d. užsienio turtu, kuris sudarė [...].

| (108) | Restruktūrizavimo plane pabrėžiama būtinybė sumažinti užsienio patronuojamųjų įmonių priklausomybę nuo Graikijos patronuojančiosios įmonės likvidumo pozicijos požiūriu. Grupės vidaus finansavimas, teikiamas užsienio patronuojamosioms įmonėms, 2013–2017 m. bus sumažintas nuo 4 172 mln. EUR iki [...] mln. EUR. (74) |
| --- | --- |

(108)

Restruktūrizavimo plane pabrėžiama būtinybė sumažinti užsienio patronuojamųjų įmonių priklausomybę nuo Graikijos patronuojančiosios įmonės likvidumo pozicijos požiūriu. Grupės vidaus finansavimas, teikiamas užsienio patronuojamosioms įmonėms, 2013–2017 m. bus sumažintas nuo 4 172 mln. EUR iki [...] mln. EUR. (74)

| (109) | Kad padidintų savo užsienio veiklos pelningumą bankas ketina įgyvendinti reikšmingą tarptautinio tinklo sąnaudų mažinimo programą – sumažinti filialų ir darbuotojų skaičių. Pavyzdžiui, [...] bus uždaryti [...] filialai iš [...], o darbuotojų skaičius 2012–2018 m. bus sumažintas [...] darbuotojais (–[...]) (75). |
| --- | --- |

(109)

Kad padidintų savo užsienio veiklos pelningumą bankas ketina įgyvendinti reikšmingą tarptautinio tinklo sąnaudų mažinimo programą – sumažinti filialų ir darbuotojų skaičių. Pavyzdžiui, [...] bus uždaryti [...] filialai iš [...], o darbuotojų skaičius 2012–2018 m. bus sumažintas [...] darbuotojais (–[...]) (75).

| (110) | Todėl nuosavo kapitalo grąža pasieks [...] (76). |
| --- | --- |

(110)

Todėl nuosavo kapitalo grąža pasieks [...] (76).

2.4.3.   Privataus kapitalo pritraukimas ir esamų akcininkų bei subordinuotųjų kreditorių įnašas

| (111) | Bankui pavyko pritraukti nemažai kapitalo rinkoje ir taip sumažinti Bankui reikalingą valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

(111)

Bankui pavyko pritraukti nemažai kapitalo rinkoje ir taip sumažinti Bankui reikalingą valstybės pagalbą.

| (112) | Pirma, bankas dalį privataus kapitalo pritraukė 2009 m., išleidęs 986 mln. EUR vertės teisių emisiją (77). Kaip paminėta 89 konstatuojamojoje dalyje, bankui taip pat pavyko pritraukti privačių investuotojų kapitalo vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą. Įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, ankstesnių akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis gerokai sumažėjo, nes po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo fondas HFSF gavo 83,66 % banko akcijų, o ankstesniems akcininkams liko tik 4,9 % akcijų. Nuo 2008 m. nebuvo mokama jokių dividendų grynaisiais pinigais. |
| --- | --- |

(112)

Pirma, bankas dalį privataus kapitalo pritraukė 2009 m., išleidęs 986 mln. EUR vertės teisių emisiją (77). Kaip paminėta 89 konstatuojamojoje dalyje, bankui taip pat pavyko pritraukti privačių investuotojų kapitalo vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą. Įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, ankstesnių akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis gerokai sumažėjo, nes po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo fondas HFSF gavo 83,66 % banko akcijų, o ankstesniems akcininkams liko tik 4,9 % akcijų. Nuo 2008 m. nebuvo mokama jokių dividendų grynaisiais pinigais.

| (113) | 2014 m. kovo mėn. bankas pritraukė 1,2 mlrd. EUR kapitalą iš rinkos, kad padengtų papildomo kapitalo poreikius ir apmokėtų už Graikijos turimas privilegijuotąsias akcijas. Šios naujos akcijos buvo išleistos už didesnę vienos akcijos kainą negu fondas HFSF mokėjo vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą. |
| --- | --- |

(113)

2014 m. kovo mėn. bankas pritraukė 1,2 mlrd. EUR kapitalą iš rinkos, kad padengtų papildomo kapitalo poreikius ir apmokėtų už Graikijos turimas privilegijuotąsias akcijas. Šios naujos akcijos buvo išleistos už didesnę vienos akcijos kainą negu fondas HFSF mokėjo vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą.

| (114) | 2012 m. balandžio 20 d. bankas pasiūlė išpirkti 1 lygio vertybinius popierius, aukštesnės pakopos 2 lygio vertybinius popierius ir žemesnės pakopos 2 lygio vertybinius popierius už kainą, atitinkamai sudarančią 40, 60 ir 60 % jų nominaliosios vertės grynaisiais pinigais. Ta išpirkimo kaina buvo nustatyta remiantis priemonių rinkos verte, į ją įskaitytas ne didesnis kaip dešimties procentinių punktų priedas, kuris buvo pridėtas siekiant paskatinti investuotojus dalyvauti išpirkimo programoje. 2012 m. gegužės 7 d. bankas paskelbė apie išpirkimo rezultatus (78). Bendras dalyvavimas pasiekė 66 %, bendras kapitalo prieaugis sudarė 333 mln. EUR. 2013 m. balandžio 19 d. bankas paskelbė apie dar vieną įsipareigojimų valdymo procedūrą, taikomą likusiai neapmokėtai 316 mln. EUR nominaliosios vertės įsipareigojimų daliai. Bankas pasiūlė išpirkti 1 lygio vertybinius popierius, aukštesnės pakopos 2 lygio vertybinius popierius ir žemesnės pakopos 2 lygio vertybinius popierius už kainą, atitinkamai sudarančią 35, 55 ir 55 % jų nominaliosios vertės grynaisiais pinigais. Ta išpirkimo kaina buvo nustatyta remiantis priemonių rinkos verte; į ją įskaitytas ne didesnis kaip dešimties procentinių punktų priedas, kuris buvo pridėtas siekiant paskatinti investuotojus dalyvauti išpirkimo programoje. Sutikimo lygis sudarė 58 %, kapitalo prieaugis – 103 mln. EUR. |
| --- | --- |

(114)

2012 m. balandžio 20 d. bankas pasiūlė išpirkti 1 lygio vertybinius popierius, aukštesnės pakopos 2 lygio vertybinius popierius ir žemesnės pakopos 2 lygio vertybinius popierius už kainą, atitinkamai sudarančią 40, 60 ir 60 % jų nominaliosios vertės grynaisiais pinigais. Ta išpirkimo kaina buvo nustatyta remiantis priemonių rinkos verte, į ją įskaitytas ne didesnis kaip dešimties procentinių punktų priedas, kuris buvo pridėtas siekiant paskatinti investuotojus dalyvauti išpirkimo programoje. 2012 m. gegužės 7 d. bankas paskelbė apie išpirkimo rezultatus (78). Bendras dalyvavimas pasiekė 66 %, bendras kapitalo prieaugis sudarė 333 mln. EUR. 2013 m. balandžio 19 d. bankas paskelbė apie dar vieną įsipareigojimų valdymo procedūrą, taikomą likusiai neapmokėtai 316 mln. EUR nominaliosios vertės įsipareigojimų daliai. Bankas pasiūlė išpirkti 1 lygio vertybinius popierius, aukštesnės pakopos 2 lygio vertybinius popierius ir žemesnės pakopos 2 lygio vertybinius popierius už kainą, atitinkamai sudarančią 35, 55 ir 55 % jų nominaliosios vertės grynaisiais pinigais. Ta išpirkimo kaina buvo nustatyta remiantis priemonių rinkos verte; į ją įskaitytas ne didesnis kaip dešimties procentinių punktų priedas, kuris buvo pridėtas siekiant paskatinti investuotojus dalyvauti išpirkimo programoje. Sutikimo lygis sudarė 58 %, kapitalo prieaugis – 103 mln. EUR.

| (115) | Dėl dviejų išpirkimų nepadengta subordinuotoji ir mišri skola sumažėjo nuo 985 mln. EUR iki 134 mln. EUR. |
| --- | --- |

(115)

Dėl dviejų išpirkimų nepadengta subordinuotoji ir mišri skola sumažėjo nuo 985 mln. EUR iki 134 mln. EUR.

2.5.   GRAIKIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ ĮSIPAREIGOJIMAI

| (116) | 2014 m. birželio 12 d. Graikija įsipareigojo užtikrinti, kad bankas ir jo susijusios įmonės įgyvendins tą pačią dieną pateiktą restruktūrizavimo planą, ir prisiėmė tolesnių įsipareigojimų dėl restruktūrizavimo plano įgyvendinimo. Šiame skirsnyje apibendrinami šie papildomi įsipareigojimai, išvardyti priede. |
| --- | --- |

(116)

2014 m. birželio 12 d. Graikija įsipareigojo užtikrinti, kad bankas ir jo susijusios įmonės įgyvendins tą pačią dieną pateiktą restruktūrizavimo planą, ir prisiėmė tolesnių įsipareigojimų dėl restruktūrizavimo plano įgyvendinimo. Šiame skirsnyje apibendrinami šie papildomi įsipareigojimai, išvardyti priede.

| (117) | Pirma, Graikija įsipareigojo užtikrinti, kad bankas restruktūrizuos savo komercinę veiklą Graikijoje, nustatydamas didžiausią filialų ir darbuotojų skaičių, taip pat didžiausią bendrų sąnaudų sumą – reikalavimus, kuriuos bankas turi atitikti iki 2017 m. gruodžio 31 d. (79) |
| --- | --- |

(117)

Pirma, Graikija įsipareigojo užtikrinti, kad bankas restruktūrizuos savo komercinę veiklą Graikijoje, nustatydamas didžiausią filialų ir darbuotojų skaičių, taip pat didžiausią bendrų sąnaudų sumą – reikalavimus, kuriuos bankas turi atitikti iki 2017 m. gruodžio 31 d. (79)

| (118) | Graikija taip pat įsipareigojo užtikrinti, kad bankas sumažins Graikijoje priimamų indėlių sąnaudas ir iki 2017 m. gruodžio 31 d. atitiks didžiausią leidžiamą grynąjį paskolų ir indėlių santykį (80). |
| --- | --- |

(118)

Graikija taip pat įsipareigojo užtikrinti, kad bankas sumažins Graikijoje priimamų indėlių sąnaudas ir iki 2017 m. gruodžio 31 d. atitiks didžiausią leidžiamą grynąjį paskolų ir indėlių santykį (80).

| (119) | Banko užsienio patronuojamųjų įmonių atžvilgiu Graikija įsipareigojo užtikrinti, kad bankas neteiks papildomos kapitalo paramos, nebent būtų įvykdytos iš anksto nustatytos sąlygos. Graikija taip pat įsipareigojo užtikrinti, kad bankas iki 2018 m. birželio 30 d. gerokai sumažins savo finansinį įsiskolinimą, susijusį su tarptautiniu turtu (81). |
| --- | --- |

(119)

Banko užsienio patronuojamųjų įmonių atžvilgiu Graikija įsipareigojo užtikrinti, kad bankas neteiks papildomos kapitalo paramos, nebent būtų įvykdytos iš anksto nustatytos sąlygos. Graikija taip pat įsipareigojo užtikrinti, kad bankas iki 2018 m. birželio 30 d. gerokai sumažins savo finansinį įsiskolinimą, susijusį su tarptautiniu turtu (81).

| (120) | Graikija įsipareigojo užtikrinti, kad bankas parduos tam tikrą vertybinių popierių dalį, taip pat sumažins savo privataus nuosavo kapitalo portfelio dydį. Be to, bankas nepirks neinvesticinio reitingo vertybinių popierių, išskyrus tam tikras išimtis (82). |
| --- | --- |

(120)

Graikija įsipareigojo užtikrinti, kad bankas parduos tam tikrą vertybinių popierių dalį, taip pat sumažins savo privataus nuosavo kapitalo portfelio dydį. Be to, bankas nepirks neinvesticinio reitingo vertybinių popierių, išskyrus tam tikras išimtis (82).

| (121) | Graikija prisiėmė keletą įsipareigojimų, susijusių su banko valdymu. Ji įsipareigojo nustatyti banko darbuotojų ir valdytojų atlygio apribojimus, užtikrinti, kad bankas laikytųsi Graikijos įstatymų dėl įmonių valdymo, ir sukurti veiksmingą ir tinkamą organizacinę struktūrą (83). |
| --- | --- |

(121)

Graikija prisiėmė keletą įsipareigojimų, susijusių su banko valdymu. Ji įsipareigojo nustatyti banko darbuotojų ir valdytojų atlygio apribojimus, užtikrinti, kad bankas laikytųsi Graikijos įstatymų dėl įmonių valdymo, ir sukurti veiksmingą ir tinkamą organizacinę struktūrą (83).

| (122) | Graikija taip pat įsipareigojo užtikrinti, kad bankas vykdys aukštos kokybės paskolų politiką, taip užtikrindamas, jog sprendimais dėl paskolų suteikimo ir restruktūrizavimo būtų siekiama kuo didesnio banko gyvybingumo ir pelningumo. Graikija įsipareigojo užtikrinti, kad bankas laikysis griežtų kredito rizikos stebėsenos ir paskolų restruktūrizavimo standartų (84). |
| --- | --- |

(122)

Graikija taip pat įsipareigojo užtikrinti, kad bankas vykdys aukštos kokybės paskolų politiką, taip užtikrindamas, jog sprendimais dėl paskolų suteikimo ir restruktūrizavimo būtų siekiama kuo didesnio banko gyvybingumo ir pelningumo. Graikija įsipareigojo užtikrinti, kad bankas laikysis griežtų kredito rizikos stebėsenos ir paskolų restruktūrizavimo standartų (84).

| (123) | Keletas įsipareigojimų susiję su banko operacijomis su susijusiais skolininkais. Tais įsipareigojimais siekiama užtikrinti, kad bankas, teikdamas paskolas darbuotojams, valdytojams ir akcininkams, taip pat viešiesiems subjektams, politinėms partijoms ir žiniasklaidos įmonėms ar tokias paskolas restruktūrizuodamas, nenukryptų nuo rizikos ribojimo principais grindžiamos bankininkystės praktikos (85). |
| --- | --- |

(123)

Keletas įsipareigojimų susiję su banko operacijomis su susijusiais skolininkais. Tais įsipareigojimais siekiama užtikrinti, kad bankas, teikdamas paskolas darbuotojams, valdytojams ir akcininkams, taip pat viešiesiems subjektams, politinėms partijoms ir žiniasklaidos įmonėms ar tokias paskolas restruktūrizuodamas, nenukryptų nuo rizikos ribojimo principais grindžiamos bankininkystės praktikos (85).

| (124) | Galiausiai Graikija įsipareigojo užtikrinti, kad bankas laikysis tam tikrų veiklos apribojimų, pavyzdžiui, draudimo mokėti atkarpas ir dividendus, įsigijimo draudimo ir draudimo reklamuoti valstybės pagalbą (86). |
| --- | --- |

(124)

Galiausiai Graikija įsipareigojo užtikrinti, kad bankas laikysis tam tikrų veiklos apribojimų, pavyzdžiui, draudimo mokėti atkarpas ir dividendus, įsigijimo draudimo ir draudimo reklamuoti valstybės pagalbą (86).

| (125) | Tuos įsipareigojimus iki 2018 m. gruodžio 31 d. stebės už stebėseną atsakingas patikėtinis. |
| --- | --- |

(125)

Tuos įsipareigojimus iki 2018 m. gruodžio 31 d. stebės už stebėseną atsakingas patikėtinis.

| (126) | Dar Graikija nurodė, kad prašys Komisijos patvirtinimo prieš bankui arba valstybės įstaigai, įskaitant fondą HFSF, išperkant kokius nors varantus (87). |
| --- | --- |

(126)

Dar Graikija nurodė, kad prašys Komisijos patvirtinimo prieš bankui arba valstybės įstaigai, įskaitant fondą HFSF, išperkant kokius nors varantus (87).

3.   PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO

| (127) | 2012 m. liepos 27 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą siekdama patikrinti, ar fondo HFSF bankui suteiktos pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemonės (B1 priemonė) atitinka 2008 m. Bankų komunikate (88) nustatytas sąlygas dėl tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo. |
| --- | --- |

(127)

2012 m. liepos 27 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą siekdama patikrinti, ar fondo HFSF bankui suteiktos pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemonės (B1 priemonė) atitinka 2008 m. Bankų komunikate (88) nustatytas sąlygas dėl tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.

| (128) | Dėl priemonės tinkamumo Komisija, atsižvelgdama į tai, kad pagalba buvo suteikta po ankstesnio rekapitalizavimo ir pagalbos likvidumui padidinti, ir į ilgą sanavimo laikotarpį, pareiškė abejojanti, ar bankas ėmėsi visų įmanomų veiksmų tam, kad ateityje pagalbos nebeprireiktų (89). Be to, Komisijai neaišku, kas kontroliuos banką, kai pirmąjį tarpinį rekapitalizavimą pakeis nuolatinis rekapitalizavimas (90), nes banko kontrolę gali perimti arba valstybė, arba smulkieji privatūs savininkai. Komisija pažymėjo, kad ji norėtų užtikrinti, jog nė vienu atveju banko valdymo ir ypač jo skolinimo proceso kokybė nepablogėtų. |
| --- | --- |

(128)

Dėl priemonės tinkamumo Komisija, atsižvelgdama į tai, kad pagalba buvo suteikta po ankstesnio rekapitalizavimo ir pagalbos likvidumui padidinti, ir į ilgą sanavimo laikotarpį, pareiškė abejojanti, ar bankas ėmėsi visų įmanomų veiksmų tam, kad ateityje pagalbos nebeprireiktų (89). Be to, Komisijai neaišku, kas kontroliuos banką, kai pirmąjį tarpinį rekapitalizavimą pakeis nuolatinis rekapitalizavimas (90), nes banko kontrolę gali perimti arba valstybė, arba smulkieji privatūs savininkai. Komisija pažymėjo, kad ji norėtų užtikrinti, jog nė vienu atveju banko valdymo ir ypač jo skolinimo proceso kokybė nepablogėtų.

| (129) | Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 66 konstatuojamojoje dalyje abejojo, ar buvo imtasi visų įmanomų priemonių, kad bankui ateityje pagalbos nebeprireiktų. Be to, tarpinio rekapitalizavimo laikotarpio trukmė buvo neapibrėžta, todėl Komisija negalėjo padaryti išvados, ar ji pakankama ir atitinka atlygio ir naštos pasidalijimo principus pagal valstybės pagalbos taisykles. Be to, tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“, pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemonių konvertavimo į nuolatinio rekapitalizavimo priemones sąlygos nebuvo žinomos, todėl Komisija negalėjo jų įvertinti. |
| --- | --- |

(129)

Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 66 konstatuojamojoje dalyje abejojo, ar buvo imtasi visų įmanomų priemonių, kad bankui ateityje pagalbos nebeprireiktų. Be to, tarpinio rekapitalizavimo laikotarpio trukmė buvo neapibrėžta, todėl Komisija negalėjo padaryti išvados, ar ji pakankama ir atitinka atlygio ir naštos pasidalijimo principus pagal valstybės pagalbos taisykles. Be to, tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“, pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemonių konvertavimo į nuolatinio rekapitalizavimo priemones sąlygos nebuvo žinomos, todėl Komisija negalėjo jų įvertinti.

| (130) | Dėl priemonės proporcingumo Komisija pareiškė abejojanti, ar apsaugos priemonės (draudimas reklamuoti valstybės pagalbą, draudimas mokėti atkarpas ir dividendus, draudimas vykdyti pasirinkimo pirkti sandorius, išpirkimo draudimas, kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 71 konstatuojamojoje dalyje) yra pakankamos pirmojo tarpinio rekapitalizavimo atveju. Be to, sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 72 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė, jog dėl to, kad nėra taisyklių, pagal kurias fondui HFSF būtų draudžiama koordinuoti keturis didžiausius Graikijos bankus (t. y. banką, „Eurobank“, Graikijos nacionalinį banką ir „Piraeus Bank“), ir tinkamų apsaugos priemonių, siekiant užtikrinti, kad jie nesidalytų neskelbtina komercine informacija, gali būti iškraipyta konkurencija. Todėl Komisija pasiūlė paskirti už stebėseną atsakingą patikėtinį, kuris fiziškai būtų banke. |
| --- | --- |

(130)

Dėl priemonės proporcingumo Komisija pareiškė abejojanti, ar apsaugos priemonės (draudimas reklamuoti valstybės pagalbą, draudimas mokėti atkarpas ir dividendus, draudimas vykdyti pasirinkimo pirkti sandorius, išpirkimo draudimas, kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 71 konstatuojamojoje dalyje) yra pakankamos pirmojo tarpinio rekapitalizavimo atveju. Be to, sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 72 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė, jog dėl to, kad nėra taisyklių, pagal kurias fondui HFSF būtų draudžiama koordinuoti keturis didžiausius Graikijos bankus (t. y. banką, „Eurobank“, Graikijos nacionalinį banką ir „Piraeus Bank“), ir tinkamų apsaugos priemonių, siekiant užtikrinti, kad jie nesidalytų neskelbtina komercine informacija, gali būti iškraipyta konkurencija. Todėl Komisija pasiūlė paskirti už stebėseną atsakingą patikėtinį, kuris fiziškai būtų banke.

4.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO

4.1.   BANKO PASTABOS

| (131) | 2012 m. rugpjūčio 30 d. Komisija gavo banko pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“. |
| --- | --- |

(131)

2012 m. rugpjūčio 30 d. Komisija gavo banko pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“.

| (132) | Dėl priemonės tinkamumo bankas pažymėjo, kad jis yra sistemiškai svarbus ir Graikijai, ir bankų rinkoms, kuriose veikia. Taip pat, kad jo verslo modelis yra gyvybingas ir kad tai jis įrodė per ilgą savo sėkmingos veiklos istoriją. |
| --- | --- |

(132)

Dėl priemonės tinkamumo bankas pažymėjo, kad jis yra sistemiškai svarbus ir Graikijai, ir bankų rinkoms, kuriose veikia. Taip pat, kad jo verslo modelis yra gyvybingas ir kad tai jis įrodė per ilgą savo sėkmingos veiklos istoriją.

| (133) | Bankas taip pat pažymėjo, kad abu rekapitalizavimo etapus nulėmė stipriai blogėjanti ekonominė aplinka ir kad papildomos pagalbos priemonės buvo suteiktos dėl gilėjančios finansų krizės. Jis nurodė, kad iki šiol iš visų Graikijos bankų valstybės pagalbos jis gavo mažiausiai. Bankas pažymėjo, kad kalbant apie tai, ar iš karto buvo imtasi visų galimų priemonių, kad ateityje bankui vėl neprireiktų pagalbos, restruktūrizavimo plane bus išsamiai aptariamos naštos pasidalijimo priemonės, kurios jau įgyvendintos, yra įgyvendinamos ar planuojamos įgyvendinti. Bankas taip pat pažymėjo, kad tomis priemonėmis užtikrinta, kad nė vienas akcininkas neliktų nuošalyje. Kartu su stipria verslo baze ir griežtu kapitalo vertinimo procesu jomis bus padedama užtikrinti, kad bankas būtų tinkamai kapitalizuotas, būtų sugrąžintas jo gyvybingumas ir galiausiai nebenaudotų valstybės pagalbos. |
| --- | --- |

(133)

Bankas taip pat pažymėjo, kad abu rekapitalizavimo etapus nulėmė stipriai blogėjanti ekonominė aplinka ir kad papildomos pagalbos priemonės buvo suteiktos dėl gilėjančios finansų krizės. Jis nurodė, kad iki šiol iš visų Graikijos bankų valstybės pagalbos jis gavo mažiausiai. Bankas pažymėjo, kad kalbant apie tai, ar iš karto buvo imtasi visų galimų priemonių, kad ateityje bankui vėl neprireiktų pagalbos, restruktūrizavimo plane bus išsamiai aptariamos naštos pasidalijimo priemonės, kurios jau įgyvendintos, yra įgyvendinamos ar planuojamos įgyvendinti. Bankas taip pat pažymėjo, kad tomis priemonėmis užtikrinta, kad nė vienas akcininkas neliktų nuošalyje. Kartu su stipria verslo baze ir griežtu kapitalo vertinimo procesu jomis bus padedama užtikrinti, kad bankas būtų tinkamai kapitalizuotas, būtų sugrąžintas jo gyvybingumas ir galiausiai nebenaudotų valstybės pagalbos.

| (134) | Bankas taip pat palankiai įvertino nuolatinio rekapitalizavimo sąlygų aiškumą, jo nuomone, šios sąlygos turėtų visapusiškai atspindėti priežastis, dėl kurių bankui prireikė valstybės pagalbos. Jis taip pat pažymėjo, kad rekapitalizavimu sprendžiamos problemos, kurių kilo dėl dalyvaujant PSD programoje prarasto kapitalo, neeilinio ir neprognozuojamo įvykio. Bankas pritarė nuomonei, kad pagal Graikijos ir Europos standartus įsigydamas valstybės skolos vertybinius popierius jis neprisiėmė pernelyg didelės rizikos. Jis nurodė, kad jeigu PSD nebūtų įgyvendinta, 2012 m. jis būtų išvengęs rekapitalizavimo ir būtų galėjęs apmokėti privilegijuotąsias akcijas pagal šių akcijų sutarties sąlygas. Be to jis nurodė, kad net ir po to, kai apskaitė reikšmingus kapitalo nuostolius dėl dalyvavimo PSD programoje, jo grynoji turto vertė vis tiek buvo teigiama. |
| --- | --- |

(134)

Bankas taip pat palankiai įvertino nuolatinio rekapitalizavimo sąlygų aiškumą, jo nuomone, šios sąlygos turėtų visapusiškai atspindėti priežastis, dėl kurių bankui prireikė valstybės pagalbos. Jis taip pat pažymėjo, kad rekapitalizavimu sprendžiamos problemos, kurių kilo dėl dalyvaujant PSD programoje prarasto kapitalo, neeilinio ir neprognozuojamo įvykio. Bankas pritarė nuomonei, kad pagal Graikijos ir Europos standartus įsigydamas valstybės skolos vertybinius popierius jis neprisiėmė pernelyg didelės rizikos. Jis nurodė, kad jeigu PSD nebūtų įgyvendinta, 2012 m. jis būtų išvengęs rekapitalizavimo ir būtų galėjęs apmokėti privilegijuotąsias akcijas pagal šių akcijų sutarties sąlygas. Be to jis nurodė, kad net ir po to, kai apskaitė reikšmingus kapitalo nuostolius dėl dalyvavimo PSD programoje, jo grynoji turto vertė vis tiek buvo teigiama.

| (135) | Bankas pridūrė, kad jo veiklos bazė yra labai tvirta ir jis itin iniciatyviai įgyvendina priemones, kad galėtų sėkmingai dirbti nepaprastai nepalankiomis sąlygomis. Bankas nurodė, kad nuo krizės pradžios nevykdė jokios agresyvios komercinės politikos, neprisiėmė nederamos rizikos, bet skyrė daug dėmesio kredito rizikos valdymui, šalino finansavimo pusiausvyros sutrikimus tvarkingai mažindamas finansinį įsiskolinimą ir aktyviai valdė savo sąnaudų bazę racionalizuodamas veiklos platformą ir optimizuodamas pirkimų išlaidas. |
| --- | --- |

(135)

Bankas pridūrė, kad jo veiklos bazė yra labai tvirta ir jis itin iniciatyviai įgyvendina priemones, kad galėtų sėkmingai dirbti nepaprastai nepalankiomis sąlygomis. Bankas nurodė, kad nuo krizės pradžios nevykdė jokios agresyvios komercinės politikos, neprisiėmė nederamos rizikos, bet skyrė daug dėmesio kredito rizikos valdymui, šalino finansavimo pusiausvyros sutrikimus tvarkingai mažindamas finansinį įsiskolinimą ir aktyviai valdė savo sąnaudų bazę racionalizuodamas veiklos platformą ir optimizuodamas pirkimų išlaidas.

| (136) | Be to, bankas pabrėžė, kad akcininkai pasidalijo nemaža dalimi išlaidų. Jis taip pat pažymėjo reikšmingas viešojo sektoriaus taikomas apsaugos priemones, kad rekapitalizuoti bankai neprisiimtų pernelyg didelės rizikos ir būtų galima atidžiai stebėti, ar tinkamai įgyvendinami restruktūrizavimo planai, pavyzdžiui, į banko direktorių valdybą ir atitinkamus komitetus paskiriami Finansų ministerijos ir fondo HFSF atstovai. Jis taip pat pabrėžė, kad fondas HFSF stebės, kaip įgyvendinamas restruktūrizavimo planas, ir kad fondo HFSF balsavimo teisių sustabdymas bus panaikintas, jeigu bus padaryta didelių pažeidimų. |
| --- | --- |

(136)

Be to, bankas pabrėžė, kad akcininkai pasidalijo nemaža dalimi išlaidų. Jis taip pat pažymėjo reikšmingas viešojo sektoriaus taikomas apsaugos priemones, kad rekapitalizuoti bankai neprisiimtų pernelyg didelės rizikos ir būtų galima atidžiai stebėti, ar tinkamai įgyvendinami restruktūrizavimo planai, pavyzdžiui, į banko direktorių valdybą ir atitinkamus komitetus paskiriami Finansų ministerijos ir fondo HFSF atstovai. Jis taip pat pabrėžė, kad fondas HFSF stebės, kaip įgyvendinamas restruktūrizavimo planas, ir kad fondo HFSF balsavimo teisių sustabdymas bus panaikintas, jeigu bus padaryta didelių pažeidimų.

| (137) | Dėl šių priežasčių bankas tikėjo, kad nuolatinio rekapitalizavimo struktūra ir sąlygos bus stiprus akstinas esamiems ir naujiems akcininkams dalyvauti didinant kapitalą ateityje. |
| --- | --- |

(137)

Dėl šių priežasčių bankas tikėjo, kad nuolatinio rekapitalizavimo struktūra ir sąlygos bus stiprus akstinas esamiems ir naujiems akcininkams dalyvauti didinant kapitalą ateityje.

| (138) | Dėl priemonės būtinumo bankas pažymėjo, kad pagalbos priemone buvo sprendžiama PSD sukelto kapitalo deficito problema, taigi bankas laikėsi Graikijos banko nustatyto būtino kapitalo pakankamumo rodiklio, toliau galėjo naudotis ECB refinansavimo operacijomis ir galės padėti savo klientams ir Graikijos ekonomikai sunkiu laikotarpiu. |
| --- | --- |

(138)

Dėl priemonės būtinumo bankas pažymėjo, kad pagalbos priemone buvo sprendžiama PSD sukelto kapitalo deficito problema, taigi bankas laikėsi Graikijos banko nustatyto būtino kapitalo pakankamumo rodiklio, toliau galėjo naudotis ECB refinansavimo operacijomis ir galės padėti savo klientams ir Graikijos ekonomikai sunkiu laikotarpiu.

| (139) | Dėl priemonės proporcingumo bankas paskelbė, jog neketina naudotis jam teikiama pagalba, kad iškraipytų konkurenciją. Jis taip pat pabrėžė, kad gavęs valstybės pagalbą nevykdė jokios agresyvios komercinės politikos. Jis taip pat pažymėjo, jog dėl to, kad visi didieji Graikijos bankai gavo pagalbos ir kad užsienio dalyviai Graikijos rinkoje vis mažiau nori prisiimti riziką, galimybė, kad kuris nors pagalbos gavėjas iškraipys konkurenciją taip, kad pakenktų pagalbos negaunantiems konkurentams, yra minimali. |
| --- | --- |

(139)

Dėl priemonės proporcingumo bankas paskelbė, jog neketina naudotis jam teikiama pagalba, kad iškraipytų konkurenciją. Jis taip pat pabrėžė, kad gavęs valstybės pagalbą nevykdė jokios agresyvios komercinės politikos. Jis taip pat pažymėjo, jog dėl to, kad visi didieji Graikijos bankai gavo pagalbos ir kad užsienio dalyviai Graikijos rinkoje vis mažiau nori prisiimti riziką, galimybė, kad kuris nors pagalbos gavėjas iškraipys konkurenciją taip, kad pakenktų pagalbos negaunantiems konkurentams, yra minimali.

4.2.   KITO GRAIKIJOS BANKO PASTABOS

| (140) | 2013 m. sausio 3 d. Komisija gavo vieno Graikijos banko pateiktas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“. Tas Graikijos bankas teigė, kad fondo HFSF vykdomas Graikijos bankų rekapitalizavimas iš esmės yra sveikintinas žingsnis užtikrinant tvirtesnę ir gyvybingesnę bankų sistemą, ir nereiškė jokių prieštaravimų dėl banko rekapitalizavimo. |
| --- | --- |

(140)

2013 m. sausio 3 d. Komisija gavo vieno Graikijos banko pateiktas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“. Tas Graikijos bankas teigė, kad fondo HFSF vykdomas Graikijos bankų rekapitalizavimas iš esmės yra sveikintinas žingsnis užtikrinant tvirtesnę ir gyvybingesnę bankų sistemą, ir nereiškė jokių prieštaravimų dėl banko rekapitalizavimo.

| (141) | Tačiau, išreikšdamas visišką paramą fondo HFSF vykdomam Graikijos bankų rekapitalizavimui, tas Graikijos bankas paaiškino, kad, siekiant sumažinti konkurencijos iškraipymus ir išvengti diskriminacijos, fondo HFSF vykdomo rekapitalizavimo galimybe panašiomis sąlygomis turėtų galėti pasinaudoti visi Graikijoje veikiantys bankai. |
| --- | --- |

(141)

Tačiau, išreikšdamas visišką paramą fondo HFSF vykdomam Graikijos bankų rekapitalizavimui, tas Graikijos bankas paaiškino, kad, siekiant sumažinti konkurencijos iškraipymus ir išvengti diskriminacijos, fondo HFSF vykdomo rekapitalizavimo galimybe panašiomis sąlygomis turėtų galėti pasinaudoti visi Graikijoje veikiantys bankai.

5.   GRAIKIJOS PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO

| (142) | 2012 m. rugsėjo 5 d. Graikija pateikė Graikijos banko ir fondo HFSF parengtas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“. |
| --- | --- |

(142)

2012 m. rugsėjo 5 d. Graikija pateikė Graikijos banko ir fondo HFSF parengtas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“.

5.1.   GRAIKIJOS BANKO PASTABOS

| (143) | Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo Graikijos bankas pažymėjo, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas buvo laikina priemonė, nes rekapitalizavimo procesas bus užbaigtas atitinkamiems keturiems bankams padidinus akcinį kapitalą. |
| --- | --- |

(143)

Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo Graikijos bankas pažymėjo, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas buvo laikina priemonė, nes rekapitalizavimo procesas bus užbaigtas atitinkamiems keturiems bankams padidinus akcinį kapitalą.

| (144) | Graikijos bankas taip pat pažymėjo, kad didžiausių Graikijos bankų rekapitalizavimas yra ilgesnės trukmės Graikijos bankų sektoriaus restruktūrizavimo dalis. Jis pažymėjo, kad tuo atveju, kai bankas lieka privačiose rankose, vadovybė greičiausiai liks ta pati, tačiau jei bankas priklausytų valstybei (t. y. fondui HFSF), fondas HFSF galėtų paskirti naują vadovybę, kurią bet kokiu atveju turėtų įvertinti Graikijos bankas. Graikijos bankas pažymėjo, kad jis nuolat vertina kiekvieno banko valdymo sistemą, valdymo tinkamumą ir rizikos pobūdį siekdamas užtikrinti, kad nebūtų prisiimama pernelyg didelė rizika. Jis taip pat nurodė, kad fondas HFSF jau paskyrė atstovus rekapitalizuotų bankų direktorių valdybose. |
| --- | --- |

(144)

Graikijos bankas taip pat pažymėjo, kad didžiausių Graikijos bankų rekapitalizavimas yra ilgesnės trukmės Graikijos bankų sektoriaus restruktūrizavimo dalis. Jis pažymėjo, kad tuo atveju, kai bankas lieka privačiose rankose, vadovybė greičiausiai liks ta pati, tačiau jei bankas priklausytų valstybei (t. y. fondui HFSF), fondas HFSF galėtų paskirti naują vadovybę, kurią bet kokiu atveju turėtų įvertinti Graikijos bankas. Graikijos bankas pažymėjo, kad jis nuolat vertina kiekvieno banko valdymo sistemą, valdymo tinkamumą ir rizikos pobūdį siekdamas užtikrinti, kad nebūtų prisiimama pernelyg didelė rizika. Jis taip pat nurodė, kad fondas HFSF jau paskyrė atstovus rekapitalizuotų bankų direktorių valdybose.

| (145) | Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Graikijos bankas pareiškė, kad banko rekapitalizavimas buvo apribotas siekiant užtikrinti, kad bankas atitiktų tuo metu taikytus minimalaus kapitalo reikalavimus (8 %). Jis taip pat nurodė, kad rekapitalizavimo priemonių įgyvendinimas užtruko dėl Graikijoje labai pablogėjusių veiklos sąlygų ir PSD programos poveikio, viso projekto sudėtingumo ir būtinybės užtikrinti kuo didesnį privačių investuotojų dalyvavimą didinant akcinį kapitalą. |
| --- | --- |

(145)

Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Graikijos bankas pareiškė, kad banko rekapitalizavimas buvo apribotas siekiant užtikrinti, kad bankas atitiktų tuo metu taikytus minimalaus kapitalo reikalavimus (8 %). Jis taip pat nurodė, kad rekapitalizavimo priemonių įgyvendinimas užtruko dėl Graikijoje labai pablogėjusių veiklos sąlygų ir PSD programos poveikio, viso projekto sudėtingumo ir būtinybės užtikrinti kuo didesnį privačių investuotojų dalyvavimą didinant akcinį kapitalą.

| (146) | Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo proporcingumo Graikijos bankas nurodė, kad visapusiškas restruktūrizavimo plano, kuris bus pateiktas Komisijai, įgyvendinimas buvo užtikrintas tuo, kad fondo HFSF balsavimo teisių sustabdymas bus panaikintas, jei restruktūrizavimo planas bus iš esmės pažeistas. Graikijos bankas taip pat pažymėjo, kad sunkumų bankui kilo ne dėl to, kad banko vadovybė nepakankamai įvertino riziką ar kad bankas ėmėsi agresyvių komercinių veiksmų. |
| --- | --- |

(146)

Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo proporcingumo Graikijos bankas nurodė, kad visapusiškas restruktūrizavimo plano, kuris bus pateiktas Komisijai, įgyvendinimas buvo užtikrintas tuo, kad fondo HFSF balsavimo teisių sustabdymas bus panaikintas, jei restruktūrizavimo planas bus iš esmės pažeistas. Graikijos bankas taip pat pažymėjo, kad sunkumų bankui kilo ne dėl to, kad banko vadovybė nepakankamai įvertino riziką ar kad bankas ėmėsi agresyvių komercinių veiksmų.

5.2.   FONDO HFSF PASTABOS

| (147) | Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo fondas HFSF, aptardamas klausimą dėl galimo valstybės kišimosi, kai valstybė per fondą HFSF suteikia dideles valstybės pagalbos sumas, o fondas HFSF turi visas balsavimo teises, nurodė, kad fondo HFSF finansuojami bankai nėra laikomi viešaisiais ar valstybės kontroliuojamais subjektais ir kad jie nebus valstybės kontroliuojami fondui HFSF įvykdžius nuolatinį jų rekapitalizavimą. Fondas HFSF nurodė, kad jis yra visiškai nepriklausomas privatinės teisės reglamentuojamas juridinis asmuo, turintis teisę savarankiškai priimti sprendimus. Remiantis HFSF įstatymo 16 straipsnio C dalies 2 punktu, pagal kurį kredito įstaigos, kurioms fondas HFSF suteikė kapitalo paramą, nepriklauso viešajam sektoriui plačiąja prasme, fondas HFSF nėra valdžios sektoriaus kontroliuojamas subjektas. Fondas HFSF taip pat paminėjo savo valdymo struktūrą. |
| --- | --- |

(147)

Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo fondas HFSF, aptardamas klausimą dėl galimo valstybės kišimosi, kai valstybė per fondą HFSF suteikia dideles valstybės pagalbos sumas, o fondas HFSF turi visas balsavimo teises, nurodė, kad fondo HFSF finansuojami bankai nėra laikomi viešaisiais ar valstybės kontroliuojamais subjektais ir kad jie nebus valstybės kontroliuojami fondui HFSF įvykdžius nuolatinį jų rekapitalizavimą. Fondas HFSF nurodė, kad jis yra visiškai nepriklausomas privatinės teisės reglamentuojamas juridinis asmuo, turintis teisę savarankiškai priimti sprendimus. Remiantis HFSF įstatymo 16 straipsnio C dalies 2 punktu, pagal kurį kredito įstaigos, kurioms fondas HFSF suteikė kapitalo paramą, nepriklauso viešajam sektoriui plačiąja prasme, fondas HFSF nėra valdžios sektoriaus kontroliuojamas subjektas. Fondas HFSF taip pat paminėjo savo valdymo struktūrą.

| (148) | Dėl fondo HFSF kišimosi į banko valdymą fondas HFSF pažymėjo, kad jis gerbs banko savarankiškumą ir nesikiš į kasdienį jo valdymą, nes fondas HFSF atlieka tik fondo HFSF įstatyme numatytas funkcijas. Jis nurodė, kad valstybė jokiais atvejais nesikiš ir nieko nekoordinuos ir kad banko sprendimai dėl skolinimo proceso (inter alia, dėl užstatų, kainodaros, paskolų gavėjų mokumo) bus priimami remiantis komerciniais kriterijais. |
| --- | --- |

(148)

Dėl fondo HFSF kišimosi į banko valdymą fondas HFSF pažymėjo, kad jis gerbs banko savarankiškumą ir nesikiš į kasdienį jo valdymą, nes fondas HFSF atlieka tik fondo HFSF įstatyme numatytas funkcijas. Jis nurodė, kad valstybė jokiais atvejais nesikiš ir nieko nekoordinuos ir kad banko sprendimai dėl skolinimo proceso (inter alia, dėl užstatų, kainodaros, paskolų gavėjų mokumo) bus priimami remiantis komerciniais kriterijais.

| (149) | Fondas HFSF nurodė, kad fondo HFSF įstatyme ir išankstinio pasirašymo susitarime nustatytos tinkamos apsaugos priemonės, kuriomis esamiems privatiems akcininkams neleidžiama prisiimti pernelyg didelės rizikos. Jis nurodė šias priemones: i) fondo HFSF atstovai paskiriami nepriklausomais vykdomųjų įgaliojimų neturinčiais banko direktorių valdybos nariais ir dalyvauja komitetuose; ii) fondas HFSF atlieka išsamų banko patikrinimą; iii) po galutinio rekapitalizavimo fondo HFSF balsavimo teisės bus apribotos tik tol, kol bankas laikysis restruktūrizavimo plano sąlygų. |
| --- | --- |

(149)

Fondas HFSF nurodė, kad fondo HFSF įstatyme ir išankstinio pasirašymo susitarime nustatytos tinkamos apsaugos priemonės, kuriomis esamiems privatiems akcininkams neleidžiama prisiimti pernelyg didelės rizikos. Jis nurodė šias priemones: i) fondo HFSF atstovai paskiriami nepriklausomais vykdomųjų įgaliojimų neturinčiais banko direktorių valdybos nariais ir dalyvauja komitetuose; ii) fondas HFSF atlieka išsamų banko patikrinimą; iii) po galutinio rekapitalizavimo fondo HFSF balsavimo teisės bus apribotos tik tol, kol bankas laikysis restruktūrizavimo plano sąlygų.

| (150) | Fondas HFSF nurodė, kad nustatytos tinkamos priemonės siekiant užtikrinti, kad bankai, kurių veikloje fondas HFSF dalyvauja, tarpusavyje nesidalytų neskelbtina komercine informacija. Tarp šių priemonių yra šios: į šiuos bankus skiriami įvairūs fondo HFSF atstovai, šiems atstovams duodami įgaliojimai, kuriais konkrečiai užtikrinama, kad vienas atstovas neperduotų informacijos kitam, ir šiems atstovams duodami aiškūs vidaus nurodymai neperduoti neskelbtinos komercinės bankų informacijos. Be to, fondas HFSF nurodė, kad jis savo teisėmis bankų atžvilgiu naudojasi taip, kad neužkirstų kelio veiksmingai konkurencijai, jos neribotų, neiškraipytų, reikšmingai nesumažintų ir jai netrukdytų. Galiausiai, fondas HFSF nurodė, kad jo direktorių valdybos nariams ir darbuotojams taikomos griežtos konfidencialumo taisyklės, jie turi vykdyti patikėtinių pareigas ir laikytis nuostatų dėl fondo HFSF reikalų profesinės paslapties. |
| --- | --- |

(150)

Fondas HFSF nurodė, kad nustatytos tinkamos priemonės siekiant užtikrinti, kad bankai, kurių veikloje fondas HFSF dalyvauja, tarpusavyje nesidalytų neskelbtina komercine informacija. Tarp šių priemonių yra šios: į šiuos bankus skiriami įvairūs fondo HFSF atstovai, šiems atstovams duodami įgaliojimai, kuriais konkrečiai užtikrinama, kad vienas atstovas neperduotų informacijos kitam, ir šiems atstovams duodami aiškūs vidaus nurodymai neperduoti neskelbtinos komercinės bankų informacijos. Be to, fondas HFSF nurodė, kad jis savo teisėmis bankų atžvilgiu naudojasi taip, kad neužkirstų kelio veiksmingai konkurencijai, jos neribotų, neiškraipytų, reikšmingai nesumažintų ir jai netrukdytų. Galiausiai, fondas HFSF nurodė, kad jo direktorių valdybos nariams ir darbuotojams taikomos griežtos konfidencialumo taisyklės, jie turi vykdyti patikėtinių pareigas ir laikytis nuostatų dėl fondo HFSF reikalų profesinės paslapties.

6.   VALSTYBĖS PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU TAM TIKRŲ TRIJŲ KOOPERATINIŲ BANKŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ ĮSIGIJIMU, VERTINIMAS

| (151) | Pirmiausia Komisija turi įvertinti, ar valstybės pagalba, susijusi su trijų kooperatinių bankų pertvarkymu (tai yra finansavimo trūkumo finansavimu, dėl kurio buvo galima perduoti indėlius, įskaitant tarpbankinius įsipareigojimus, ir reikalavimus bei įsipareigojimus Graikijos indėlių ir investicijų garantijų fondui (angl. Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund, HDIGF)), yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. Pagal tą nuostatą valstybės pagalba – tai valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(151)

Pirmiausia Komisija turi įvertinti, ar valstybės pagalba, susijusi su trijų kooperatinių bankų pertvarkymu (tai yra finansavimo trūkumo finansavimu, dėl kurio buvo galima perduoti indėlius, įskaitant tarpbankinius įsipareigojimus, ir reikalavimus bei įsipareigojimus Graikijos indėlių ir investicijų garantijų fondui (angl. Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund, HDIGF)), yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. Pagal tą nuostatą valstybės pagalba – tai valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (152) | Komisija pirmiausia vertins, ar kokiu nors pranašumu naudojosi šie galimi pagalbos gavėjai: i) kooperatiniai bankai, taip pat ar pranašumo suteikta bankui perduotos „veiklos“ atžvilgiu; ir ii) bankas. |
| --- | --- |

(152)

Komisija pirmiausia vertins, ar kokiu nors pranašumu naudojosi šie galimi pagalbos gavėjai: i) kooperatiniai bankai, taip pat ar pranašumo suteikta bankui perduotos „veiklos“ atžvilgiu; ir ii) bankas.

i)   Valstybės pagalbos kooperatiniams bankams ir bankui galimai perduotos „veiklos“ atžvilgiu buvimas

| (153) | Dėl kooperatinių bankų Komisija pažymi, kad Dodekaneso bankas, bankas „Evia Bank“ ir Vakarų Makedonijos bankas buvo pradėti likviduoti, o jų bankininkystės veiklos licencijos panaikintos. Todėl bankų rinkoje ekonominės veiklos jie nebevykdo. |
| --- | --- |

(153)

Dėl kooperatinių bankų Komisija pažymi, kad Dodekaneso bankas, bankas „Evia Bank“ ir Vakarų Makedonijos bankas buvo pradėti likviduoti, o jų bankininkystės veiklos licencijos panaikintos. Todėl bankų rinkoje ekonominės veiklos jie nebevykdo.

| (154) | Valstybės parama, tai yra, finansavimo trūkumo finansavimas, būtų su perduotais reikalavimais ir įsipareigojimais susijusi pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, tik tada, jeigu ši veikla kaip visuma būtų laikoma įmone. Įmone vadinamas kiekvienas subjektas, kuris vykdo ekonominę veiklą, nepaisant jo teisinio statuso ir finansavimo būdo. Bet kuri veikla, kurią vykdant tam tikroje rinkoje yra siūlomos prekės arba paslaugos, yra ekonominė veikla. Todėl norint padaryti išvadą, ar pagalba teikiama įmonei, reikėtų įvertinti, ar reikalavimų ir įsipareigojimų perdavimas yra ekonominės veiklos perdavimas. |
| --- | --- |

(154)

Valstybės parama, tai yra, finansavimo trūkumo finansavimas, būtų su perduotais reikalavimais ir įsipareigojimais susijusi pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, tik tada, jeigu ši veikla kaip visuma būtų laikoma įmone. Įmone vadinamas kiekvienas subjektas, kuris vykdo ekonominę veiklą, nepaisant jo teisinio statuso ir finansavimo būdo. Bet kuri veikla, kurią vykdant tam tikroje rinkoje yra siūlomos prekės arba paslaugos, yra ekonominė veikla. Todėl norint padaryti išvadą, ar pagalba teikiama įmonei, reikėtų įvertinti, ar reikalavimų ir įsipareigojimų perdavimas yra ekonominės veiklos perdavimas.

| (155) | Kaip paminėta 2.2.2 skirsnyje, po kooperatinių bankų pertvarkymo bankui perduoti tik indėliai, tarpbankiniai įsipareigojimai ir reikalavimai bei įsipareigojimai Graikijos indėlių ir investicijų garantijų fondui. Trijuose kooperatiniuose bankuose dirbo 227 darbuotojai, bankai turėjo iš viso 18 filialų. Reikėtų pažymėti, kad trijų kooperatinių bankų filialai, darbo sutartys arba paskolos bankui nebuvo perduodamos savaime. Todėl atsižvelgiant į tai, kad paskolos bankui neperduodamos, bet lieka trims likviduojamiems kooperatiniams bankams, tai, kad neperduodamas joks filialas ir darbo sutartys savaime neperduodamos (91), galima daryti išvadą, kad ekonominė veikla nėra perduodama. Perduotų įsipareigojimų (tai yra, indėlių) negalima laikyti valstybės paramos gavėju, nes jie nėra „įmonė“. |
| --- | --- |

(155)

Kaip paminėta 2.2.2 skirsnyje, po kooperatinių bankų pertvarkymo bankui perduoti tik indėliai, tarpbankiniai įsipareigojimai ir reikalavimai bei įsipareigojimai Graikijos indėlių ir investicijų garantijų fondui. Trijuose kooperatiniuose bankuose dirbo 227 darbuotojai, bankai turėjo iš viso 18 filialų. Reikėtų pažymėti, kad trijų kooperatinių bankų filialai, darbo sutartys arba paskolos bankui nebuvo perduodamos savaime. Todėl atsižvelgiant į tai, kad paskolos bankui neperduodamos, bet lieka trims likviduojamiems kooperatiniams bankams, tai, kad neperduodamas joks filialas ir darbo sutartys savaime neperduodamos (91), galima daryti išvadą, kad ekonominė veikla nėra perduodama. Perduotų įsipareigojimų (tai yra, indėlių) negalima laikyti valstybės paramos gavėju, nes jie nėra „įmonė“.

| (156) | Taigi, trys esami juridiniai asmenys pradėti likviduoti ir nebevyko jokios bankų veiklos. Be to, perduotas turtas ir įsipareigojimai nėra ekonominė veikla. |
| --- | --- |

(156)

Taigi, trys esami juridiniai asmenys pradėti likviduoti ir nebevyko jokios bankų veiklos. Be to, perduotas turtas ir įsipareigojimai nėra ekonominė veikla.

| (157) | Todėl daroma išvada, jog tai, kad fondas HFSF perdavė bankui EFSF obligacijas, kad padengtų įsigyto trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų finansavimo trūkumą, neleidžia tęsti jų ekonominės veiklos. Todėl fondo HFSF parama nėra nei pagalba likviduojamiems subjektams, nei pagalba perduotam turtui ir įsipareigojimams. |
| --- | --- |

(157)

Todėl daroma išvada, jog tai, kad fondas HFSF perdavė bankui EFSF obligacijas, kad padengtų įsigyto trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų finansavimo trūkumą, neleidžia tęsti jų ekonominės veiklos. Todėl fondo HFSF parama nėra nei pagalba likviduojamiems subjektams, nei pagalba perduotam turtui ir įsipareigojimams.

ii)   Pagalbos bankui buvimas

| (158) | Vertindama, ar trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų pardavimas yra valstybės pagalba bankui, Komisija privalo įvertinti, ar įvykdyti tam tikri reikalavimai, visų pirma, ar i) pardavimo procesas yra atviras, besąlygiškas ir nediskriminacinis; ii) pardavimas vykdomas rinkos sąlygomis; iii) valstybė kuo labiau didina susijusio turto ir įsipareigojimų pardavimo kainą (92). |
| --- | --- |

(158)

Vertindama, ar trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų pardavimas yra valstybės pagalba bankui, Komisija privalo įvertinti, ar įvykdyti tam tikri reikalavimai, visų pirma, ar i) pardavimo procesas yra atviras, besąlygiškas ir nediskriminacinis; ii) pardavimas vykdomas rinkos sąlygomis; iii) valstybė kuo labiau didina susijusio turto ir įsipareigojimų pardavimo kainą (92).

| (159) | Kaip paminėta 52 konstatuojamojoje dalyje, Graikija kreipėsi tik į keturis sisteminius Graikijos bankus, norėdama aukciono būdu parduoti tam tikrą trijų kooperatinių bankų turtą ir įsipareigojimus, nes manė, kad indėliai turėtų būti perduoti visiškai rekapitalizuotoms įstaigoms. Įpareigojančius pasiūlymus pateikė tik bankas ir „Eurobank“. „Alpha Bank“ pasirinktas kaip bankas, pateikęs geriausią pasiūlymą per pertvarkančiosios institucijos paskelbtą konkursą, kuriame buvo atsižvelgiama į pasiūlytą kainą ir gebėjimą greitai ir sklandžiai perimti ir integruoti įsigytus indėlius. |
| --- | --- |

(159)

Kaip paminėta 52 konstatuojamojoje dalyje, Graikija kreipėsi tik į keturis sisteminius Graikijos bankus, norėdama aukciono būdu parduoti tam tikrą trijų kooperatinių bankų turtą ir įsipareigojimus, nes manė, kad indėliai turėtų būti perduoti visiškai rekapitalizuotoms įstaigoms. Įpareigojančius pasiūlymus pateikė tik bankas ir „Eurobank“. „Alpha Bank“ pasirinktas kaip bankas, pateikęs geriausią pasiūlymą per pertvarkančiosios institucijos paskelbtą konkursą, kuriame buvo atsižvelgiama į pasiūlytą kainą ir gebėjimą greitai ir sklandžiai perimti ir integruoti įsigytus indėlius.

| (160) | Parduodamą paketą sudarė tik indėliai, be infrastruktūros. Todėl, kad galėtų aptarnauti indėlininkus, pirkėjas galėjo būti tik infrastruktūrą ir filialų tinklą Graikijoje turintis bankas. |
| --- | --- |

(160)

Parduodamą paketą sudarė tik indėliai, be infrastruktūros. Todėl, kad galėtų aptarnauti indėlininkus, pirkėjas galėjo būti tik infrastruktūrą ir filialų tinklą Graikijoje turintis bankas.

| (161) | Kadangi Komisija neturi priežasčių manyti, kad pardavimas vykdytas ne rinkos sąlygomis, ji daro išvadą, kad pagal 2013 m. Bankų komunikato 80 punktą, Restruktūrizavimo komunikato 20 punktą ir Komisijos sprendimų priėmimo praktiką įtarimus dėl pagalbos bankui galima atmesti (93). |
| --- | --- |

(161)

Kadangi Komisija neturi priežasčių manyti, kad pardavimas vykdytas ne rinkos sąlygomis, ji daro išvadą, kad pagal 2013 m. Bankų komunikato 80 punktą, Restruktūrizavimo komunikato 20 punktą ir Komisijos sprendimų priėmimo praktiką įtarimus dėl pagalbos bankui galima atmesti (93).

iii)   Išvada dėl pagalbos buvimo

| (162) | Valstybei teikiant paramą, susijusią su trijų kooperatinių bankų pardavimu, nepalaikoma jokia ekonominė veikla ir jokia įmonė. Dėl to priemonė nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(162)

Valstybei teikiant paramą, susijusią su trijų kooperatinių bankų pardavimu, nepalaikoma jokia ekonominė veikla ir jokia įmonė. Dėl to priemonė nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.

7.   BANKUI SUTEIKTOS PAGALBOS VERTINIMAS

7.1.   PAGALBOS BUVIMAS IR DYDIS

| (163) | Komisija turi nustatyti, ar bankui buvo suteikta valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(163)

Komisija turi nustatyti, ar bankui buvo suteikta valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.

7.1.1.   Pagalbos buvimas pagal priemones, suteiktas pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą (L1 ir A priemonės)

7.1.1.1.   Parama likvidumui padidinti, valstybės suteikta pagal garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones (L1 priemonė).

| (164) | Sprendimuose, kuriais patvirtinama ir pratęsiama Graikijos bankams skirta paramos schema (94), Komisija jau nustatė, kad pagal tą schemą suteikta parama likvidumui padidinti yra valstybės pagalba. Parama, kuri būtų suteikta pagal tą schemą likvidumui padidinti ateityje, taip pat būtų pagalba. |
| --- | --- |

(164)

Sprendimuose, kuriais patvirtinama ir pratęsiama Graikijos bankams skirta paramos schema (94), Komisija jau nustatė, kad pagal tą schemą suteikta parama likvidumui padidinti yra valstybės pagalba. Parama, kuri būtų suteikta pagal tą schemą likvidumui padidinti ateityje, taip pat būtų pagalba.

7.1.1.2.   Rekapitalizavimo priemonės, kurias valstybė suteikė pagal rekapitalizavimo priemonę (A priemonė)

| (165) | 2008 m. lapkričio 19 d. sprendime dėl Graikijos bankams skirtos paramos schemos Komisija jau buvo nustačiusi, kad pagal rekapitalizavimo priemonę suteiktos rekapitalizavimo priemonės bus laikomos valstybės pagalba. Bankas gavo 940 mln. EUR privilegijuotosiomis akcijomis, tai sudaro tos dienos 2 % pagal riziką įvertinto banko turto. |
| --- | --- |

(165)

2008 m. lapkričio 19 d. sprendime dėl Graikijos bankams skirtos paramos schemos Komisija jau buvo nustačiusi, kad pagal rekapitalizavimo priemonę suteiktos rekapitalizavimo priemonės bus laikomos valstybės pagalba. Bankas gavo 940 mln. EUR privilegijuotosiomis akcijomis, tai sudaro tos dienos 2 % pagal riziką įvertinto banko turto.

7.1.2.   Pagalbos buvimas, kai teikiama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė)

| (166) | 2008 m. Bankų komunikato 51 punkte Komisija paaiškino, kad finansų įstaigoms skirtos centrinių bankų lėšos nėra valstybės pagalba, jeigu laikomasi visų keturių sąlygų: dėl finansų įstaigos mokumo, priemonės užtikrinimo įkaitu, finansų įstaigai nustatytų palūkanų ir priešpriešinės valstybės garantijos nebuvimo. Kadangi bankui suteikta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti visų keturių sąlygų neatitinka, visų pirma todėl, kad yra valstybės garantuojama ir suteikta kartu su kitomis paramos priemonėmis, ji yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(166)

2008 m. Bankų komunikato 51 punkte Komisija paaiškino, kad finansų įstaigoms skirtos centrinių bankų lėšos nėra valstybės pagalba, jeigu laikomasi visų keturių sąlygų: dėl finansų įstaigos mokumo, priemonės užtikrinimo įkaitu, finansų įstaigai nustatytų palūkanų ir priešpriešinės valstybės garantijos nebuvimo. Kadangi bankui suteikta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti visų keturių sąlygų neatitinka, visų pirma todėl, kad yra valstybės garantuojama ir suteikta kartu su kitomis paramos priemonėmis, ji yra valstybės pagalba.

| (167) | Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas. Pirma, kadangi ši priemonė apima Graikijos bankui skirtą valstybės garantiją, visus nuostolius padengs valstybė. Todėl priemonei naudojami valstybiniai ištekliai. Skubi parama likvidumui padidinti suteikia galimybę bankams gauti finansavimą tada, kai jie negali naudotis didmeninio finansavimo rinka ir įprastinėmis Eurosistemos refinansavimo operacijomis. Todėl bankui teikiant valstybės garantuojamą skubią paramą likvidumui padidinti suteikiamas pranašumas. Skubi parama likvidumui padidinti yra teikiama tik bankų sektoriui, todėl priemonė yra atrankioji. Kadangi valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti suteikia galimybę bankui toliau veikti rinkoje, užtikrinant, kad bankas vykdytų įsipareigojimus ir jam nereikėtų pasitraukti iš rinkos, ja iškraipoma konkurencija. Bankas veikia kitose valstybėse narėse, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia arba gali norėti veikti Graikijoje, todėl bankui suteiktas pranašumas daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(167)

Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas. Pirma, kadangi ši priemonė apima Graikijos bankui skirtą valstybės garantiją, visus nuostolius padengs valstybė. Todėl priemonei naudojami valstybiniai ištekliai. Skubi parama likvidumui padidinti suteikia galimybę bankams gauti finansavimą tada, kai jie negali naudotis didmeninio finansavimo rinka ir įprastinėmis Eurosistemos refinansavimo operacijomis. Todėl bankui teikiant valstybės garantuojamą skubią paramą likvidumui padidinti suteikiamas pranašumas. Skubi parama likvidumui padidinti yra teikiama tik bankų sektoriui, todėl priemonė yra atrankioji. Kadangi valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti suteikia galimybę bankui toliau veikti rinkoje, užtikrinant, kad bankas vykdytų įsipareigojimus ir jam nereikėtų pasitraukti iš rinkos, ja iškraipoma konkurencija. Bankas veikia kitose valstybėse narėse, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia arba gali norėti veikti Graikijoje, todėl bankui suteiktas pranašumas daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (168) | Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė) yra valstybės pagalba. Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti suma ilgainiui kito. 2012 m. gruodžio 31 d. ji siekė apie 23,6 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(168)

Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė) yra valstybės pagalba. Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti suma ilgainiui kito. 2012 m. gruodžio 31 d. ji siekė apie 23,6 mlrd. EUR.

7.1.3.   Pagalbos buvimas pagal bankui per fondą HFSF suteiktas priemones (B1, B2, B3 ir B4 priemonės)

7.1.3.1.   Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė)

| (169) | Sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 5.1 skirsnyje Komisija jau padarė išvadą, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas yra valstybės pagalba. Gautas kapitalas siekė 1,9 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(169)

Sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 5.1 skirsnyje Komisija jau padarė išvadą, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas yra valstybės pagalba. Gautas kapitalas siekė 1,9 mlrd. EUR.

7.1.3.2.   Antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B2 priemonė)

| (170) | Įgyvendinant B2 priemonę naudoti fondo HFSF ištekliai, taigi, kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 47 konstatuojamojoje dalyje, naudoti valstybiniai ištekliai. |
| --- | --- |

(170)

Įgyvendinant B2 priemonę naudoti fondo HFSF ištekliai, taigi, kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 47 konstatuojamojoje dalyje, naudoti valstybiniai ištekliai.

| (171) | Kalbant apie pranašumo buvimą, dėl B2 priemonės banko kapitalo pakankamumo rodiklis padidėjo tiek, kad bankas galėjo toliau veikti rinkoje ir naudotis Eurosistemos finansavimu. Be to, atlygį už B2 priemonę sudarė sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas ir papildomas 1 % mokestis. Kadangi tas atlygis yra akivaizdžiai mažesnis už atlygį, mokamą už panašias kapitalo priemones rinkoje, bankas tikrai nebūtų galėjęs to kapitalo pritraukti rinkoje tokiomis sąlygomis. Todėl B2 priemone bankui suteiktas pranašumas naudojant valstybinius išteklius. Kadangi priemone galėjo naudotis tik bankas, priemonė yra atrankaus pobūdžio. |
| --- | --- |

(171)

Kalbant apie pranašumo buvimą, dėl B2 priemonės banko kapitalo pakankamumo rodiklis padidėjo tiek, kad bankas galėjo toliau veikti rinkoje ir naudotis Eurosistemos finansavimu. Be to, atlygį už B2 priemonę sudarė sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas ir papildomas 1 % mokestis. Kadangi tas atlygis yra akivaizdžiai mažesnis už atlygį, mokamą už panašias kapitalo priemones rinkoje, bankas tikrai nebūtų galėjęs to kapitalo pritraukti rinkoje tokiomis sąlygomis. Todėl B2 priemone bankui suteiktas pranašumas naudojant valstybinius išteklius. Kadangi priemone galėjo naudotis tik bankas, priemonė yra atrankaus pobūdžio.

| (172) | Dėl B2 priemonės banko pozicija sustiprėjo, nes bankui buvo suteikta finansinių išteklių, kad jis toliau atitiktų kapitalo reikalavimus, todėl buvo iškraipyta konkurencija. Kadangi bankas veikia kitose Europos Sąjungos bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia Graikijoje, B2 priemonė taip pat gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(172)

Dėl B2 priemonės banko pozicija sustiprėjo, nes bankui buvo suteikta finansinių išteklių, kad jis toliau atitiktų kapitalo reikalavimus, todėl buvo iškraipyta konkurencija. Kadangi bankas veikia kitose Europos Sąjungos bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia Graikijoje, B2 priemonė taip pat gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (173) | Komisija mano, kad B2 priemonė yra valstybės pagalba. Nacionalinės valdžios institucijos apie ją pranešė kaip apie pagalbą. Gautas kapitalas siekė 1 042 mln. EUR. |
| --- | --- |

(173)

Komisija mano, kad B2 priemonė yra valstybės pagalba. Nacionalinės valdžios institucijos apie ją pranešė kaip apie pagalbą. Gautas kapitalas siekė 1 042 mln. EUR.

7.1.3.3.   Įsipareigojimo raštas (B3 priemonė)

| (174) | B3 priemone fondas HFSF įsipareigojo suteikti papildomo kapitalo, būtino banko rekapitalizavimui užbaigti, iki sumos, kurios Graikijos bankas reikalavo atlikdamas 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Savo išteklius fondas HFSF gauna iš valstybės. Todėl Komisija daro išvadą, kad šiuo raštu įsipareigojama skirti valstybinių išteklių. Aplinkybės, kuriomis fondas HFSF gali teikti paramą finansų įstaigoms, yra tiksliai apibrėžtos ir apribotos įstatymais. Atitinkamai laikoma, kad tuos valstybinius išteklius naudoja valstybė. Fondas HFSF įsipareigojo suteikti iki 1 629 mln. EUR papildomo kapitalo. |
| --- | --- |

(174)

B3 priemone fondas HFSF įsipareigojo suteikti papildomo kapitalo, būtino banko rekapitalizavimui užbaigti, iki sumos, kurios Graikijos bankas reikalavo atlikdamas 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Savo išteklius fondas HFSF gauna iš valstybės. Todėl Komisija daro išvadą, kad šiuo raštu įsipareigojama skirti valstybinių išteklių. Aplinkybės, kuriomis fondas HFSF gali teikti paramą finansų įstaigoms, yra tiksliai apibrėžtos ir apribotos įstatymais. Atitinkamai laikoma, kad tuos valstybinius išteklius naudoja valstybė. Fondas HFSF įsipareigojo suteikti iki 1 629 mln. EUR papildomo kapitalo.

| (175) | Įsipareigojimo raštu bankui suteiktas pranašumas, nes juo indėlininkams užtikrinta, kad bankas sugebės pritraukti visą reikalingą kapitalo sumą, t. y. fondas HFSF suteiks kapitalo, jei bankui nepavyks jo pritraukti rinkoje. Tas įsipareigojimas taip pat padėjo rinkoje pritraukti privataus kapitalo, nes investuotojams buvo užtikrinta, kad jei bankas rinkoje negalės gauti dalies kapitalo, jį suteiks fondas HFSF. Joks privatus investuotojas nebūtų sutikęs įsipareigoti skirti kapitalo injekciją, kol dar nežinomos rekapitalizavimo sąlygos, be to, tuo metu bankas neturėjo galimybės naudotis kapitalo rinka. Pranašumas yra atrankus, nes buvo suteiktas ne visiems Graikijoje veikiantiems bankams. |
| --- | --- |

(175)

Įsipareigojimo raštu bankui suteiktas pranašumas, nes juo indėlininkams užtikrinta, kad bankas sugebės pritraukti visą reikalingą kapitalo sumą, t. y. fondas HFSF suteiks kapitalo, jei bankui nepavyks jo pritraukti rinkoje. Tas įsipareigojimas taip pat padėjo rinkoje pritraukti privataus kapitalo, nes investuotojams buvo užtikrinta, kad jei bankas rinkoje negalės gauti dalies kapitalo, jį suteiks fondas HFSF. Joks privatus investuotojas nebūtų sutikęs įsipareigoti skirti kapitalo injekciją, kol dar nežinomos rekapitalizavimo sąlygos, be to, tuo metu bankas neturėjo galimybės naudotis kapitalo rinka. Pranašumas yra atrankus, nes buvo suteiktas ne visiems Graikijoje veikiantiems bankams.

| (176) | Kadangi bankas veikia kitose Europos Sąjungos bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia Graikijoje, B3 priemonė taip pat gali daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškraipyti konkurenciją. |
| --- | --- |

(176)

Kadangi bankas veikia kitose Europos Sąjungos bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia Graikijoje, B3 priemonė taip pat gali daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškraipyti konkurenciją.

| (177) | Todėl B3 priemonė yra valstybės pagalba ir 2012 m. gruodžio 27 d. Graikijos valdžios institucijos apie ją pranešė kaip apie valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

(177)

Todėl B3 priemonė yra valstybės pagalba ir 2012 m. gruodžio 27 d. Graikijos valdžios institucijos apie ją pranešė kaip apie valstybės pagalbą.

7.1.3.4.   Fondo HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B4 priemonė)

| (178) | Fondo HFSF dalyvavimą vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B4 priemonė) sudaro pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonių (B1 ir B2 priemonės) ir dalinai įgyvendinto įsipareigojimo rašto (B3 priemonė) konvertavimas į 4 021 mln. EUR vertės nuolatinio rekapitalizavimo paprastosiomis akcijomis priemonę. Kapitalas, kurį įsipareigota suteikti pagal B3 priemonę, faktiškai turėjo būti skirtas ne visas, nes iš privačių investuotojų buvo pritraukta 550 mln. EUR. Kadangi pagal B4 priemonę konvertuojama jau suteikta pagalba, jai vis tiek yra naudojami valstybiniai ištekliai, tačiau dėl jos nominali pagalbos suma nepadidėja. Vis dėlto, kadangi rekapitalizavimas yra nuolatinis, o ne laikinas, kaip B1 ir B2 priemonių atveju, bankui suteikiamas didesnis pranašumas (todėl iškraipoma konkurencija). Palyginti su B3 priemone, kurią sudaro tik įsipareigojimas, o ne faktinis rekapitalizavimas, dėl B4 priemonės padidėjo banko kapitalo pakankamumas, todėl ja suteiktas didesnis pranašumas. |
| --- | --- |

(178)

Fondo HFSF dalyvavimą vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B4 priemonė) sudaro pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonių (B1 ir B2 priemonės) ir dalinai įgyvendinto įsipareigojimo rašto (B3 priemonė) konvertavimas į 4 021 mln. EUR vertės nuolatinio rekapitalizavimo paprastosiomis akcijomis priemonę. Kapitalas, kurį įsipareigota suteikti pagal B3 priemonę, faktiškai turėjo būti skirtas ne visas, nes iš privačių investuotojų buvo pritraukta 550 mln. EUR. Kadangi pagal B4 priemonę konvertuojama jau suteikta pagalba, jai vis tiek yra naudojami valstybiniai ištekliai, tačiau dėl jos nominali pagalbos suma nepadidėja. Vis dėlto, kadangi rekapitalizavimas yra nuolatinis, o ne laikinas, kaip B1 ir B2 priemonių atveju, bankui suteikiamas didesnis pranašumas (todėl iškraipoma konkurencija). Palyginti su B3 priemone, kurią sudaro tik įsipareigojimas, o ne faktinis rekapitalizavimas, dėl B4 priemonės padidėjo banko kapitalo pakankamumas, todėl ja suteiktas didesnis pranašumas.

| (179) | Komisija pažymi, kad tokia parama buvo suteikta ne visiems Graikijoje veikiantiems bankams. Todėl bankui suteiktas pranašumas yra atrankusis. Dėl konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai Komisija pažymi, kad, pavyzdžiui, dėl pagalbos bankas įgijo galimybę vykdyti veiklą kitose valstybėse narėse. Jeigu bankas būtų buvęs likviduotas, jis būtų turėjęs nutraukti savo veiklą užsienyje, tą veiklą likviduojant arba parduodant. Todėl priemonė iškraipo konkurenciją ir daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Priemonė yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(179)

Komisija pažymi, kad tokia parama buvo suteikta ne visiems Graikijoje veikiantiems bankams. Todėl bankui suteiktas pranašumas yra atrankusis. Dėl konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai Komisija pažymi, kad, pavyzdžiui, dėl pagalbos bankas įgijo galimybę vykdyti veiklą kitose valstybėse narėse. Jeigu bankas būtų buvęs likviduotas, jis būtų turėjęs nutraukti savo veiklą užsienyje, tą veiklą likviduojant arba parduodant. Todėl priemonė iškraipo konkurenciją ir daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Priemonė yra valstybės pagalba.

7.1.3.5.   Išvada dėl B1, B2, B3 ir B4 priemonių

| (180) | B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. Valstybės pagalbos pagal B1, B2, B3 ir B4 priemones suma sudaro 4 571 mln. EUR. Kaip nurodyta 7.1.3.4 skirsnyje, tik dalis sumos, įsipareigotos skirti 2012 m. gruodžio mėn. (B3 priemonė), buvo konvertuota į faktinę kapitalo injekciją (B4 priemonė). Todėl faktiškai išmokėta valstybės paramos suma sudarė 4 021 mln. EUR. |
| --- | --- |

(180)

B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. Valstybės pagalbos pagal B1, B2, B3 ir B4 priemones suma sudaro 4 571 mln. EUR. Kaip nurodyta 7.1.3.4 skirsnyje, tik dalis sumos, įsipareigotos skirti 2012 m. gruodžio mėn. (B3 priemonė), buvo konvertuota į faktinę kapitalo injekciją (B4 priemonė). Todėl faktiškai išmokėta valstybės paramos suma sudarė 4 021 mln. EUR.

| (181) | Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad Komisija turi atsižvelgti ne tik į absoliučią pagalbos sumą, bet ir į pagalbos sumą „lyginant su pagal riziką įvertintu banko turtu“. B1, B2, B3 ir B4 priemonės buvo suteiktos per vienus metus, nuo 2012 m. balandžio mėn. iki 2013 m. gegužės mėn. Per tą laikotarpį banko pagal riziką įvertintas turtas pasikeitė, o po banko „Emporiki Bank“ įsigijimo padidėjo. Todėl kyla klausimas, į kokį pagal riziką įvertinto turto lygį reikėtų atsižvelgti, tiksliau, ar valstybės pagalbą reikėtų vertinti remiantis tuo pagal riziką įvertintu turtu, kuris buvo laikotarpio pradžioje, ar tuo, kuris buvo laikotarpio pabaigoje. B1, B2, B3 ir B4 priemonės skirtos 2012 m. kovo mėn. (2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis) Graikijos banko nustatytam kapitalo poreikiui padengti. Kitaip tariant, tos valstybės paramos priemonės buvo skirtos padengti kapitalo poreikiams, kurie 2012 m. kovo mėn. jau egzistavo. Todėl Komisija mano, kad pagal B1, B2, B3 ir B4 priemones suteiktos pagalbos suma turėtų būti lyginama su pagal riziką įvertintu banko turtu, turėtu 2012 m. kovo 31 d. Tai, kad bankas įsigijo banką „Emporiki Bank“ daug vėliau negu 2012 m. kovo mėn., neturėtų mažinti pagalbos ir pagal riziką įvertinto turto santykio. Iš tikrųjų, pagalba netapo mažiau iškraipančia dėl to, kad bankas įsigijo turto, dėl kurio padidėjo pagal riziką įvertintas turtas. Taip pat primenama, kad nuo 2012 m. kovo mėn. iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo Graikijos bankas neatsižvelgė į Graikijos bankų padarytus įsigijimus kapitalo poreikiams patikslinti – padidinti ar sumažinti. Tai taip pat rodo, kad B1, B2, B3 ir B4 priemonės buvo pagalbos priemonės, skirtos banko, koks jis buvo 2012 m. kovo 31 d., veiklai. |
| --- | --- |

(181)

Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad Komisija turi atsižvelgti ne tik į absoliučią pagalbos sumą, bet ir į pagalbos sumą „lyginant su pagal riziką įvertintu banko turtu“. B1, B2, B3 ir B4 priemonės buvo suteiktos per vienus metus, nuo 2012 m. balandžio mėn. iki 2013 m. gegužės mėn. Per tą laikotarpį banko pagal riziką įvertintas turtas pasikeitė, o po banko „Emporiki Bank“ įsigijimo padidėjo. Todėl kyla klausimas, į kokį pagal riziką įvertinto turto lygį reikėtų atsižvelgti, tiksliau, ar valstybės pagalbą reikėtų vertinti remiantis tuo pagal riziką įvertintu turtu, kuris buvo laikotarpio pradžioje, ar tuo, kuris buvo laikotarpio pabaigoje. B1, B2, B3 ir B4 priemonės skirtos 2012 m. kovo mėn. (2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis) Graikijos banko nustatytam kapitalo poreikiui padengti. Kitaip tariant, tos valstybės paramos priemonės buvo skirtos padengti kapitalo poreikiams, kurie 2012 m. kovo mėn. jau egzistavo. Todėl Komisija mano, kad pagal B1, B2, B3 ir B4 priemones suteiktos pagalbos suma turėtų būti lyginama su pagal riziką įvertintu banko turtu, turėtu 2012 m. kovo 31 d. Tai, kad bankas įsigijo banką „Emporiki Bank“ daug vėliau negu 2012 m. kovo mėn., neturėtų mažinti pagalbos ir pagal riziką įvertinto turto santykio. Iš tikrųjų, pagalba netapo mažiau iškraipančia dėl to, kad bankas įsigijo turto, dėl kurio padidėjo pagal riziką įvertintas turtas. Taip pat primenama, kad nuo 2012 m. kovo mėn. iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo Graikijos bankas neatsižvelgė į Graikijos bankų padarytus įsigijimus kapitalo poreikiams patikslinti – padidinti ar sumažinti. Tai taip pat rodo, kad B1, B2, B3 ir B4 priemonės buvo pagalbos priemonės, skirtos banko, koks jis buvo 2012 m. kovo 31 d., veiklai.

| (182) | Pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo ir įsipareigojimo rašto priemonių vertė iš viso sudarė 4 571 mln. EUR. Ši suma sudaro 10,3 % 2012 m. kovo 31 d. banko pagal riziką įvertinto turto (95). |
| --- | --- |

(182)

Pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo ir įsipareigojimo rašto priemonių vertė iš viso sudarė 4 571 mln. EUR. Ši suma sudaro 10,3 % 2012 m. kovo 31 d. banko pagal riziką įvertinto turto (95).

| (183) | Kadangi bankui pavyko pritraukti privataus kapitalo, faktinė fondo HFSF injekcijos, skirtos bankui, suma siekė tik 4 021 mln. EUR, tai yra 9,1 % 2012 m. kovo 31 d. banko pagal riziką įvertinto turto. |
| --- | --- |

(183)

Kadangi bankui pavyko pritraukti privataus kapitalo, faktinė fondo HFSF injekcijos, skirtos bankui, suma siekė tik 4 021 mln. EUR, tai yra 9,1 % 2012 m. kovo 31 d. banko pagal riziką įvertinto turto.

7.1.4.   Išvada dėl pagalbos buvimo ir visos gautos pagalbos sumos

| (184) | A, B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.









  Nr. | Priemonė | Priemonės rūšis | Pagalbos suma | Rekapitalizavimo pagalba/pagal riziką įvertintas turtas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Privilegijuotosios akcijos | Kapitalo parama | 940 mln. EUR | 2 % |
| B1 B2 B3 B4 | Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas
  Antrasis tarpinis rekapitalizavimas
  Įsipareigojimo raštas
  HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą | Kapitalo parama | 4 571 mln. EUR
  (HFSF išmokėta suma: 4 021 mln. EUR) | 10,3 %
  (HFSF išmokėta suma: 9,1 %) |
| Visa bankui suteiktos kapitalo pagalbos suma | 5 511 mln. EUR

  (HFSF išmokėta suma: 4 961 mln. EUR) | 12,3 %
  (HFSF išmokėta suma: 11,1 %) |
| Nr. | Priemonė | Priemonės rūšis | Nominali pagalbos suma |
| L1 | Parama likvidumui padidinti | Garantija
  Obligacijomis padengta paskola | Garantijos: 2011 m. lapkričio 30 d. 14 mlrd. EUR
  Obligacijomis padengta paskola: 2011 m. rugsėjo 30 d. 1,6 mlrd. EUR |
| L2 | Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti | Finansavimas ir garantija | 2012 m. gruodžio 31 d. 23,6 mlrd. EUR |
| Visa bankui suteiktos paramos likvidumui padidinti suma | 39,2 mlrd. EUR |

(184)

A, B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.

Nr.

Priemonė

Priemonės rūšis

Pagalbos suma

Rekapitalizavimo pagalba/pagal riziką įvertintas turtas

A

Privilegijuotosios akcijos

Kapitalo parama

940 mln. EUR

2 %

B1 B2 B3 B4

Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas

Antrasis tarpinis rekapitalizavimas

Įsipareigojimo raštas

HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą

Kapitalo parama

4 571 mln. EUR

(HFSF išmokėta suma: 4 021 mln. EUR)

10,3 %

(HFSF išmokėta suma: 9,1 %)

Visa bankui suteiktos kapitalo pagalbos suma

5 511 mln. EUR

(HFSF išmokėta suma: 4 961 mln. EUR)

12,3 %

(HFSF išmokėta suma: 11,1 %)

Nr.

Priemonė

Priemonės rūšis

Nominali pagalbos suma

L1

Parama likvidumui padidinti

Garantija

Obligacijomis padengta paskola

Garantijos: 2011 m. lapkričio 30 d. 14 mlrd. EUR

Obligacijomis padengta paskola: 2011 m. rugsėjo 30 d. 1,6 mlrd. EUR

L2

Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti

Finansavimas ir garantija

2012 m. gruodžio 31 d. 23,6 mlrd. EUR

Visa bankui suteiktos paramos likvidumui padidinti suma

39,2 mlrd. EUR

7.2.   TEISINIS SUDERINAMUMO VERTINIMO PAGRINDAS

| (185) | Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“. |
| --- | --- |

(185)

Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“.

| (186) | Komisija pripažino, kad pasaulio finansų krizė gali sukelti didelių kurios nors valstybės narės ekonomikos sutrikimų ir kad tie sutrikimai gali būti atitaisyti paramos bankams priemonėmis. Tai patvirtinta 2008 m. Bankų komunikate, Kapitalo atkūrimo komunikate ir Restruktūrizavimo komunikate. Komisija ir toliau mano, kad, atsižvelgiant į vėl kilusią įtampą finansų rinkose, valstybės pagalbos patvirtinimo sąlygos, nustatytos Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punkte, įvykdytos. Komisija šią nuomonę patvirtino priimdama 2011 m. Pratęsimo komunikatą (96) ir 2013 m. Bankų komunikatą. |
| --- | --- |

(186)

Komisija pripažino, kad pasaulio finansų krizė gali sukelti didelių kurios nors valstybės narės ekonomikos sutrikimų ir kad tie sutrikimai gali būti atitaisyti paramos bankams priemonėmis. Tai patvirtinta 2008 m. Bankų komunikate, Kapitalo atkūrimo komunikate ir Restruktūrizavimo komunikate. Komisija ir toliau mano, kad, atsižvelgiant į vėl kilusią įtampą finansų rinkose, valstybės pagalbos patvirtinimo sąlygos, nustatytos Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punkte, įvykdytos. Komisija šią nuomonę patvirtino priimdama 2011 m. Pratęsimo komunikatą (96) ir 2013 m. Bankų komunikatą.

| (187) | Kalbant apie Graikijos ekonomiką, priimdama sprendimus, kuriais patvirtino ir pratęsė Graikijos bankams skirtą paramos schemą, taip pat patvirtindama konkretiems Graikijos bankams suteiktas valstybės pagalbos priemones (97) Komisija pripažino, kad yra kilusi didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų grėsmė ir kad valstybės parama bankams yra tinkama priemonė tiems sutrikimams atitaisyti. Todėl teisinis pagalbos priemonių vertinimo pagrindas turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas. |
| --- | --- |

(187)

Kalbant apie Graikijos ekonomiką, priimdama sprendimus, kuriais patvirtino ir pratęsė Graikijos bankams skirtą paramos schemą, taip pat patvirtindama konkretiems Graikijos bankams suteiktas valstybės pagalbos priemones (97) Komisija pripažino, kad yra kilusi didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų grėsmė ir kad valstybės parama bankams yra tinkama priemonė tiems sutrikimams atitaisyti. Todėl teisinis pagalbos priemonių vertinimo pagrindas turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas.

| (188) | Per finansų krizę Komisija nustatė įvairioms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate. |
| --- | --- |

(188)

Per finansų krizę Komisija nustatė įvairioms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate.

| (189) | Kaip nurodyta 2008 m. bankų komunikato 15 dalyje, tam, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus:






  a) | tinkamumo – pagalba turi būti tikslinga, kad ja būtų galima veiksmingai pašalinti didelius ekonomikos sutrikimus. To nebus, jeigu priemonė bus netinkama sutrikimams atitaisyti; |
| --- | --- | --- |

(189)

Kaip nurodyta 2008 m. bankų komunikato 15 dalyje, tam, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus:

a)

tinkamumo – pagalba turi būti tikslinga, kad ja būtų galima veiksmingai pašalinti didelius ekonomikos sutrikimus. To nebus, jeigu priemonė bus netinkama sutrikimams atitaisyti;

| b) | būtinumo – savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti. Todėl ji turi būti apribota iki mažiausios sumos, būtinos tikslui pasiekti, o jos forma turi labiausiai tikti sutrikimams atitaisyti; |
| --- | --- |

b)

būtinumo – savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti. Todėl ji turi būti apribota iki mažiausios sumos, būtinos tikslui pasiekti, o jos forma turi labiausiai tikti sutrikimams atitaisyti;

| c) | proporcingumo – turi būti užtikrinta tinkama teigiamo priemonės poveikio ir konkurencijos iškraipymų pusiausvyra, kad iškraipymai būtų apriboti iki mažiausio dydžio, būtino priemonės tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

c)

proporcingumo – turi būti užtikrinta tinkama teigiamo priemonės poveikio ir konkurencijos iškraipymų pusiausvyra, kad iškraipymai būtų apriboti iki mažiausio dydžio, būtino priemonės tikslams pasiekti.

| (190) | Gairės dėl rekapitalizavimo priemonių pateikiamos Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate. |
| --- | --- |

(190)

Gairės dėl rekapitalizavimo priemonių pateikiamos Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate.

| (191) | Restruktūrizavimo komunikate apibūdinamas požiūris, kurio Komisija laikosi vertindama restruktūrizavimo planus, visų pirma dėl būtinybės atkurti gyvybingumą, užtikrinti tinkamą pagalbos gavėjo įnašą ir riboti konkurencijos iškraipymą. |
| --- | --- |

(191)

Restruktūrizavimo komunikate apibūdinamas požiūris, kurio Komisija laikosi vertindama restruktūrizavimo planus, visų pirma dėl būtinybės atkurti gyvybingumą, užtikrinti tinkamą pagalbos gavėjo įnašą ir riboti konkurencijos iškraipymą.

| (192) | Ta sistema buvo papildyta 2013 m. Bankų komunikatu, kuris taikomas pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta po 2013 m. liepos 31 d. |
| --- | --- |

(192)

Ta sistema buvo papildyta 2013 m. Bankų komunikatu, kuris taikomas pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta po 2013 m. liepos 31 d.

7.2.1.   Teisinis bankui suteiktos paramos likvidumui padidinti (L1 priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas

| (193) | Banko jau gauta parama likvidumui padidinti galutinai patvirtinta priėmus kelis sprendimus, kuriais leista taikyti priemones pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, schemos pakeitimus bei pratęsimus (98). Ateityje visa parama likvidumui padidinti bankui turės būti teikiama pagal tinkamai Komisijos patvirtintą schemą. Prieš suteikiant tokią pagalbą, jos sąlygas turės patvirtinti Komisija, todėl šiame sprendime jų toliau vertinti nereikia. |
| --- | --- |

(193)

Banko jau gauta parama likvidumui padidinti galutinai patvirtinta priėmus kelis sprendimus, kuriais leista taikyti priemones pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, schemos pakeitimus bei pratęsimus (98). Ateityje visa parama likvidumui padidinti bankui turės būti teikiama pagal tinkamai Komisijos patvirtintą schemą. Prieš suteikiant tokią pagalbą, jos sąlygas turės patvirtinti Komisija, todėl šiame sprendime jų toliau vertinti nereikia.

7.2.2.   Teisinis privilegijuotųjų akcijų (A priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas

| (194) | 2009 m. rekapitalizavimas privilegijuotosiomis akcijomis (A priemonė) buvo įvykdytas pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri 2008 m. buvo patvirtinta pagal 2008 m. Bankų komunikatą kaip Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis. Todėl pagal 2008 m. Bankų komunikatą jos iš naujo vertinti nereikia, ją reikia vertinti tik pagal Restruktūrizavimo komunikatą. |
| --- | --- |

(194)

2009 m. rekapitalizavimas privilegijuotosiomis akcijomis (A priemonė) buvo įvykdytas pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri 2008 m. buvo patvirtinta pagal 2008 m. Bankų komunikatą kaip Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis. Todėl pagal 2008 m. Bankų komunikatą jos iš naujo vertinti nereikia, ją reikia vertinti tik pagal Restruktūrizavimo komunikatą.

7.2.3.   Teisinis valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (L2 priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas

| (195) | Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (L2 priemonė) suderinamumas pirmiausia turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Visai po 2013 m. rugpjūčio 1 d. teikiamai valstybės garantuojamai skubiai paramai likvidumui padidinti taikomas 2013 m. Bankų komunikatas. |
| --- | --- |

(195)

Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (L2 priemonė) suderinamumas pirmiausia turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Visai po 2013 m. rugpjūčio 1 d. teikiamai valstybės garantuojamai skubiai paramai likvidumui padidinti taikomas 2013 m. Bankų komunikatas.

7.2.4.   Teisinis fondo HFSF suteiktų rekapitalizavimo priemonių (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumo vertinimo pagrindas

| (196) | Fondo HFSF vykdyto rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumas, ypač atlygis, pirmiausia turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu, Kapitalo atkūrimo komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ Komisija išreiškė abejonių dėl B1 priemonės suderinamumo su tais komunikatais. Kadangi tos priemonės buvo įgyvendintos iki 2013 m. liepos 31 d., joms 2013 m. Bankų komunikatas netaikomas. Fondo HFSF vykdyto rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumas taip pat turėtų būti vertinamas remiantis Restruktūrizavimo komunikatu. |
| --- | --- |

(196)

Fondo HFSF vykdyto rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumas, ypač atlygis, pirmiausia turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu, Kapitalo atkūrimo komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ Komisija išreiškė abejonių dėl B1 priemonės suderinamumo su tais komunikatais. Kadangi tos priemonės buvo įgyvendintos iki 2013 m. liepos 31 d., joms 2013 m. Bankų komunikatas netaikomas. Fondo HFSF vykdyto rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumas taip pat turėtų būti vertinamas remiantis Restruktūrizavimo komunikatu.

7.3.   L2 PRIEMONĖS ATITIKTIS 2008 M. BANKŲ KOMUNIKATUI, 2011 M. PRATĘSIMO KOMUNIKATUI IR 2013 M. BANKŲ KOMUNIKATUI

| (197) | Kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus: tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo. |
| --- | --- |

(197)

Kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus: tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.

| (198) | Kadangi Graikijos bankai negalėjo naudotis didmeninėmis rinkomis ir tapo visiškai priklausomi nuo centrinio banko finansavimo, kaip nurodyta 26 konstatuojamojoje dalyje, o bankas negalėjo pasiskolinti pakankamai lėšų naudodamasis įprastinėmis refinansavimo operacijomis, bankui reikėjo valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti, kad jo likvidumas būtų pakankamas ir jis galėtų vykdyti įsipareigojimus. Komisija mano, kad L2 priemonė yra tinkama priemonė dideliems sutrikimams, kurių būtų kilę dėl banko įsipareigojimų neįvykdymo, atitaisyti. |
| --- | --- |

(198)

Kadangi Graikijos bankai negalėjo naudotis didmeninėmis rinkomis ir tapo visiškai priklausomi nuo centrinio banko finansavimo, kaip nurodyta 26 konstatuojamojoje dalyje, o bankas negalėjo pasiskolinti pakankamai lėšų naudodamasis įprastinėmis refinansavimo operacijomis, bankui reikėjo valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti, kad jo likvidumas būtų pakankamas ir jis galėtų vykdyti įsipareigojimus. Komisija mano, kad L2 priemonė yra tinkama priemonė dideliems sutrikimams, kurių būtų kilę dėl banko įsipareigojimų neįvykdymo, atitaisyti.

| (199) | Kadangi dėl valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti bankas patiria palyginti didelių finansavimo išlaidų, bankas yra pakankamai suinteresuotas plėtodamas savo veiklą vengti priklausomybės nuo to finansavimo šaltinio. Bankas turėjo mokėti [...] baziniais punktais didesnes palūkanas nei įprastinių Eurosistemos refinansavimo operacijų atveju. Be to, bankas valstybei turėjo mokėti [...] bazinių punktų garantijos mokestį. Todėl visos banko valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti išlaidos yra daug didesnės nei įprastos ECB refinansavimo išlaidos. Visų pirma, tų išlaidų skirtumas yra didesnis nei 2011 m. Pratęsimo komunikate nustatytas garantijos mokesčio dydis. Todėl galima laikyti, kad bendras valstybės nustatytas atlygis buvo pakankamas. Kalbant apie valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti sumą, Graikijos bankas ir ECB ją reguliariai peržiūri atsižvelgdami į faktinius banko poreikius. Jie atidžiai stebi, kaip ji naudojama, ir užtikrina, kad ji būtų apribota iki mažiausio būtino dydžio. Todėl L2 priemone bankui nesuteikiama perteklinio likvidumo, kuris galėtų būti naudojamas konkurenciją iškreipiančiai veiklai finansuoti. Ta priemonė yra apribota iki mažiausio būtino dydžio. |
| --- | --- |

(199)

Kadangi dėl valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti bankas patiria palyginti didelių finansavimo išlaidų, bankas yra pakankamai suinteresuotas plėtodamas savo veiklą vengti priklausomybės nuo to finansavimo šaltinio. Bankas turėjo mokėti [...] baziniais punktais didesnes palūkanas nei įprastinių Eurosistemos refinansavimo operacijų atveju. Be to, bankas valstybei turėjo mokėti [...] bazinių punktų garantijos mokestį. Todėl visos banko valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti išlaidos yra daug didesnės nei įprastos ECB refinansavimo išlaidos. Visų pirma, tų išlaidų skirtumas yra didesnis nei 2011 m. Pratęsimo komunikate nustatytas garantijos mokesčio dydis. Todėl galima laikyti, kad bendras valstybės nustatytas atlygis buvo pakankamas. Kalbant apie valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti sumą, Graikijos bankas ir ECB ją reguliariai peržiūri atsižvelgdami į faktinius banko poreikius. Jie atidžiai stebi, kaip ji naudojama, ir užtikrina, kad ji būtų apribota iki mažiausio būtino dydžio. Todėl L2 priemone bankui nesuteikiama perteklinio likvidumo, kuris galėtų būti naudojamas konkurenciją iškreipiančiai veiklai finansuoti. Ta priemonė yra apribota iki mažiausio būtino dydžio.

| (200) | Šitaip atidžiai stebint, kaip naudojama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, ir reguliariai tikrinant, ar naudojama tik mažiausio būtino dydžio parama, taip pat užtikrinama, kad šis likvidumas būtų proporcingas ir dėl jo nebūtų nederamai iškraipoma konkurencija. Komisija taip pat pažymi, kad Graikija įsipareigojo užtikrinti, jog bankas įgyvendins restruktūrizavimo priemones taip sumažindamas savo priklausomybę nuo centrinio banko finansavimo, ir kad bankas laikysis 7.6 skirsnyje išnagrinėtų elgesio apribojimų. Šiais veiksniais užtikrinama, kad priklausomybė nuo paramos likvidumui padidinti būtų panaikinta kuo greičiau ir kad ši pagalba būtų proporcinga. |
| --- | --- |

(200)

Šitaip atidžiai stebint, kaip naudojama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, ir reguliariai tikrinant, ar naudojama tik mažiausio būtino dydžio parama, taip pat užtikrinama, kad šis likvidumas būtų proporcingas ir dėl jo nebūtų nederamai iškraipoma konkurencija. Komisija taip pat pažymi, kad Graikija įsipareigojo užtikrinti, jog bankas įgyvendins restruktūrizavimo priemones taip sumažindamas savo priklausomybę nuo centrinio banko finansavimo, ir kad bankas laikysis 7.6 skirsnyje išnagrinėtų elgesio apribojimų. Šiais veiksniais užtikrinama, kad priklausomybė nuo paramos likvidumui padidinti būtų panaikinta kuo greičiau ir kad ši pagalba būtų proporcinga.

| (201) | Todėl L2 priemonė atitinka 2008 m. Bankų komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą. Kadangi 2013 m. Bankų komunikate papildomų reikalavimų dėl garantijų nenustatyta, L2 priemonė taip pat atitinka 2013 m. Bankų komunikatą. |
| --- | --- |

(201)

Todėl L2 priemonė atitinka 2008 m. Bankų komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą. Kadangi 2013 m. Bankų komunikate papildomų reikalavimų dėl garantijų nenustatyta, L2 priemonė taip pat atitinka 2013 m. Bankų komunikatą.

7.4.   B1, B2, B3 IR B4 PRIEMONIŲ ATITIKTIS 2008 M. BANKŲ KOMUNIKATUI, KAPITALO ATKŪRIMO KOMUNIKATUI IR 2011 M. PRATĘSIMO KOMUNIKATUI

| (202) | Kaip nurodyta 189 konstatuojamojoje dalyje ir 2008 m. bankų komunikato 15 punkte, tam, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus (99): tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo. |
| --- | --- |

(202)

Kaip nurodyta 189 konstatuojamojoje dalyje ir 2008 m. bankų komunikato 15 punkte, tam, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus (99): tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.

| (203) | Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas dydžio. |
| --- | --- |

(203)

Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas dydžio.

7.4.1.   Priemonių tinkamumas

| (204) | Įvertinusi fondo HFSF rekapitalizavimo priemonių (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) tinkamumą, Komisija mano, kad šios priemonės yra tinkamos, nes padeda bankui laikytis kapitalo reikalavimų. Be fondo HFSF rekapitalizavimo priemonių, bankas nebūtų galėjęs tęsti veiklos ir būtų praradęs galimybę naudotis ECB refinansavimo operacijomis. |
| --- | --- |

(204)

Įvertinusi fondo HFSF rekapitalizavimo priemonių (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) tinkamumą, Komisija mano, kad šios priemonės yra tinkamos, nes padeda bankui laikytis kapitalo reikalavimų. Be fondo HFSF rekapitalizavimo priemonių, bankas nebūtų galėjęs tęsti veiklos ir būtų praradęs galimybę naudotis ECB refinansavimo operacijomis.

| (205) | Šiuo atžvilgiu sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ Komisija pažymėjo, kad bankas yra vienas didžiausių bankų Graikijoje tiek skolinimo, tiek surinktų indėlių požiūriu. Taigi bankas yra sisteminės svarbos Graikijos bankas. Todėl, jeigu bankas būtų nevykdęs įsipareigojimų, būtų kilę didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų. To meto aplinkybėmis Graikijos finansų įstaigoms buvo sunku gauti finansavimo. Dėl finansavimo trūkumo jų galimybės teikti paskolas Graikijos ekonomikai buvo ribotos. Jeigu bankas būtų nevykdęs savo įsipareigojimų tokiomis sąlygomis, ekonomikos sutrikimai būtų buvę dar didesni. Be to, B1, B2, B3 ir B4 priemonės daugiausia buvo taikomos dėl PSD programos, labai neįprasto ir neprognozuojamo įvykio, o ne dėl netinkamo banko valdymo ar dėl to, kad būtų buvę prisiimta pernelyg didelės rizikos. Todėl tomis priemonėmis iš esmės buvo sprendžiamos PSD programos rezultatų sukeltos problemos ir padedama išlaikyti Graikijos finansinį stabilumą. |
| --- | --- |

(205)

Šiuo atžvilgiu sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ Komisija pažymėjo, kad bankas yra vienas didžiausių bankų Graikijoje tiek skolinimo, tiek surinktų indėlių požiūriu. Taigi bankas yra sisteminės svarbos Graikijos bankas. Todėl, jeigu bankas būtų nevykdęs įsipareigojimų, būtų kilę didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų. To meto aplinkybėmis Graikijos finansų įstaigoms buvo sunku gauti finansavimo. Dėl finansavimo trūkumo jų galimybės teikti paskolas Graikijos ekonomikai buvo ribotos. Jeigu bankas būtų nevykdęs savo įsipareigojimų tokiomis sąlygomis, ekonomikos sutrikimai būtų buvę dar didesni. Be to, B1, B2, B3 ir B4 priemonės daugiausia buvo taikomos dėl PSD programos, labai neįprasto ir neprognozuojamo įvykio, o ne dėl netinkamo banko valdymo ar dėl to, kad būtų buvę prisiimta pernelyg didelės rizikos. Todėl tomis priemonėmis iš esmės buvo sprendžiamos PSD programos rezultatų sukeltos problemos ir padedama išlaikyti Graikijos finansinį stabilumą.

| (206) | Sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ Komisija pareiškė abejojanti, ar buvo nedelsiant imtasi visų įmanomų priemonių, kad bankui ateityje vėl neprireiktų pagalbos. Kaip nurodyta šio sprendimo 121 ir 122 konstatuojamosiose dalyse, Graikija įsipareigojo imtis tam tikrų su banko valdymu ir komercine veikla susijusių veiksmų. Kaip aprašyta 99 ir 106 konstatuojamosiose dalyse, bankas taip pat iš esmės restruktūrizavo savo veiklą, jau pritaikė nemažai sąnaudų mažinimo priemonių. Taigi Komisijos abejonės buvo išsklaidytos. |
| --- | --- |

(206)

Sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ Komisija pareiškė abejojanti, ar buvo nedelsiant imtasi visų įmanomų priemonių, kad bankui ateityje vėl neprireiktų pagalbos. Kaip nurodyta šio sprendimo 121 ir 122 konstatuojamosiose dalyse, Graikija įsipareigojo imtis tam tikrų su banko valdymu ir komercine veikla susijusių veiksmų. Kaip aprašyta 99 ir 106 konstatuojamosiose dalyse, bankas taip pat iš esmės restruktūrizavo savo veiklą, jau pritaikė nemažai sąnaudų mažinimo priemonių. Taigi Komisijos abejonės buvo išsklaidytos.

| (207) | Sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ Komisija taip pat pareiškė abejojanti, ar numatytos pakankamos apsaugos priemonės tam atvejui, jeigu banko kontrolę perimtų valstybė arba jeigu kontrolę išlaikytų privatūs akcininkai, o didžioji nuosavybės dalis priklausytų valstybei. Komisija pažymi, kad šio Sprendimo 121 ir 122 konstatuojamosiose dalyse aprašytais įsipareigojimais užtikrinama, kad banko kredito operacijos būtų vykdomos komerciniais pagrindais, o kasdienė veikla būtų apsaugota nuo valstybės kišimosi. Fondo HFSF ir banko sutartu santykių modeliu taip pat užtikrinama, kad valstybės, kaip pagrindinės akcininkės, interesai būtų apsaugoti nuo to, kad banko vadovybė neprisiimtų pernelyg didelės rizikos. |
| --- | --- |

(207)

Sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ Komisija taip pat pareiškė abejojanti, ar numatytos pakankamos apsaugos priemonės tam atvejui, jeigu banko kontrolę perimtų valstybė arba jeigu kontrolę išlaikytų privatūs akcininkai, o didžioji nuosavybės dalis priklausytų valstybei. Komisija pažymi, kad šio Sprendimo 121 ir 122 konstatuojamosiose dalyse aprašytais įsipareigojimais užtikrinama, kad banko kredito operacijos būtų vykdomos komerciniais pagrindais, o kasdienė veikla būtų apsaugota nuo valstybės kišimosi. Fondo HFSF ir banko sutartu santykių modeliu taip pat užtikrinama, kad valstybės, kaip pagrindinės akcininkės, interesai būtų apsaugoti nuo to, kad banko vadovybė neprisiimtų pernelyg didelės rizikos.

| (208) | Todėl B1, B2, B3 ir B4 priemonėmis užtikrinama, kad būtų išsaugotas Graikijos finansinis stabilumas. Imtasi reikšmingų veiksmų siekiant sumažinti būsimus nuostolius ir užtikrinti, kad banko veiklai nekiltų pavojaus dėl netinkamo valdymo. Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra tinkamos. |
| --- | --- |

(208)

Todėl B1, B2, B3 ir B4 priemonėmis užtikrinama, kad būtų išsaugotas Graikijos finansinis stabilumas. Imtasi reikšmingų veiksmų siekiant sumažinti būsimus nuostolius ir užtikrinti, kad banko veiklai nekiltų pavojaus dėl netinkamo valdymo. Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra tinkamos.

7.4.2.   Būtinumas. Pagalbos apribojimas iki mažiausio dydžio

| (209) | Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti. Tai reiškia, kad kapitalo injekcija turi būti mažiausio tikslui pasiekti būtino dydžio. |
| --- | --- |

(209)

Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti. Tai reiškia, kad kapitalo injekcija turi būti mažiausio tikslui pasiekti būtino dydžio.

| (210) | Kapitalo paramos sumą Graikijos bankas apskaičiavo atlikdamas testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, siekdamas užtikrinti, kad 2012–2014 m. laikotarpiu bendras 1 lygio nuosavas kapitalas ir toliau būtų didesnis už tam tikrą lygį, kaip parodyta 3 lentelėje. Todėl jis bankui nesuteikia jokio perteklinio kapitalo. Kaip paaiškinta 206 konstatuojamojoje dalyje, imtasi veiksmų siekiant sumažinti riziką, kad bankui gali prireikti papildomos pagalbos ateityje. |
| --- | --- |

(210)

Kapitalo paramos sumą Graikijos bankas apskaičiavo atlikdamas testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, siekdamas užtikrinti, kad 2012–2014 m. laikotarpiu bendras 1 lygio nuosavas kapitalas ir toliau būtų didesnis už tam tikrą lygį, kaip parodyta 3 lentelėje. Todėl jis bankui nesuteikia jokio perteklinio kapitalo. Kaip paaiškinta 206 konstatuojamojoje dalyje, imtasi veiksmų siekiant sumažinti riziką, kad bankui gali prireikti papildomos pagalbos ateityje.

| (211) | Vertindama atlygį už pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B1 ir B2 priemonės), Komisija primena, kad šios priemonės suteiktos, atitinkamai, 2012 m. gegužės ir gruodžio mėn. ir išmokėtos natūra, t. y. EFSF obligacijomis. Fondas HFSF kaip atlygį nuo tų EFSF obligacijų išmokėjimo dienos iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo dienos gavo sukauptas palūkanas už EFSF obligacijas ir 1 % dydžio mokestį (100). Kaip pabrėžta sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“, tas atlygis yra mažesnis už Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytą 7–9 % ribą. Tačiau mažesnis atlygis taikomas ribotą laikotarpį – vienus metus už B1 priemonę ir penkis mėnesius už B2 priemonę (t. y. kol tarpinio rekapitalizavimo priemonės bus konvertuotos į standartinio rekapitalizavimo paprastosiomis akcijomis priemones (B4 priemonė)). Nors dėl pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo esamų akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis nesumažėjo, įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, t. y. konvertavus pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemones, tų akcininkų valdoma dalis gerokai sumažėjo – turima banko nuosavo kapitalo dalis sumažėjo iki 4,9 %. Taip baigėsi nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos buvusi neįprasta padėtis. Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ išreikštos abejonės buvo išsklaidytos. |
| --- | --- |

(211)

Vertindama atlygį už pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B1 ir B2 priemonės), Komisija primena, kad šios priemonės suteiktos, atitinkamai, 2012 m. gegužės ir gruodžio mėn. ir išmokėtos natūra, t. y. EFSF obligacijomis. Fondas HFSF kaip atlygį nuo tų EFSF obligacijų išmokėjimo dienos iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo dienos gavo sukauptas palūkanas už EFSF obligacijas ir 1 % dydžio mokestį (100). Kaip pabrėžta sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“, tas atlygis yra mažesnis už Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytą 7–9 % ribą. Tačiau mažesnis atlygis taikomas ribotą laikotarpį – vienus metus už B1 priemonę ir penkis mėnesius už B2 priemonę (t. y. kol tarpinio rekapitalizavimo priemonės bus konvertuotos į standartinio rekapitalizavimo paprastosiomis akcijomis priemones (B4 priemonė)). Nors dėl pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo esamų akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis nesumažėjo, įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, t. y. konvertavus pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemones, tų akcininkų valdoma dalis gerokai sumažėjo – turima banko nuosavo kapitalo dalis sumažėjo iki 4,9 %. Taip baigėsi nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos buvusi neįprasta padėtis. Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ išreikštos abejonės buvo išsklaidytos.

| (212) | Antra, atsižvelgdama į netipinę banko sunkumų atsiradimo priežastį, nes nuostoliai susidarė daugiausia dėl teisės į skolą atsisakymo valstybės naudai (PSD programos ir skolos vertybinių popierių išpirkimo, dėl kurių valstybė gauna reikšmingą naudą, t. y. sumažėja skola) ir dėl užsitęsusio šalies rinkos nuosmukio sukeltų padarinių, Komisija gali pritarti tokiam laikinam nuokrypiui nuo Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytų standartinio atlygio reikalavimų (101). |
| --- | --- |

(212)

Antra, atsižvelgdama į netipinę banko sunkumų atsiradimo priežastį, nes nuostoliai susidarė daugiausia dėl teisės į skolą atsisakymo valstybės naudai (PSD programos ir skolos vertybinių popierių išpirkimo, dėl kurių valstybė gauna reikšmingą naudą, t. y. sumažėja skola) ir dėl užsitęsusio šalies rinkos nuosmukio sukeltų padarinių, Komisija gali pritarti tokiam laikinam nuokrypiui nuo Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytų standartinio atlygio reikalavimų (101).

| (213) | Pagal B3 priemonę prisiimtas įsipareigojimas suteikti kapitalo. Tas 2012 m. gruodžio mėn. prisiimtas įsipareigojimas įvykdytas vos po penkių mėnesių, 2013 m. gegužės–birželio mėn. skyrus faktinę kapitalo injekciją. Dėl tos priežasties ir dėl 212 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių priimtina, kad už tą įsipareigojimą nemokėtas joks atlygis. |
| --- | --- |

(213)

Pagal B3 priemonę prisiimtas įsipareigojimas suteikti kapitalo. Tas 2012 m. gruodžio mėn. prisiimtas įsipareigojimas įvykdytas vos po penkių mėnesių, 2013 m. gegužės–birželio mėn. skyrus faktinę kapitalo injekciją. Dėl tos priežasties ir dėl 212 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių priimtina, kad už tą įsipareigojimą nemokėtas joks atlygis.

| (214) | B4 priemonės atveju, remiantis 2011 m. Pratęsimo komunikato 8 punktu, pasirašomų kapitalo injekcijų akcijų kaina turėtų būti pakankamai diskontuota (patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą), kad būtų pakankamai užtikrinta, jog valstybė gautų deramą atlygį. Nors to rekapitalizavimo atveju akcijų kaina nebuvo labai diskontuota (patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą), iš tikrųjų teorinės kainos be pasirašymo mokesčio buvo neįmanoma reikšmingai diskontuoti (102). Iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo banko rinkos kapitalizacija sudarė tik keletą šimtų milijonų eurų. Tokiomis aplinkybėmis kyla klausimas, ar esami akcininkai turėjo netekti visos savo dalies. Komisija pažymi, kad nustatyta emisijos kaina – 50 % diskontuota vidutinė rinkos kaina 50 dienų iki emisijos kainos nustatymo dienos. Komisija taip pat pažymi, kad ankstesnių akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis gerokai sumažėjo, nes, atlikus rekapitalizavimą, jie turėjo tik 4,9 % banko akcijų. Todėl dar didesnis rinkos kainos diskontavimas būtų turėjęs tik nežymų poveikį fondo HFSF atlygiui. Atsižvelgdama į ypatingą Graikijos bankų padėtį, kaip paaiškinta 212 konstatuojamojoje dalyje, ir į tai, kad pagalbos prireikė dėl teisės į skolą atsisakymo valstybės naudai, Komisija mano, kad valstybės pasirašytų akcijų emisijos kaina yra pakankamai maža. |
| --- | --- |

(214)

B4 priemonės atveju, remiantis 2011 m. Pratęsimo komunikato 8 punktu, pasirašomų kapitalo injekcijų akcijų kaina turėtų būti pakankamai diskontuota (patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą), kad būtų pakankamai užtikrinta, jog valstybė gautų deramą atlygį. Nors to rekapitalizavimo atveju akcijų kaina nebuvo labai diskontuota (patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą), iš tikrųjų teorinės kainos be pasirašymo mokesčio buvo neįmanoma reikšmingai diskontuoti (102). Iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo banko rinkos kapitalizacija sudarė tik keletą šimtų milijonų eurų. Tokiomis aplinkybėmis kyla klausimas, ar esami akcininkai turėjo netekti visos savo dalies. Komisija pažymi, kad nustatyta emisijos kaina – 50 % diskontuota vidutinė rinkos kaina 50 dienų iki emisijos kainos nustatymo dienos. Komisija taip pat pažymi, kad ankstesnių akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis gerokai sumažėjo, nes, atlikus rekapitalizavimą, jie turėjo tik 4,9 % banko akcijų. Todėl dar didesnis rinkos kainos diskontavimas būtų turėjęs tik nežymų poveikį fondo HFSF atlygiui. Atsižvelgdama į ypatingą Graikijos bankų padėtį, kaip paaiškinta 212 konstatuojamojoje dalyje, ir į tai, kad pagalbos prireikė dėl teisės į skolą atsisakymo valstybės naudai, Komisija mano, kad valstybės pasirašytų akcijų emisijos kaina yra pakankamai maža.

| (215) | Fondas HFSF taip pat išleido varantų ir už kiekvieną privataus investuotojo, dalyvavusio vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, pasirašytą naują akciją suteikė po vieną varantą. Fondas HFSF šiuos varantus suteikė nemokamai. Kaip paaiškinta 93 konstatuojamojoje dalyje, kiekvienu varantu suteikiama teisė nupirkti 7,40 HFSF akcijų pasirinktais intervalais ir vykdymo kainomis. Vykdymo kaina yra apskaičiuojama prie pasirašymo kainos pridėjus metinę ir kaupiamąją maržą (4 % už pirmus metus, 5 % už antrus, 6 % už trečius, 7 % už ketvirtus metus ir 8 % metinę normą, perskaičiuotą už paskutinius šešis mėnesius). Atlygis, kurį fondas HFSF gavo už turimas akcijas, de facto apribotas iki šio lygio. Tas atlygis yra mažesnis už Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytą 7–9 % ribą. Tačiau kadangi šie varantai buvo pagrindinis teisių emisijos ir neviešo platinimo, kurį bankas paskelbė iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo, sėkmės veiksnys, Komisija mano, kad dėl jų bankas galėjo sumažinti pagalbą 550 mln. EUR. Iš tikrųjų, dėl mažo banko kapitalo pakankamumo iki rekapitalizavimo ir dėl didelio tuo metu vyravusio netikrumo, atlikus modeliavimus, kurie tuo metu buvo galimi, matyti, kad be varantų privatūs investuotojai nebūtų gavę pakankamos grąžos ir nebūtų dalyvavę. Dėl 205 ir 212 konstatuojamosiose dalyje paaiškintų priežasčių, kadangi fondas HFSF gautų minimalų teigiamą atlygį, jei varantais būtų pasinaudota, ir kadangi EFPM buvo siekiama pritraukti privačių investuotojų, kad kai kurie bankai ir toliau būtų valdomi privačių subjektų bei būtų išvengta padėties, kai visą bankų sektorių kontroliuotų fondas HFSF, Komisija gali sutikti su tokia Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytų standartinio atlygio reikalavimų išlyga. Su tuo sutikti galima remiantis ir tuo, kad 2014 m. kovo mėn. iš dalies pakeistame fondo HFSF įstatyme akcinio kapitalo didinimo be pirmumo teisės atveju nenumatyta varantų korekcijų, ir tuo, kad teisių emisijos atveju galima koreguoti tik varanto vykdymo kainą, o koregavimas gali būti atliekamas tik ex post ir tik iki fondo HFSF gautų pajamų iš pasirašymo su pirmumo teise teisių pardavimo sumos. Be to, kadangi Graikija įsipareigojo prieš bet kokį HFSF išleistų varantų išpirkimą prašyti Komisijos patvirtinimo, Komisija galės užtikrinti, kad jokiais ateityje vykdysimais išpirkimais fondo HFSF atlygis daugiau nebūtų mažinamas, o varantų turėtojams – didinamas. |
| --- | --- |

(215)

Fondas HFSF taip pat išleido varantų ir už kiekvieną privataus investuotojo, dalyvavusio vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, pasirašytą naują akciją suteikė po vieną varantą. Fondas HFSF šiuos varantus suteikė nemokamai. Kaip paaiškinta 93 konstatuojamojoje dalyje, kiekvienu varantu suteikiama teisė nupirkti 7,40 HFSF akcijų pasirinktais intervalais ir vykdymo kainomis. Vykdymo kaina yra apskaičiuojama prie pasirašymo kainos pridėjus metinę ir kaupiamąją maržą (4 % už pirmus metus, 5 % už antrus, 6 % už trečius, 7 % už ketvirtus metus ir 8 % metinę normą, perskaičiuotą už paskutinius šešis mėnesius). Atlygis, kurį fondas HFSF gavo už turimas akcijas, de facto apribotas iki šio lygio. Tas atlygis yra mažesnis už Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytą 7–9 % ribą. Tačiau kadangi šie varantai buvo pagrindinis teisių emisijos ir neviešo platinimo, kurį bankas paskelbė iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo, sėkmės veiksnys, Komisija mano, kad dėl jų bankas galėjo sumažinti pagalbą 550 mln. EUR. Iš tikrųjų, dėl mažo banko kapitalo pakankamumo iki rekapitalizavimo ir dėl didelio tuo metu vyravusio netikrumo, atlikus modeliavimus, kurie tuo metu buvo galimi, matyti, kad be varantų privatūs investuotojai nebūtų gavę pakankamos grąžos ir nebūtų dalyvavę. Dėl 205 ir 212 konstatuojamosiose dalyje paaiškintų priežasčių, kadangi fondas HFSF gautų minimalų teigiamą atlygį, jei varantais būtų pasinaudota, ir kadangi EFPM buvo siekiama pritraukti privačių investuotojų, kad kai kurie bankai ir toliau būtų valdomi privačių subjektų bei būtų išvengta padėties, kai visą bankų sektorių kontroliuotų fondas HFSF, Komisija gali sutikti su tokia Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytų standartinio atlygio reikalavimų išlyga. Su tuo sutikti galima remiantis ir tuo, kad 2014 m. kovo mėn. iš dalies pakeistame fondo HFSF įstatyme akcinio kapitalo didinimo be pirmumo teisės atveju nenumatyta varantų korekcijų, ir tuo, kad teisių emisijos atveju galima koreguoti tik varanto vykdymo kainą, o koregavimas gali būti atliekamas tik ex post ir tik iki fondo HFSF gautų pajamų iš pasirašymo su pirmumo teise teisių pardavimo sumos. Be to, kadangi Graikija įsipareigojo prieš bet kokį HFSF išleistų varantų išpirkimą prašyti Komisijos patvirtinimo, Komisija galės užtikrinti, kad jokiais ateityje vykdysimais išpirkimais fondo HFSF atlygis daugiau nebūtų mažinamas, o varantų turėtojams – didinamas.

| (216) | Dėl to, kad fondo HFSF akcijomis nesuteikiama balsavimo teisės, Komisija primena, kad pagalbos poreikis iškyla ne vien dėl to, kad prisiimama pernelyg didelė rizika. Be to, EFPM buvo siekiama, kad kai kurie bankai ir toliau būtų valdomi privačių subjektų. Be to, santykių modelis ir tai, kad balsavimo teisės bus sugrąžintos, jeigu restruktūrizavimo planas nebus vykdomas, yra apsaugos priemonė, kuria privatiems vadovams ateityje nebus leidžiama prisiimti pernelyg didelės rizikos. Pagaliau PSD ir 2012 m. gruodžio mėn. įvykdytas išpirkimas yra tam tikro pobūdžio atlygis valstybei, nes valstybės skola bankui sumažinta keliais milijardais eurų. Dėl visų šių priežasčių Komisija gali sutikti, kad fondas HFSF gautų akcijų, kuriomis nesuteikiama balsavimo teisės. Todėl Komisija daro išvadą, kad B4 priemonė buvo būtina.
  Taigi savo dydžiu ir forma B1, B2, B3 ir B4 priemonės, kaip sanavimo pagalba, yra būtinos. |
| --- | --- |

(216)

Dėl to, kad fondo HFSF akcijomis nesuteikiama balsavimo teisės, Komisija primena, kad pagalbos poreikis iškyla ne vien dėl to, kad prisiimama pernelyg didelė rizika. Be to, EFPM buvo siekiama, kad kai kurie bankai ir toliau būtų valdomi privačių subjektų. Be to, santykių modelis ir tai, kad balsavimo teisės bus sugrąžintos, jeigu restruktūrizavimo planas nebus vykdomas, yra apsaugos priemonė, kuria privatiems vadovams ateityje nebus leidžiama prisiimti pernelyg didelės rizikos. Pagaliau PSD ir 2012 m. gruodžio mėn. įvykdytas išpirkimas yra tam tikro pobūdžio atlygis valstybei, nes valstybės skola bankui sumažinta keliais milijardais eurų. Dėl visų šių priežasčių Komisija gali sutikti, kad fondas HFSF gautų akcijų, kuriomis nesuteikiama balsavimo teisės. Todėl Komisija daro išvadą, kad B4 priemonė buvo būtina.

Taigi savo dydžiu ir forma B1, B2, B3 ir B4 priemonės, kaip sanavimo pagalba, yra būtinos.

7.4.3.   Proporcingumas. Priemonės, kuriomis ribojamas neigiamas šalutinis poveikis

| (217) | Komisija pažymi, kad bankas gavo labai didelę valstybės pagalbą. Taigi dėl tokios padėties konkurencija gali būti labai iškraipyta. Tačiau Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą priemonių, kuriomis sieks sumažinti neigiamą šalutinį poveikį. Visų pirma įsipareigojimais numatyta, kad banko veikla ir toliau bus vykdoma komerciniais pagrindais, kaip paaiškinta 121 ir 122 konstatuojamosiose dalyse. Graikija taip pat įsipareigojo laikytis įsigijimo draudimo ir sumažinti tam tikras investicijas, kaip paaiškinta 123 ir 124 konstatuojamosiose dalyse. Konkurencijos iškraipymų ribojimai bus išsamiau vertinami 7.6 skirsnyje. |
| --- | --- |

(217)

Komisija pažymi, kad bankas gavo labai didelę valstybės pagalbą. Taigi dėl tokios padėties konkurencija gali būti labai iškraipyta. Tačiau Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą priemonių, kuriomis sieks sumažinti neigiamą šalutinį poveikį. Visų pirma įsipareigojimais numatyta, kad banko veikla ir toliau bus vykdoma komerciniais pagrindais, kaip paaiškinta 121 ir 122 konstatuojamosiose dalyse. Graikija taip pat įsipareigojo laikytis įsigijimo draudimo ir sumažinti tam tikras investicijas, kaip paaiškinta 123 ir 124 konstatuojamosiose dalyse. Konkurencijos iškraipymų ribojimai bus išsamiau vertinami 7.6 skirsnyje.

| (218) | Be to, banke paskirtas už stebėseną atsakingas patikėtinis, kuris stebės, ar tinkamai vykdomi įsipareigojimai dėl banko valdymo ir komercinės veiklos. Tai padės išvengti visų žalingų banko komercinės praktikos pokyčių ir taip sumažinti galimą neigiamą šalutinį poveikį. |
| --- | --- |

(218)

Be to, banke paskirtas už stebėseną atsakingas patikėtinis, kuris stebės, ar tinkamai vykdomi įsipareigojimai dėl banko valdymo ir komercinės veiklos. Tai padės išvengti visų žalingų banko komercinės praktikos pokyčių ir taip sumažinti galimą neigiamą šalutinį poveikį.

| (219) | Be to, 2014 m. birželio 12 d. Komisijai pateiktas naujas išsamus restruktūrizavimo planas. Šis restruktūrizavimo planas bus vertinamas 7.6 skirsnyje. |
| --- | --- |

(219)

Be to, 2014 m. birželio 12 d. Komisijai pateiktas naujas išsamus restruktūrizavimo planas. Šis restruktūrizavimo planas bus vertinamas 7.6 skirsnyje.

| (220) | Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ išreikštos abejonės buvo išsklaidytos. Pagal 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra proporcingos. |
| --- | --- |

(220)

Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ išreikštos abejonės buvo išsklaidytos. Pagal 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra proporcingos.

7.4.4.   Išvada dėl fondo HFSF suteiktų rekapitalizavimo priemonių atitikties 2008 m. Bankų komunikatui, Kapitalo atkūrimo komunikatui ir 2011 m. Pratęsimo komunikatui

| (221) | Todėl daroma išvada, kad fondo HFSF suteiktos rekapitalizavimo priemonės (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) pagal 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, Kapitalo atkūrimo komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą yra tinkamos, būtinos ir proporcingos. |
| --- | --- |

(221)

Todėl daroma išvada, kad fondo HFSF suteiktos rekapitalizavimo priemonės (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) pagal 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, Kapitalo atkūrimo komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą yra tinkamos, būtinos ir proporcingos.

7.5.   ĮSIGIJIMŲ SUDERINAMUMAS SU RESTRUKTŪRIZAVIMO KOMUNIKATU

| (222) | Restruktūrizavimo komunikato 23 punkte paaiškinta, kad pagalbą gaunantys bankai valstybės pagalbos negali naudoti įmonių įsigijimui finansuoti, išskyrus atvejus, kai tai būtina įmonės gyvybingumui atkurti. Be to, Restruktūrizavimo komunikato 40 ir 41 punktuose nurodyta, kad bankai neturėtų naudoti valstybės pagalbos konkuruojančioms įmonėms įsigyti, išskyrus tuos atvejus, kai šis įsigijimas yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis. Be to, tokie įsigijimai gali kelti grėsmę gyvybingumo atkūrimui arba jį apsunkinti. Todėl Komisija turi įvertinti, ar banko įvykdyti įsigijimai gali būti suderinami su Restruktūrizavimo komunikatu. |
| --- | --- |

(222)

Restruktūrizavimo komunikato 23 punkte paaiškinta, kad pagalbą gaunantys bankai valstybės pagalbos negali naudoti įmonių įsigijimui finansuoti, išskyrus atvejus, kai tai būtina įmonės gyvybingumui atkurti. Be to, Restruktūrizavimo komunikato 40 ir 41 punktuose nurodyta, kad bankai neturėtų naudoti valstybės pagalbos konkuruojančioms įmonėms įsigyti, išskyrus tuos atvejus, kai šis įsigijimas yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis. Be to, tokie įsigijimai gali kelti grėsmę gyvybingumo atkūrimui arba jį apsunkinti. Todėl Komisija turi įvertinti, ar banko įvykdyti įsigijimai gali būti suderinami su Restruktūrizavimo komunikatu.

7.5.1.   Banko „Emporiki Bank“ įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui

7.5.1.1.   Banko „Emporiki Bank“ įsigijimo poveikis banko ilgalaikiam gyvybingumui

| (223) | Veiklos pelningumo požiūriu tai, kad bankas įsigijo banką „Emporiki Bank“, padės bankui atkurti ilgalaikį gyvybingumą, nes toje pačioje geografinėje rinkoje sujungus du bankus, sudaroma galimybė pasiekti reikšmingą sąveiką, pvz., sumažinti darbuotojų skaičių, uždaryti filialus ir sumažinti pridėtines išlaidas. Bankas įgyja klientų ir indėlių, kartu smarkiai sumažindamas platinimo sąnaudas. Jis uždaro daug sujungto subjekto filialų, be to, racionalizuoja pagrindinės buveinės funkcijas. |
| --- | --- |

(223)

Veiklos pelningumo požiūriu tai, kad bankas įsigijo banką „Emporiki Bank“, padės bankui atkurti ilgalaikį gyvybingumą, nes toje pačioje geografinėje rinkoje sujungus du bankus, sudaroma galimybė pasiekti reikšmingą sąveiką, pvz., sumažinti darbuotojų skaičių, uždaryti filialus ir sumažinti pridėtines išlaidas. Bankas įgyja klientų ir indėlių, kartu smarkiai sumažindamas platinimo sąnaudas. Jis uždaro daug sujungto subjekto filialų, be to, racionalizuoja pagrindinės buveinės funkcijas.

| (224) | Vertinant likvidumo pozicijas, įsigijimas daro teigiamą poveikį bankui. Iš tikrųjų, įsigyto subjekto paskolų ir indėlių santykis buvo apie 115 % – daug mažesnis už labai didelį banko paskolų ir indėlių santykį (103). Todėl tai padėjo reikšmingai pagerinti banko paskolų ir indėlių santykį. |
| --- | --- |

(224)

Vertinant likvidumo pozicijas, įsigijimas daro teigiamą poveikį bankui. Iš tikrųjų, įsigyto subjekto paskolų ir indėlių santykis buvo apie 115 % – daug mažesnis už labai didelį banko paskolų ir indėlių santykį (103). Todėl tai padėjo reikšmingai pagerinti banko paskolų ir indėlių santykį.

| (225) | Statiniu požiūriu sandoris taip pat daro teigiamą poveikį banko kapitalo pakankamumui, nes bankas įsigyja gerai kapitalizuotą banką už vieną eurą. 2012 m. kovo 31 d. sujungto subjekto pro forma kapitalo pakankamumas buvo 11,8 %, o banko kapitalo pakankamumo rodiklis siekė tik 8,8 %. Panašiai sujungto subjekto pro forma bendras 1 lygio nuosavas kapitalas sudarė 11,1 %, o banko bendras 1 lygio nuosavas kapitalas buvo 7,9 %. Dideliu banko „Emporiki Bank“ kapitalu suteikiama apsauga nuo būsimų nuostolių, kurių, remiantis testavimu nepalankiausiomis sąlygomis, gali būti patirta, kaip parodyta 3 lentelėje. Statiniu požiūriu vertinant banko kapitalo pakankamumo rodiklio padidėjimą, pernelyg palankiai įvertinamas teigiamas poveikis banko ilgalaikei kapitalo pozicijai. Todėl įsigijimas turi teigiamą poveikį ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimui. |
| --- | --- |

(225)

Statiniu požiūriu sandoris taip pat daro teigiamą poveikį banko kapitalo pakankamumui, nes bankas įsigyja gerai kapitalizuotą banką už vieną eurą. 2012 m. kovo 31 d. sujungto subjekto pro forma kapitalo pakankamumas buvo 11,8 %, o banko kapitalo pakankamumo rodiklis siekė tik 8,8 %. Panašiai sujungto subjekto pro forma bendras 1 lygio nuosavas kapitalas sudarė 11,1 %, o banko bendras 1 lygio nuosavas kapitalas buvo 7,9 %. Dideliu banko „Emporiki Bank“ kapitalu suteikiama apsauga nuo būsimų nuostolių, kurių, remiantis testavimu nepalankiausiomis sąlygomis, gali būti patirta, kaip parodyta 3 lentelėje. Statiniu požiūriu vertinant banko kapitalo pakankamumo rodiklio padidėjimą, pernelyg palankiai įvertinamas teigiamas poveikis banko ilgalaikei kapitalo pozicijai. Todėl įsigijimas turi teigiamą poveikį ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimui.

7.5.1.2.   Įsigijimo poveikis bankui reikalingos pagalbos dydžiui

| (226) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tik restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas teigiamai veikia banko gyvybingumą, pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą jis nėra būtinas šiam gyvybingumui užtikrinti. |
| --- | --- |

(226)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tik restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas teigiamai veikia banko gyvybingumą, pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą jis nėra būtinas šiam gyvybingumui užtikrinti.

| (227) | Už įsigyjamą banką „Emporiki Bank“ bankas sumokėjo tik vieną eurą. Todėl pirkimo kaina nebuvo finansuojama iš valstybės pagalbos. Tai taip pat rodo, kad bankui mokant pirkimo kainą neiškilo jokių kapitalo poreikių. Be to, bankas „Emporiki Bank“ buvo pakankamai kapitalizuotas (tai yra, iki reikalingo lygio remiantis 2012 m. testavimu nepalankiausiomis sąlygomis, kaip parodyta 3 lentelėje). Taigi, nėra tikėtina, kad dėl įsigijimo bankui ateityje kiltų kokių nors kapitalo poreikių. |
| --- | --- |

(227)

Už įsigyjamą banką „Emporiki Bank“ bankas sumokėjo tik vieną eurą. Todėl pirkimo kaina nebuvo finansuojama iš valstybės pagalbos. Tai taip pat rodo, kad bankui mokant pirkimo kainą neiškilo jokių kapitalo poreikių. Be to, bankas „Emporiki Bank“ buvo pakankamai kapitalizuotas (tai yra, iki reikalingo lygio remiantis 2012 m. testavimu nepalankiausiomis sąlygomis, kaip parodyta 3 lentelėje). Taigi, nėra tikėtina, kad dėl įsigijimo bankui ateityje kiltų kokių nors kapitalo poreikių.

| (228) | Taigi, dėl netipinių sąlygų (visiškai kapitalizuoto banko pirkimo už vieną eurą, siekiant įvykdyti testavimo nepalankiausiomis sąlygomis reikalavimus), banko „Emporiki Bank“ įsigijimas visiškai neprieštarauja reikalavimui kuo labiau sumažinti pagalbą. |
| --- | --- |

(228)

Taigi, dėl netipinių sąlygų (visiškai kapitalizuoto banko pirkimo už vieną eurą, siekiant įvykdyti testavimo nepalankiausiomis sąlygomis reikalavimus), banko „Emporiki Bank“ įsigijimas visiškai neprieštarauja reikalavimui kuo labiau sumažinti pagalbą.

7.5.1.3.   Konkurenciją iškraipantis įsigijimo poveikis

| (229) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms ir ypač įsigyjant konkuruojančias įmones. Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte taip pat nurodoma, kad įsigijimai gali būti leidžiami, jeigu jie yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis. Tokiomis aplinkybėmis įsigijimo procesas turėtų būti sąžiningas, įsigijimu turėtų būti užtikrintos veiksmingos konkurencijos atitinkamoje rinkoje sąlygos. |
| --- | --- |

(229)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms ir ypač įsigyjant konkuruojančias įmones. Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte taip pat nurodoma, kad įsigijimai gali būti leidžiami, jeigu jie yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis. Tokiomis aplinkybėmis įsigijimo procesas turėtų būti sąžiningas, įsigijimu turėtų būti užtikrintos veiksmingos konkurencijos atitinkamoje rinkoje sąlygos.

| (230) | Graikijos banko nuomone, bankas „Emporiki Bank“ kaip savarankiškas bankas, remiantis 2012 m. pradžioje išorės konsultanto atliktu gyvybingumo vertinimu, nebuvo gyvybingas. Dėl jo „Crédit Agricole“ patyrė didelių nuostolių, todėl norėjo banką parduoti. Jeigu jo parduoti nebūtų įmanoma, „Crédit Agricole“ būtų svarstęs, kaip jam leisti bankrutuoti. Todėl sandoris gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte. |
| --- | --- |

(230)

Graikijos banko nuomone, bankas „Emporiki Bank“ kaip savarankiškas bankas, remiantis 2012 m. pradžioje išorės konsultanto atliktu gyvybingumo vertinimu, nebuvo gyvybingas. Dėl jo „Crédit Agricole“ patyrė didelių nuostolių, todėl norėjo banką parduoti. Jeigu jo parduoti nebūtų įmanoma, „Crédit Agricole“ būtų svarstęs, kaip jam leisti bankrutuoti. Todėl sandoris gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.

| (231) | Tinkamo pasiūlymo dėl banko „Emporiki Bank“ įsigijimo nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis, o pardavimo procesas buvo viešas, skaidrus ir nediskriminacinis. Taigi bankas neišstūmė jokio pagalbos negaunančio konkurso dalyvio. Kadangi atlikti tam įsigijimui leidimą suteikė Graikijos konkurencijos tarnyba, grėsmės dėl pardavimo proceso rezultato Graikijoje vykstančios veiksmingos konkurencijos sąlygoms nekyla. |
| --- | --- |

(231)

Tinkamo pasiūlymo dėl banko „Emporiki Bank“ įsigijimo nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis, o pardavimo procesas buvo viešas, skaidrus ir nediskriminacinis. Taigi bankas neišstūmė jokio pagalbos negaunančio konkurso dalyvio. Kadangi atlikti tam įsigijimui leidimą suteikė Graikijos konkurencijos tarnyba, grėsmės dėl pardavimo proceso rezultato Graikijoje vykstančios veiksmingos konkurencijos sąlygoms nekyla.

| (232) | Be to, bankui pagalbos poreikis iškilo ne dėl netinkamo valdymo ar nederamai prisiimamos rizikos. Pagaliau, kaip nurodoma 227 konstatuojamojoje dalyje pateiktoje išvadoje, valstybės pagalba buvo naudojama šiam įsigijimui finansuoti (už vieną eurą įsigytas bankas, kuris buvo kapitalizuotas tiek, kiek reikėjo, kad atitiktų Graikijos banko testavimo nepalankiausiomis sąlygomis reikalavimus). |
| --- | --- |

(232)

Be to, bankui pagalbos poreikis iškilo ne dėl netinkamo valdymo ar nederamai prisiimamos rizikos. Pagaliau, kaip nurodoma 227 konstatuojamojoje dalyje pateiktoje išvadoje, valstybės pagalba buvo naudojama šiam įsigijimui finansuoti (už vieną eurą įsigytas bankas, kuris buvo kapitalizuotas tiek, kiek reikėjo, kad atitiktų Graikijos banko testavimo nepalankiausiomis sąlygomis reikalavimus).

| (233) | Atsižvelgiant į tas aplinkybes, galima daryti išvadą, kad banko „Emporiki Bank“ įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikato 4 skirsnį. |
| --- | --- |

(233)

Atsižvelgiant į tas aplinkybes, galima daryti išvadą, kad banko „Emporiki Bank“ įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikato 4 skirsnį.

7.5.1.4.   Išvada dėl banko „Emporiki Bank“ įsigijimo

| (234) | Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į nepaprastą Graikijos bankų padėtį ir į banko „Emporiki Bank“ įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(234)

Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į nepaprastą Graikijos bankų padėtį ir į banko „Emporiki Bank“ įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus.

7.5.2.   Tam tikro trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui

7.5.2.1.   Įsigijimo poveikis banko ilgalaikiam gyvybingumui

| (235) | Dėl tam tikro trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų įsigijimo banko ilgalaikis gyvybingumas padidės. |
| --- | --- |

(235)

Dėl tam tikro trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų įsigijimo banko ilgalaikis gyvybingumas padidės.

| (236) | Tiksliau tariant, dėl trijų kooperatinių bankų indėlių integravimo į banko balansą padidėjo banko likvidumas. Grynasis banko „Alpha Bank S.A.“ paskolų ir indėlių santykis sumažėjo maždaug 1,5 %, taip pat sumažėjo banko „Alpha Bank S.A.“ priklausomybė nuo Eurosistemos. |
| --- | --- |

(236)

Tiksliau tariant, dėl trijų kooperatinių bankų indėlių integravimo į banko balansą padidėjo banko likvidumas. Grynasis banko „Alpha Bank S.A.“ paskolų ir indėlių santykis sumažėjo maždaug 1,5 %, taip pat sumažėjo banko „Alpha Bank S.A.“ priklausomybė nuo Eurosistemos.

| (237) | Be to dėl šių įsigijimų bankas įgijo galimybę padidinti savo pajamas išplėsdamas klientų ratą keliose geografinėse teritorijose. Bankas neperėmė jokios brangiai kainuojančios infrastruktūros ar brangiai kainuojančio filialų tinklo. Bankas taip pat neperėmė jokių paskolų. Todėl jo rizika arba kapitalo reikalavimai nepadidėjo. |
| --- | --- |

(237)

Be to dėl šių įsigijimų bankas įgijo galimybę padidinti savo pajamas išplėsdamas klientų ratą keliose geografinėse teritorijose. Bankas neperėmė jokios brangiai kainuojančios infrastruktūros ar brangiai kainuojančio filialų tinklo. Bankas taip pat neperėmė jokių paskolų. Todėl jo rizika arba kapitalo reikalavimai nepadidėjo.

7.5.2.2.   Įsigijimo poveikis bankui reikalingos pagalbos sumai

| (238) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, bet tik restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas teigiamai veikia banko gyvybingumą, pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą jis nėra būtinas šiam gyvybingumui užtikrinti. |
| --- | --- |

(238)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, bet tik restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas teigiamai veikia banko gyvybingumą, pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą jis nėra būtinas šiam gyvybingumui užtikrinti.

| (239) | Nustatytas užmokestis, kurį bankas sumokėjo už įsigyjamą perduodamą visų trijų kooperatinių bankų turtą ir įsipareigojimus, sudarė 2,1 % perduodamų indėlių vertės ir siekė apie 9 mln. EUR – ši suma prilygo 0,01 % visos įsigijimo metu buvusios banko balanso vertės. Todėl galima vertinti, kad šis užmokestis buvo labai mažas. Be to, vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą bankas jau buvo pritraukęs 550 mln. EUR privataus kapitalo. |
| --- | --- |

(239)

Nustatytas užmokestis, kurį bankas sumokėjo už įsigyjamą perduodamą visų trijų kooperatinių bankų turtą ir įsipareigojimus, sudarė 2,1 % perduodamų indėlių vertės ir siekė apie 9 mln. EUR – ši suma prilygo 0,01 % visos įsigijimo metu buvusios banko balanso vertės. Todėl galima vertinti, kad šis užmokestis buvo labai mažas. Be to, vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą bankas jau buvo pritraukęs 550 mln. EUR privataus kapitalo.

| (240) | Daroma išvada, kad perduodamo trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų (daugiausia indėlių) įsigijimo kaina buvo tokia maža, kad nesutrukdė pagalbą apriboti iki mažiausio būtino dydžio. |
| --- | --- |

(240)

Daroma išvada, kad perduodamo trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų (daugiausia indėlių) įsigijimo kaina buvo tokia maža, kad nesutrukdė pagalbą apriboti iki mažiausio būtino dydžio.

7.5.2.3.   Konkurenciją iškraipantis įsigijimo poveikis

| (241) | Kaip nurodyta 229 konstatuojamojoje dalyje, pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms ir ypač įsigyjant konkuruojančias įmones, išskyrus ypatingas aplinkybes. |
| --- | --- |

(241)

Kaip nurodyta 229 konstatuojamojoje dalyje, pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms ir ypač įsigyjant konkuruojančias įmones, išskyrus ypatingas aplinkybes.

| (242) | Graikijos banko manymu, trys kooperatiniai bankai nebuvo gyvybingi, todėl, norint išsaugoti finansinį stabilumą, reikėjo imtis pertvarkymo priemonių. Todėl įsigijimai gali būti laikomi konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte. |
| --- | --- |

(242)

Graikijos banko manymu, trys kooperatiniai bankai nebuvo gyvybingi, todėl, norint išsaugoti finansinį stabilumą, reikėjo imtis pertvarkymo priemonių. Todėl įsigijimai gali būti laikomi konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.

| (243) | Be to, joks pagalbos negaunantis konkurso dalyvis nepateikė tinkamo pasiūlymo dėl trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų įsigijimo, vienintelį kitą pasiūlymą pateikė dar daugiau pagalbos gavęs bankas. Be to, įsigyto turto ir įsipareigojimų suma buvo maža, todėl dėl jos rinkos struktūra nepakito (104). |
| --- | --- |

(243)

Be to, joks pagalbos negaunantis konkurso dalyvis nepateikė tinkamo pasiūlymo dėl trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų įsigijimo, vienintelį kitą pasiūlymą pateikė dar daugiau pagalbos gavęs bankas. Be to, įsigyto turto ir įsipareigojimų suma buvo maža, todėl dėl jos rinkos struktūra nepakito (104).

| (244) | Darydama išvadą Komisija laikosi nuomonės, kad remiantis Restruktūrizavimo komunikato 41 punktu, šiomis išimtinėmis aplinkybėmis leidimas jiems įsigyti yra pateisinamas. |
| --- | --- |

(244)

Darydama išvadą Komisija laikosi nuomonės, kad remiantis Restruktūrizavimo komunikato 41 punktu, šiomis išimtinėmis aplinkybėmis leidimas jiems įsigyti yra pateisinamas.

7.5.2.4.   Išvada dėl tam tikro trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų įsigijimo

| (245) | Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į tam tikro trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų įsigijimo ypatumus, šis įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(245)

Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į tam tikro trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų įsigijimo ypatumus, šis įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus.

7.5.3.   Banko „Citibank Greece“ įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui

7.5.3.1.   Įsigijimo poveikis banko ilgalaikiam gyvybingumui

| (246) | Dėl banko „Citibank Greece“, įskaitant „Diners“, įsigijimo pagerės banko ilgalaikis gyvybingumas. Bankas įsigijo didelius atidėjinius paskoloms turintį banką. Be to, grynųjų paskolų knyga yra daug mažesnė negu įsigyti indėliai. |
| --- | --- |

(246)

Dėl banko „Citibank Greece“, įskaitant „Diners“, įsigijimo pagerės banko ilgalaikis gyvybingumas. Bankas įsigijo didelius atidėjinius paskoloms turintį banką. Be to, grynųjų paskolų knyga yra daug mažesnė negu įsigyti indėliai.

| (247) | Integravus banko „Citibank Greece“ indėlius į banko balansą, pagerės banko vidutinio laikotarpio ir ilgalaikė finansavimo pozicija, kartu padidės ir banko pelningumas. |
| --- | --- |

(247)

Integravus banko „Citibank Greece“ indėlius į banko balansą, pagerės banko vidutinio laikotarpio ir ilgalaikė finansavimo pozicija, kartu padidės ir banko pelningumas.

| (248) | Be to, dėl įsigijimo bankas pagerins indėlių surinkimo bazę ir pajėgumus, taip sukurdamas subalansuoto ir tvaraus verslo modelį. |
| --- | --- |

(248)

Be to, dėl įsigijimo bankas pagerins indėlių surinkimo bazę ir pajėgumus, taip sukurdamas subalansuoto ir tvaraus verslo modelį.

| (249) | Pagaliau dėl numatomos reikšmingos pagrindinių funkcijų, IT paslaugų ir veiklos išlaidų sąveikos padidės banko ilgalaikis gyvybingumas. |
| --- | --- |

(249)

Pagaliau dėl numatomos reikšmingos pagrindinių funkcijų, IT paslaugų ir veiklos išlaidų sąveikos padidės banko ilgalaikis gyvybingumas.

| (250) | Todėl įsigijimas turi teigiamą poveikį banko ilgalaikio gyvybingumo atkūrimui. |
| --- | --- |

(250)

Todėl įsigijimas turi teigiamą poveikį banko ilgalaikio gyvybingumo atkūrimui.

7.5.3.2.   Įsigijimo poveikis bankui reikalingos pagalbos sumai

| (251) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tik restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas teigiamai veikia banko gyvybingumą, pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą jis nėra būtinas šiam gyvybingumui užtikrinti. |
| --- | --- |

(251)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tik restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas teigiamai veikia banko gyvybingumą, pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą jis nėra būtinas šiam gyvybingumui užtikrinti.

| (252) | Už įsigyjamą banką „Citibank Greece“ ir bendrovę „Diners“ bankas sumokėjo tik 2 mln. EUR (105). |
| --- | --- |

(252)

Už įsigyjamą banką „Citibank Greece“ ir bendrovę „Diners“ bankas sumokėjo tik 2 mln. EUR (105).

| (253) | Į įsigytą portfelį įeina daug visiškai nurašytų paskolų. Iš tikrųjų, naujojo paskolų portfelio vertė galėtų kompensuoti nedidelį kapitalo poreikį, kuris susidaro dėl šių paskolų integravimo į banko balansą. |
| --- | --- |

(253)

Į įsigytą portfelį įeina daug visiškai nurašytų paskolų. Iš tikrųjų, naujojo paskolų portfelio vertė galėtų kompensuoti nedidelį kapitalo poreikį, kuris susidaro dėl šių paskolų integravimo į banko balansą.

| (254) | Be to, bankas pritraukė 1,2 mlrd. EUR privataus kapitalo už didesnę vienos akcijos kainą negu ta, už kurią vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą pasirašė fondas HFSF. |
| --- | --- |

(254)

Be to, bankas pritraukė 1,2 mlrd. EUR privataus kapitalo už didesnę vienos akcijos kainą negu ta, už kurią vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą pasirašė fondas HFSF.

| (255) | Šiomis ypatingomis aplinkybėmis negalima tvirtinti, kad įsigijimas finansuotas iš valstybės pagalbos. Dėl įsigijimo nepadidės pagalbos poreikis ir nesumažės atlygis už esamą pagalbą. |
| --- | --- |

(255)

Šiomis ypatingomis aplinkybėmis negalima tvirtinti, kad įsigijimas finansuotas iš valstybės pagalbos. Dėl įsigijimo nepadidės pagalbos poreikis ir nesumažės atlygis už esamą pagalbą.

7.5.3.3.   Konkurenciją iškraipantis įsigijimo poveikis

| (256) | Kaip nurodyta 241 konstatuojamojoje dalyje, valstybės pagalba neturėtų būti naudojama darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms ir ypač įsigyjant konkuruojančias įmones. |
| --- | --- |

(256)

Kaip nurodyta 241 konstatuojamojoje dalyje, valstybės pagalba neturėtų būti naudojama darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms ir ypač įsigyjant konkuruojančias įmones.

| (257) | Sumokėta banko „Citibank Greece“ pirkimo kaina buvo itin maža; bankas pritraukė didelę privataus kapitalo dalį už didelę vienos akcijos kainą. Todėl negalima laikyti, kad pagalba buvo naudojama šiam įsigijimui finansuoti. |
| --- | --- |

(257)

Sumokėta banko „Citibank Greece“ pirkimo kaina buvo itin maža; bankas pritraukė didelę privataus kapitalo dalį už didelę vienos akcijos kainą. Todėl negalima laikyti, kad pagalba buvo naudojama šiam įsigijimui finansuoti.

| (258) | Be to, kadangi nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis nepateikė jokio pasiūlymo dėl banko įsigytos veiklos dalies įsigijimo, nė vienas pagalbos negaunantis investuotojas nebuvo išstumtas. |
| --- | --- |

(258)

Be to, kadangi nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis nepateikė jokio pasiūlymo dėl banko įsigytos veiklos dalies įsigijimo, nė vienas pagalbos negaunantis investuotojas nebuvo išstumtas.

| (259) | Taigi, atsižvelgiant į 257 ir 258 konstatuojamosiose dalyse pateiktus argumentus, įsigijimui netaikomas Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktuose numatytas draudimas. Be to, Komisija primena, kad bankui pagalbos poreikis iškilo ne dėl netinkamo valdymo ar nederamai prisiimamos rizikos. |
| --- | --- |

(259)

Taigi, atsižvelgiant į 257 ir 258 konstatuojamosiose dalyse pateiktus argumentus, įsigijimui netaikomas Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktuose numatytas draudimas. Be to, Komisija primena, kad bankui pagalbos poreikis iškilo ne dėl netinkamo valdymo ar nederamai prisiimamos rizikos.

7.5.3.4.   Išvada dėl banko „Citibank Greece“ įsigijimo

| (260) | Daroma išvada, kad atsižvelgiant į nepaprastą banko padėtį (106) ir į banko „Citibank Greece“ įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(260)

Daroma išvada, kad atsižvelgiant į nepaprastą banko padėtį (106) ir į banko „Citibank Greece“ įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus.

7.6.   A, B1, B2, B3 IR B4 PRIEMONIŲ ATITIKTIS RESTRUKTŪRIZAVIMO KOMUNIKATUI

7.6.1.   Sunkumų atsiradimo priežastys ir reikšmė vertinimui pagal Restruktūrizavimo komunikatą

| (261) | Kaip nurodyta 2.1.1 ir 2.1.2 skirsniuose, bankui sunkumų daugiausia kilo dėl Graikijos valstybės skolos krizės ir gilaus nuosmukio Graikijoje ir Pietų Europoje. Kalbant apie pirmąjį veiksnį, Graikijos valdžios sektorius prarado galimybę naudotis finansų rinkomis ir galiausiai jam teko derėtis dėl susitarimo su šalies ir tarptautiniais kreditoriais – PSD programos, – dėl kurios reikalavimų valstybei dydis buvo sumažintas 53,3 %. Be to, 31,5 % reikalavimų buvo iškeisti į naujas GVO su mažesnėmis palūkanomis ir ilgesniais išpirkimo terminais. Šias naujas GVO valstybė iš Graikijos bankų išpirko 2012 m. gruodžio mėn. už 30,2–40,1 % jų nominaliosios vertės kainą, dėl to Graikijos bankai patyrė papildomų nuostolių. Banko kapitalo poziciją paveikė ne tik PSD programa ir skolos vertybinių popierių išpirkimas – nuo 2010 m. iki 2012 m. vidurio dėl rizikos, kad Graikija dėl netvarios valstybės skolos ir ekonomikos nuosmukio gali pasitraukti iš euro zonos, bankas taip pat neteko daug indėlių. |
| --- | --- |

(261)

Kaip nurodyta 2.1.1 ir 2.1.2 skirsniuose, bankui sunkumų daugiausia kilo dėl Graikijos valstybės skolos krizės ir gilaus nuosmukio Graikijoje ir Pietų Europoje. Kalbant apie pirmąjį veiksnį, Graikijos valdžios sektorius prarado galimybę naudotis finansų rinkomis ir galiausiai jam teko derėtis dėl susitarimo su šalies ir tarptautiniais kreditoriais – PSD programos, – dėl kurios reikalavimų valstybei dydis buvo sumažintas 53,3 %. Be to, 31,5 % reikalavimų buvo iškeisti į naujas GVO su mažesnėmis palūkanomis ir ilgesniais išpirkimo terminais. Šias naujas GVO valstybė iš Graikijos bankų išpirko 2012 m. gruodžio mėn. už 30,2–40,1 % jų nominaliosios vertės kainą, dėl to Graikijos bankai patyrė papildomų nuostolių. Banko kapitalo poziciją paveikė ne tik PSD programa ir skolos vertybinių popierių išpirkimas – nuo 2010 m. iki 2012 m. vidurio dėl rizikos, kad Graikija dėl netvarios valstybės skolos ir ekonomikos nuosmukio gali pasitraukti iš euro zonos, bankas taip pat neteko daug indėlių.

| (262) | B1, B2, B3 ir B4 priemonių vertė siekia 4 571 mln. EUR; ši suma yra mažesnė už nuostolių sumą (4 786 mln. EUR), įtrauktų į apskaitą įgyvendinus PSD programą. 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punkte numatyta, kad tokiu atveju, jeigu sunkumų pirmiausia kyla ne dėl pernelyg rizikingo elgesio, Komisija savo reikalavimus sušvelnins. |
| --- | --- |

(262)

B1, B2, B3 ir B4 priemonių vertė siekia 4 571 mln. EUR; ši suma yra mažesnė už nuostolių sumą (4 786 mln. EUR), įtrauktų į apskaitą įgyvendinus PSD programą. 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punkte numatyta, kad tokiu atveju, jeigu sunkumų pirmiausia kyla ne dėl pernelyg rizikingo elgesio, Komisija savo reikalavimus sušvelnins.

| (263) | Didžiausia kapitalo poreikių dalis kyla dėl nuolatinės finansų įstaigos pozicijos, susijusios su buveinės šalies valstybės rizika. Tai taip pat buvo pažymėta sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 58 ir 69 konstatuojamosiose dalyse. Komisija taip pat pažymi, kad bankui dėl Graikijos valstybės skolos kylanti rizika buvo mažesnė negu kitiems pagrindiniams Graikijos bankams, todėl negalima laikyti, kad dėl jos susidarė pernelyg didelė valstybės skolos pozicija. Todėl banko poreikis savo restruktūrizavimo plane spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas yra mažesnis negu kitų remiamų finansų įstaigų, kurios prisiėmė pernelyg didelę riziką. Kadangi pagalbos priemonės turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį, priemonės, kurių imtasi konkurencijos iškraipymams riboti, turėtų būti proporcingai sušvelnintos. Kadangi pagal PSD programą ir išperkant skolos vertybinius popierius buvo atsisakyta teisės į skolą valstybės naudai, atlygis valstybei bankų rekapitalizavimo atveju gali būti mažesnis. |
| --- | --- |

(263)

Didžiausia kapitalo poreikių dalis kyla dėl nuolatinės finansų įstaigos pozicijos, susijusios su buveinės šalies valstybės rizika. Tai taip pat buvo pažymėta sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 58 ir 69 konstatuojamosiose dalyse. Komisija taip pat pažymi, kad bankui dėl Graikijos valstybės skolos kylanti rizika buvo mažesnė negu kitiems pagrindiniams Graikijos bankams, todėl negalima laikyti, kad dėl jos susidarė pernelyg didelė valstybės skolos pozicija. Todėl banko poreikis savo restruktūrizavimo plane spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas yra mažesnis negu kitų remiamų finansų įstaigų, kurios prisiėmė pernelyg didelę riziką. Kadangi pagalbos priemonės turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį, priemonės, kurių imtasi konkurencijos iškraipymams riboti, turėtų būti proporcingai sušvelnintos. Kadangi pagal PSD programą ir išperkant skolos vertybinius popierius buvo atsisakyta teisės į skolą valstybės naudai, atlygis valstybei bankų rekapitalizavimo atveju gali būti mažesnis.

| (264) | Tačiau Graikijos ekonomikai nuo 2008 m. smukus maždaug 25 %, ir bankui įsigijus mažiau gyvybingą banką „Emporiki Bank“, norėdamas atkurti pelningumą, bankas turi savo organizacinę struktūrą, sąnaudų struktūrą ir komercinį tinklą pritaikyti naujoms sąlygoms. Taigi nepaisydamas to, kad nepatiria neatsakingo elgesio rizikos problemos, siekdamas užtikrinti ilgalaikį gyvybingumą, bankas turi racionalizuoti savo veiklą Graikijoje. |
| --- | --- |

(264)

Tačiau Graikijos ekonomikai nuo 2008 m. smukus maždaug 25 %, ir bankui įsigijus mažiau gyvybingą banką „Emporiki Bank“, norėdamas atkurti pelningumą, bankas turi savo organizacinę struktūrą, sąnaudų struktūrą ir komercinį tinklą pritaikyti naujoms sąlygoms. Taigi nepaisydamas to, kad nepatiria neatsakingo elgesio rizikos problemos, siekdamas užtikrinti ilgalaikį gyvybingumą, bankas turi racionalizuoti savo veiklą Graikijoje.

| (265) | Antras svarbus banko nuostolių šaltinis – Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktos banko paskolos. Komisija mano, kad tie nuostoliai daugiausia susidarė dėl nepaprastai didelio ir užsitęsusio BVP sumažėjimo, t. y. maždaug 25 % per penkerius metus, o ne dėl rizikingos banko skolinimo praktikos. Todėl dėl pagalbos, suteiktos tiems nuostoliams padengti, nekyla neatsakingo elgesio rizikos; taip būna tuo atveju, kai suteikiant pagalbą bankas apsaugomas nuo ankstesnio rizikingo elgesio padarinių. Todėl pagalba turi mažesnį iškraipomąjį poveikį (107). |
| --- | --- |

(265)

Antras svarbus banko nuostolių šaltinis – Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktos banko paskolos. Komisija mano, kad tie nuostoliai daugiausia susidarė dėl nepaprastai didelio ir užsitęsusio BVP sumažėjimo, t. y. maždaug 25 % per penkerius metus, o ne dėl rizikingos banko skolinimo praktikos. Todėl dėl pagalbos, suteiktos tiems nuostoliams padengti, nekyla neatsakingo elgesio rizikos; taip būna tuo atveju, kai suteikiant pagalbą bankas apsaugomas nuo ankstesnio rizikingo elgesio padarinių. Todėl pagalba turi mažesnį iškraipomąjį poveikį (107).

| (266) | Tačiau dalis banko kapitalo poreikių ir paskolų nuostolių susidarė dėl kai kurių tarptautinių patronuojamųjų įmonių. Pavyzdžiui, 2012 m. Kipre, Rumunijoje, Serbijoje, BJRM ir Bulgarijoje vykdyta veikla buvo nuostolinga, o Albanijoje vykdyta veikla tik išlyginti nuostoliai. Remiantis 2012 m. testavimu nepalankiausiomis sąlygomis, kuris buvo atliktas siekiant nustatyti banko kapitalo poreikius, matyti, kad prognozuojami kredito nuostoliai dėl užsienio paskolų sudarė 921 mln. EUR pagal pagrindinį scenarijų ir 1 201 mln. EUR pagal nepalankų scenarijų. Likvidumas mažėjo ir dėl užsienio turto, nes grupės vidaus finansavimas siekė keletą milijardų eurų. |
| --- | --- |

(266)

Tačiau dalis banko kapitalo poreikių ir paskolų nuostolių susidarė dėl kai kurių tarptautinių patronuojamųjų įmonių. Pavyzdžiui, 2012 m. Kipre, Rumunijoje, Serbijoje, BJRM ir Bulgarijoje vykdyta veikla buvo nuostolinga, o Albanijoje vykdyta veikla tik išlyginti nuostoliai. Remiantis 2012 m. testavimu nepalankiausiomis sąlygomis, kuris buvo atliktas siekiant nustatyti banko kapitalo poreikius, matyti, kad prognozuojami kredito nuostoliai dėl užsienio paskolų sudarė 921 mln. EUR pagal pagrindinį scenarijų ir 1 201 mln. EUR pagal nepalankų scenarijų. Likvidumas mažėjo ir dėl užsienio turto, nes grupės vidaus finansavimas siekė keletą milijardų eurų.

| (267) | Taigi, kadangi iš keturių didžiausių Graikijos bankų PSD programos įgyvendinimo laikotarpiu bankas turėjo mažiausiai GVO ir kadangi dėl PSD programos banko patirti nuostoliai buvo didesni už pagalbą, gautą pagal B, B2, B3 ir B4 priemones, galima daryti išvadą, kad daugumai nuostolių ir pagalbos poreikiui yra taikytinas 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punktas, pagal kurį Komisijai leidžiama sušvelninti savo reikalavimus. Pagalbos poreikį iš dalies nulėmė Graikijoje išduotų paskolų nuostoliai, kurių kilo dėl nepaprastai gilaus ir ilgo nuosmukio, o ne dėl rizikingo skolinimo. Dėl suteiktos pagalbos nekyla neatsakingo elgesio rizikos, todėl tokia pagalba turi mažesnį iškraipomąjį poveikį. |
| --- | --- |

(267)

Taigi, kadangi iš keturių didžiausių Graikijos bankų PSD programos įgyvendinimo laikotarpiu bankas turėjo mažiausiai GVO ir kadangi dėl PSD programos banko patirti nuostoliai buvo didesni už pagalbą, gautą pagal B, B2, B3 ir B4 priemones, galima daryti išvadą, kad daugumai nuostolių ir pagalbos poreikiui yra taikytinas 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punktas, pagal kurį Komisijai leidžiama sušvelninti savo reikalavimus. Pagalbos poreikį iš dalies nulėmė Graikijoje išduotų paskolų nuostoliai, kurių kilo dėl nepaprastai gilaus ir ilgo nuosmukio, o ne dėl rizikingo skolinimo. Dėl suteiktos pagalbos nekyla neatsakingo elgesio rizikos, todėl tokia pagalba turi mažesnį iškraipomąjį poveikį.

| (268) | Pagaliau pagalbos poreikį nedidele dalimi lėmė paties banko prisiimta su užsienio patronuojamosiomis įmonėmis susijusi rizika. |
| --- | --- |

(268)

Pagaliau pagalbos poreikį nedidele dalimi lėmė paties banko prisiimta su užsienio patronuojamosiomis įmonėmis susijusi rizika.

7.6.2.   Gyvybingumas

| (269) | Restruktūrizavimo planu turi būti užtikrinta, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos finansų įstaiga sugebės atkurti ilgalaikį gyvybingumą (Restruktūrizavimo komunikato 2 skirsnis). Nagrinėjamu atveju restruktūrizavimo laikotarpis – tai laikotarpis nuo šio sprendimo priėmimo dienos iki 2018 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(269)

Restruktūrizavimo planu turi būti užtikrinta, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos finansų įstaiga sugebės atkurti ilgalaikį gyvybingumą (Restruktūrizavimo komunikato 2 skirsnis). Nagrinėjamu atveju restruktūrizavimo laikotarpis – tai laikotarpis nuo šio sprendimo priėmimo dienos iki 2018 m. gruodžio 31 d.

| (270) | Laikydamasi Restruktūrizavimo komunikato 9, 10 ir 11 punktų, Graikija pateikė visapusišką ir išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame pateikiama išsami informacija apie banko verslo modelį. Plane taip pat nurodomos banko patiriamų sunkumų priežastys, taip pat priemonės, kurių imtasi visoms banko gyvybingumo problemoms spręsti. Visų pirma, restruktūrizavimo plane aprašoma strategija, kurią bankas pasirinko siekdamas išsaugoti veiklos efektyvumą ir imtis priemonių dėl aukšto neveiksnių paskolų lygio, silpnų likvidumo ir kapitalo pozicijų bei užsienyje veikiančių jo įmonių, kurių finansavimas ir kapitalas paskutiniaisiais metais tapo priklausomas nuo patronuojančiosios įmonės. |
| --- | --- |

(270)

Laikydamasi Restruktūrizavimo komunikato 9, 10 ir 11 punktų, Graikija pateikė visapusišką ir išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame pateikiama išsami informacija apie banko verslo modelį. Plane taip pat nurodomos banko patiriamų sunkumų priežastys, taip pat priemonės, kurių imtasi visoms banko gyvybingumo problemoms spręsti. Visų pirma, restruktūrizavimo plane aprašoma strategija, kurią bankas pasirinko siekdamas išsaugoti veiklos efektyvumą ir imtis priemonių dėl aukšto neveiksnių paskolų lygio, silpnų likvidumo ir kapitalo pozicijų bei užsienyje veikiančių jo įmonių, kurių finansavimas ir kapitalas paskutiniaisiais metais tapo priklausomas nuo patronuojančiosios įmonės.

7.6.2.1.   Graikijoje vykdoma bankininkystės veikla

| (271) | Kalbant apie likvidumą ir banko priklausomybę nuo Eurosistemos finansavimo, restruktūrizavimo plane numatomas ribotas balanso augimas Graikijoje, o indėlių bazė vėl turėtų didėti. Jau sumažėjusi priklausomybė nuo skubios paramos likvidumui didinti ir toliau mažės, o tai padės bankui sumažinti ir savo finansavimo sąnaudas. |
| --- | --- |

(271)

Kalbant apie likvidumą ir banko priklausomybę nuo Eurosistemos finansavimo, restruktūrizavimo plane numatomas ribotas balanso augimas Graikijoje, o indėlių bazė vėl turėtų didėti. Jau sumažėjusi priklausomybė nuo skubios paramos likvidumui didinti ir toliau mažės, o tai padės bankui sumažinti ir savo finansavimo sąnaudas.

| (272) | 118 konstatuojamojoje dalyje aprašytu įsipareigojimu dėl paskolų ir indėlių santykio užtikrinama, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos banko balanso struktūra išliks tvari. Pardavus vertybinius popierius ir kitą nepagrindinę veiklą taip pat sustiprės banko likvidumo pozicija. Kadangi banko likvidumo pozicija vis dar įtempta, Komisija gali patenkinti Graikijos valdžios institucijų prašymą leisti padidinti banko likvidumą pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones ir pagal valstybės garantuojamos skubios pagalbos likvidumui padidinti priemonę. |
| --- | --- |

(272)

118 konstatuojamojoje dalyje aprašytu įsipareigojimu dėl paskolų ir indėlių santykio užtikrinama, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos banko balanso struktūra išliks tvari. Pardavus vertybinius popierius ir kitą nepagrindinę veiklą taip pat sustiprės banko likvidumo pozicija. Kadangi banko likvidumo pozicija vis dar įtempta, Komisija gali patenkinti Graikijos valdžios institucijų prašymą leisti padidinti banko likvidumą pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones ir pagal valstybės garantuojamos skubios pagalbos likvidumui padidinti priemonę.

| (273) | Siekdama sumažinti finansavimo sąnaudas Graikija taip pat įsipareigojo užtikrinti, kad bankas ir toliau mažins palūkanas, kurias Graikijoje moka už indėlius, kaip aprašyta 118 konstatuojamojoje dalyje. Toks indėlių sąnaudų mažinimas bus vienas svarbiausių įnašų didinant banko pelningumą prieš sudarant atidėjinius. |
| --- | --- |

(273)

Siekdama sumažinti finansavimo sąnaudas Graikija taip pat įsipareigojo užtikrinti, kad bankas ir toliau mažins palūkanas, kurias Graikijoje moka už indėlius, kaip aprašyta 118 konstatuojamojoje dalyje. Toks indėlių sąnaudų mažinimas bus vienas svarbiausių įnašų didinant banko pelningumą prieš sudarant atidėjinius.

| (274) | Nuo krizės pradžios bankas pradėjo racionalizuoti savo komercinį tinklą Graikijoje mažindamas filialų ir darbuotojų skaičių (108). Iki 2017 m. bendros banko sąnaudos bus sumažintos dar [...] %, palyginti su 2013 m. Kad pasiektų tą tikslą, bankas įsipareigojo iki 2017 m. gruodžio 31 d. sumažinti savo filialų ir darbuotojų skaičių Graikijoje atitinkamai iki [...] ir [...], kad bendros sąnaudos (109) Graikijoje neviršytų 800 mln. EUR. Numatomas sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis nei [...] %. Komisija mano, kad restruktūrizavimo planu išlaikomas banko efektyvumas naujomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(274)

Nuo krizės pradžios bankas pradėjo racionalizuoti savo komercinį tinklą Graikijoje mažindamas filialų ir darbuotojų skaičių (108). Iki 2017 m. bendros banko sąnaudos bus sumažintos dar [...] %, palyginti su 2013 m. Kad pasiektų tą tikslą, bankas įsipareigojo iki 2017 m. gruodžio 31 d. sumažinti savo filialų ir darbuotojų skaičių Graikijoje atitinkamai iki [...] ir [...], kad bendros sąnaudos (109) Graikijoje neviršytų 800 mln. EUR. Numatomas sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis nei [...] %. Komisija mano, kad restruktūrizavimo planu išlaikomas banko efektyvumas naujomis rinkos sąlygomis.

| (275) | Kita svarbi sritis – neveiksnių paskolų valdymas, nes iki 2013 m. gruodžio 31 d. jos sudarė 32,4 % portfelio (110). Bankas ketina tobulinti savo paskolų politiką (ribas, užtikrinimą užstatais) ir daugiausia dėmesio teikti pagrindinei savo veiklai, taip siekdamas kuo labiau sumažinti savo nuostolius. Graikija taip pat įsipareigojo užtikrinti, kad vykdydamas paskolų politiką bankas laikysis griežtų standartų, siekdamas valdyti riziką ir užtikrinti kuo didesnę vertę bankui kiekvienu kreditų proceso etapu, kaip aprašyta 122 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(275)

Kita svarbi sritis – neveiksnių paskolų valdymas, nes iki 2013 m. gruodžio 31 d. jos sudarė 32,4 % portfelio (110). Bankas ketina tobulinti savo paskolų politiką (ribas, užtikrinimą užstatais) ir daugiausia dėmesio teikti pagrindinei savo veiklai, taip siekdamas kuo labiau sumažinti savo nuostolius. Graikija taip pat įsipareigojo užtikrinti, kad vykdydamas paskolų politiką bankas laikysis griežtų standartų, siekdamas valdyti riziką ir užtikrinti kuo didesnę vertę bankui kiekvienu kreditų proceso etapu, kaip aprašyta 122 konstatuojamojoje dalyje.

7.6.2.2.   Banko valdymas

| (276) | Kitas svarbus klausimas – banko valdymas, atsižvelgiant į tai, kad po 2014 m. akcinio kapitalo padidinimo fondui HFSF priklauso 69,9 % banko akcijų (111), tik jo balsavimo teisės yra apribotos. Be to, kai kurie banką kontroliuojantys privatūs investuotojai taip pat turi varantų, taigi, jeigu akcijų kaina restruktūrizavimo laikotarpiu pakiltų, gautų visapusiškos naudos. Kadangi dėl tokios padėties gali atsirasti neatsakingo elgesio rizikos, 2013 m. bankas ir fondas HFSF susitarė dėl konkretaus savo santykių modelio. Tuo susitarimu kasdienė banko veikla apsaugoma nuo pernelyg didelio pagrindinių akcininkų kišimosi, kartu užtikrinant, kad per atitinkamas konsultacijų procedūras fondas HFSF galėtų stebėti, kaip įgyvendinamas restruktūrizavimo planas, ir neleisti banko vadovybei prisiimti pernelyg didelės rizikos. Bankas taip pat įsipareigojo atidžiai stebėti savo susijusių skolininkų poziciją. Komisija teigiamai vertina tai, kad fondas HFSF savaime atgaus visas savo balsavimo teises, jei bankas neįgyvendins savo restruktūrizavimo plano. |
| --- | --- |

(276)

Kitas svarbus klausimas – banko valdymas, atsižvelgiant į tai, kad po 2014 m. akcinio kapitalo padidinimo fondui HFSF priklauso 69,9 % banko akcijų (111), tik jo balsavimo teisės yra apribotos. Be to, kai kurie banką kontroliuojantys privatūs investuotojai taip pat turi varantų, taigi, jeigu akcijų kaina restruktūrizavimo laikotarpiu pakiltų, gautų visapusiškos naudos. Kadangi dėl tokios padėties gali atsirasti neatsakingo elgesio rizikos, 2013 m. bankas ir fondas HFSF susitarė dėl konkretaus savo santykių modelio. Tuo susitarimu kasdienė banko veikla apsaugoma nuo pernelyg didelio pagrindinių akcininkų kišimosi, kartu užtikrinant, kad per atitinkamas konsultacijų procedūras fondas HFSF galėtų stebėti, kaip įgyvendinamas restruktūrizavimo planas, ir neleisti banko vadovybei prisiimti pernelyg didelės rizikos. Bankas taip pat įsipareigojo atidžiai stebėti savo susijusių skolininkų poziciją. Komisija teigiamai vertina tai, kad fondas HFSF savaime atgaus visas savo balsavimo teises, jei bankas neįgyvendins savo restruktūrizavimo plano.

7.6.2.3.   Tarptautinė veikla

| (277) | Kaip paaiškinta 266 konstatuojamojoje dalyje, dėl kai kurios tarptautinės banko veiklos praeityje gerokai sumažėjo banko kapitalas, likvidumas ir pelningumas. |
| --- | --- |

(277)

Kaip paaiškinta 266 konstatuojamojoje dalyje, dėl kai kurios tarptautinės banko veiklos praeityje gerokai sumažėjo banko kapitalas, likvidumas ir pelningumas.

| (278) | Restruktūrizavimo plane numatyta, kad bankas ir toliau didžiausią dėmesį skirs vidaus rinkai. Bankas jau pardavė nepelningą patronuojamąją įmonę Ukrainoje. Jis taip pat pradėjo racionalizuoti kitas patronuojamąsias įmones, stiprinti paskolų garantavimo procesą ir mažinti patronuojamųjų įmonių finansavimo trūkumą. Jis ketina toliau racionalizuoti savo išsaugotų patronuojamųjų įmonių tinklą, kaip aprašyta 109 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(278)

Restruktūrizavimo plane numatyta, kad bankas ir toliau didžiausią dėmesį skirs vidaus rinkai. Bankas jau pardavė nepelningą patronuojamąją įmonę Ukrainoje. Jis taip pat pradėjo racionalizuoti kitas patronuojamąsias įmones, stiprinti paskolų garantavimo procesą ir mažinti patronuojamųjų įmonių finansavimo trūkumą. Jis ketina toliau racionalizuoti savo išsaugotų patronuojamųjų įmonių tinklą, kaip aprašyta 109 konstatuojamojoje dalyje.

| (279) | Bendra užsienio turto suma iki 2017 m. gruodžio 31 d. (palyginti su 2012 m. gruodžio 31 d.) sumažės dar bent [...] %. |
| --- | --- |

(279)

Bendra užsienio turto suma iki 2017 m. gruodžio 31 d. (palyginti su 2012 m. gruodžio 31 d.) sumažės dar bent [...] %.

| (280) | Bendras tarptautinės veiklos pelningumas bus atkurtas nuo [...]. |
| --- | --- |

(280)

Bendras tarptautinės veiklos pelningumas bus atkurtas nuo [...].

| (281) | Todėl Komisija mano, kad bankas bus pakankamai restruktūrizavęs tas užsienio įmones ir sumažinęs jų dydį, kad ateityje nepatirtų papildomų kapitalo poreikių ir likvidumo trūkumo. 119 konstatuojamojoje dalyje aprašytu įsipareigojimu neskirti didelių kapitalo injekcijų banko tarptautinėms patronuojamosioms įmonėms taip pat užtikrinama, kad užsienio patronuojamosios įmonės nekeltų grėsmės kapitalui ar likvidumui. |
| --- | --- |

(281)

Todėl Komisija mano, kad bankas bus pakankamai restruktūrizavęs tas užsienio įmones ir sumažinęs jų dydį, kad ateityje nepatirtų papildomų kapitalo poreikių ir likvidumo trūkumo. 119 konstatuojamojoje dalyje aprašytu įsipareigojimu neskirti didelių kapitalo injekcijų banko tarptautinėms patronuojamosioms įmonėms taip pat užtikrinama, kad užsienio patronuojamosios įmonės nekeltų grėsmės kapitalui ar likvidumui.

7.6.2.4.   Išvada dėl gyvybingumo

| (282) | Pagal 2.4 skirsnyje aprašytą pagrindinį scenarijų matyti, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bankas sugebės gauti grąžą, kuri leis jam padengti visas savo sąnaudas ir užtikrinti tinkamą nuosavo kapitalo grąžą, atsižvelgiant į jo rizikos pobūdį. Kartu prognozuojama, kad banko kapitalo pozicija išliks pakankamo lygio. |
| --- | --- |

(282)

Pagal 2.4 skirsnyje aprašytą pagrindinį scenarijų matyti, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bankas sugebės gauti grąžą, kuri leis jam padengti visas savo sąnaudas ir užtikrinti tinkamą nuosavo kapitalo grąžą, atsižvelgiant į jo rizikos pobūdį. Kartu prognozuojama, kad banko kapitalo pozicija išliks pakankamo lygio.

| (283) | Galiausiai Komisija atsižvelgia į Graikijos valdžios institucijų pateiktame banko restruktūrizavimo plane aprašytą nepalankų scenarijų. Šis nepalankus scenarijus grindžiamas su fondu HFSF suderintomis prielaidomis. Pagal jį daroma prielaida, kad nuosmukis bus ilgesnis ir gilesnis, o nekilnojamojo turto kainų defliacija – didesnė (112). Iš restruktūrizavimo plano matyti, kad bankas gali atlaikyti pakankamai nemažai nepalankiausių sąlygų, nes pagal nepalankų scenarijų bankas restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje išliks pelningas ir gerai kapitalizuotas. |
| --- | --- |

(283)

Galiausiai Komisija atsižvelgia į Graikijos valdžios institucijų pateiktame banko restruktūrizavimo plane aprašytą nepalankų scenarijų. Šis nepalankus scenarijus grindžiamas su fondu HFSF suderintomis prielaidomis. Pagal jį daroma prielaida, kad nuosmukis bus ilgesnis ir gilesnis, o nekilnojamojo turto kainų defliacija – didesnė (112). Iš restruktūrizavimo plano matyti, kad bankas gali atlaikyti pakankamai nemažai nepalankiausių sąlygų, nes pagal nepalankų scenarijų bankas restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje išliks pelningas ir gerai kapitalizuotas.

| (284) | 2014 m. pritraukto papildomo kapitalo suma, būtent 1,2 mlrd. EUR, pagal pagrindinį scenarijų, numatytą atliekant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, bus pakankama ir restruktūrizavimo laikotarpiu, ir tam, kad būtų išpirktos privilegijuotosios akcijos, ką bankas ir padarė 2014 m. balandžio mėn. (113) Bankas Graikijos bankui taip pat pateiks nenumatytų atvejų kapitalo planą, kuriame išdėstytos priemonės, kurias reikėtų įgyvendinti, jei ekonominės sąlygos toliau blogėtų. Komisija primena, kad vertindamas kapitalo poreikius pagal pagrindinį scenarijų Graikijos bankas jau padarė keletą pakeitimų, dėl kurių padidėjo numatomi kapitalo poreikiai, palyginti su banko pagal savo pagrindinį scenarijų apskaičiuotais kapitalo poreikiais. Todėl Komisija mano, kad Graikijos bankui apskaičiuojant kapitalo poreikius pagal pagrindinį scenarijų atsižvelgta į tam tikras nepalankiausias sąlygas. Kad padarytų išvadą, jog bankas yra gyvybingas, Komisija nereikalauja, kad bankas iš anksto turėtų pakankamai kapitalo Graikijos banko pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų apskaičiuotiems kapitalo poreikiams padengti, nes pastarasis apskaičiuotas lygis reiškia aukštą nepalankiausių sąlygų lygį ir, kaip matyti iš 2014 m. kovo mėn. bandymų pritraukti kapitalo, bankas susigrąžino galimybes dalyvauti kapitalo rinkose. |
| --- | --- |

(284)

2014 m. pritraukto papildomo kapitalo suma, būtent 1,2 mlrd. EUR, pagal pagrindinį scenarijų, numatytą atliekant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, bus pakankama ir restruktūrizavimo laikotarpiu, ir tam, kad būtų išpirktos privilegijuotosios akcijos, ką bankas ir padarė 2014 m. balandžio mėn. (113) Bankas Graikijos bankui taip pat pateiks nenumatytų atvejų kapitalo planą, kuriame išdėstytos priemonės, kurias reikėtų įgyvendinti, jei ekonominės sąlygos toliau blogėtų. Komisija primena, kad vertindamas kapitalo poreikius pagal pagrindinį scenarijų Graikijos bankas jau padarė keletą pakeitimų, dėl kurių padidėjo numatomi kapitalo poreikiai, palyginti su banko pagal savo pagrindinį scenarijų apskaičiuotais kapitalo poreikiais. Todėl Komisija mano, kad Graikijos bankui apskaičiuojant kapitalo poreikius pagal pagrindinį scenarijų atsižvelgta į tam tikras nepalankiausias sąlygas. Kad padarytų išvadą, jog bankas yra gyvybingas, Komisija nereikalauja, kad bankas iš anksto turėtų pakankamai kapitalo Graikijos banko pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų apskaičiuotiems kapitalo poreikiams padengti, nes pastarasis apskaičiuotas lygis reiškia aukštą nepalankiausių sąlygų lygį ir, kaip matyti iš 2014 m. kovo mėn. bandymų pritraukti kapitalo, bankas susigrąžino galimybes dalyvauti kapitalo rinkose.

| (285) | Be to, gerai, kad bankas papildomai neinvestuos į neinvesticinio reitingo vertybinius popierius – tai padės išlaikyti kapitalo ir likvidumo poziciją. |
| --- | --- |

(285)

Be to, gerai, kad bankas papildomai neinvestuos į neinvesticinio reitingo vertybinius popierius – tai padės išlaikyti kapitalo ir likvidumo poziciją.

| (286) | Todėl daroma išvada, kad bankas ėmėsi pakankamų priemonių, kad atkurtų savo ilgalaikį gyvybingumą. |
| --- | --- |

(286)

Todėl daroma išvada, kad bankas ėmėsi pakankamų priemonių, kad atkurtų savo ilgalaikį gyvybingumą.

7.6.3.   Nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas

| (287) | Kaip nurodyta Restruktūrizavimo komunikate, siekiant užtikrinti, kad pagalba būtų apribota iki mažiausio būtino dydžio, bankai ir jų kapitalo savininkai turi kiek galėdami prisidėti prie restruktūrizavimo. Taigi restruktūrizavimui finansuoti bankai turėtų naudoti savo išteklius, šiuo tikslu, pvz., parduodami turtą, o kapitalo savininkai, jei įmanoma, turėtų padengti banko nuostolius. |
| --- | --- |

(287)

Kaip nurodyta Restruktūrizavimo komunikate, siekiant užtikrinti, kad pagalba būtų apribota iki mažiausio būtino dydžio, bankai ir jų kapitalo savininkai turi kiek galėdami prisidėti prie restruktūrizavimo. Taigi restruktūrizavimui finansuoti bankai turėtų naudoti savo išteklius, šiuo tikslu, pvz., parduodami turtą, o kapitalo savininkai, jei įmanoma, turėtų padengti banko nuostolius.

7.6.3.1.   Banko nuosavas įnašas. Turto pardavimas ir sąnaudų mažinimas

| (288) | Bankas jau pardavė kai kurias smulkias užsienio įmones (Ukrainoje) ir sumažino dalies savo portfelio finansinį įsiskolinimą, siekdamas pagerinti kapitalo pakankamumą ir likvidumo poziciją. Pavyzdžiui, bankas 2009–2013 m. pardavė 1,9 mlrd. EUR vertės užsienio turto (114). |
| --- | --- |

(288)

Bankas jau pardavė kai kurias smulkias užsienio įmones (Ukrainoje) ir sumažino dalies savo portfelio finansinį įsiskolinimą, siekdamas pagerinti kapitalo pakankamumą ir likvidumo poziciją. Pavyzdžiui, bankas 2009–2013 m. pardavė 1,9 mlrd. EUR vertės užsienio turto (114).

| (289) | Restruktūrizavimo plane numatyta parduoti kitą Pietryčių Europoje turimą turtą, kaip aprašyta 107 konstatuojamojoje dalyje. Atsižvelgiant į jau parduotą turtą ir sumažintas investicijas, įgyvendinęs šiuos įsipareigojimus bankas Pietryčių Europoje bus reikšmingai sumažinęs savo geografinę veiklos apimtį. Sumažinus banko tarptautinį turtą taip pat reikšmingai sumažės galima rizika, kad bankui ateityje gali prireikti pagalbos. Todėl tai padeda užtikrinti, kad pagalba būtų mažiausio dydžio. |
| --- | --- |

(289)

Restruktūrizavimo plane numatyta parduoti kitą Pietryčių Europoje turimą turtą, kaip aprašyta 107 konstatuojamojoje dalyje. Atsižvelgiant į jau parduotą turtą ir sumažintas investicijas, įgyvendinęs šiuos įsipareigojimus bankas Pietryčių Europoje bus reikšmingai sumažinęs savo geografinę veiklos apimtį. Sumažinus banko tarptautinį turtą taip pat reikšmingai sumažės galima rizika, kad bankui ateityje gali prireikti pagalbos. Todėl tai padeda užtikrinti, kad pagalba būtų mažiausio dydžio.

| (290) | 2007 m. bankas pardavė savo draudimo veiklą. Todėl toje rinkoje jis nevykdo jokios reikšmingos veiklos, kurią galėtų parduoti ir gauti išteklių. |
| --- | --- |

(290)

2007 m. bankas pardavė savo draudimo veiklą. Todėl toje rinkoje jis nevykdo jokios reikšmingos veiklos, kurią galėtų parduoti ir gauti išteklių.

| (291) | Siekdamas apriboti kapitalo poreikius, bankas nenaudos kapitalo užsienio patronuojamosioms įmonėms remti arba plėsti, kaip aprašyta 119 konstatuojamojoje dalyje. Be to, pagal Graikijos prisiimtus įsipareigojimus numatyta, kad bankas neįsigis kitų įmonių. |
| --- | --- |

(291)

Siekdamas apriboti kapitalo poreikius, bankas nenaudos kapitalo užsienio patronuojamosioms įmonėms remti arba plėsti, kaip aprašyta 119 konstatuojamojoje dalyje. Be to, pagal Graikijos prisiimtus įsipareigojimus numatyta, kad bankas neįsigis kitų įmonių.

| (292) | Bankas taip pat ėmėsi plataus masto sąnaudų mažinimo programos, kaip nurodyta 2.4.2 skirsnyje. Jo sąnaudos toliau mažės iki 2017 m. Mažinamas jo darbuotojų skaičius, mažinami atlyginimai. Graikija taip pat įsipareigojo apriboti banko valdytojams mokamą atlygį, [...]. |
| --- | --- |

(292)

Bankas taip pat ėmėsi plataus masto sąnaudų mažinimo programos, kaip nurodyta 2.4.2 skirsnyje. Jo sąnaudos toliau mažės iki 2017 m. Mažinamas jo darbuotojų skaičius, mažinami atlyginimai. Graikija taip pat įsipareigojo apriboti banko valdytojams mokamą atlygį, [...].

7.6.3.2.   Ankstesnių akcininkų naštos pasidalijimas ir rinkoje pritrauktas naujas kapitalas

| (293) | Ankstesnių banko akcininkų turima kapitalo dalis sumažėjo dėl 2009 m. įvykdytos teisių emisijos (115), tada vėl sumažėjo dėl fondo HFSF suteiktų rekapitalizavimo priemonių (B4 priemonė) ir 2013 m. bei 2014 m. kovo mėn. privataus kapitalo pritraukimo. Pavyzdžiui, banko akcininkų, tarp kurių tuo metu buvo investuotojų, 2009 m. skyrusių piniginę injekciją, turimų akcijų vertė sumažėjo nuo 100 % (iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo) iki vos 4,9 % (po rekapitalizavimo). Be to, bankas nuo 2008 m. nemoka jokių dividendų grynaisiais pinigais. Be šio ankstesnių banko akcininkų dalijimosi našta, bankas nuo 2008 m. krizės pradžios pritraukė nemažai privataus kapitalo, t. y. 986 mln. EUR 2009 m., 550 mln. EUR 2013 m., ir 1 200 mln. EUR 2014 m. |
| --- | --- |

(293)

Ankstesnių banko akcininkų turima kapitalo dalis sumažėjo dėl 2009 m. įvykdytos teisių emisijos (115), tada vėl sumažėjo dėl fondo HFSF suteiktų rekapitalizavimo priemonių (B4 priemonė) ir 2013 m. bei 2014 m. kovo mėn. privataus kapitalo pritraukimo. Pavyzdžiui, banko akcininkų, tarp kurių tuo metu buvo investuotojų, 2009 m. skyrusių piniginę injekciją, turimų akcijų vertė sumažėjo nuo 100 % (iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo) iki vos 4,9 % (po rekapitalizavimo). Be to, bankas nuo 2008 m. nemoka jokių dividendų grynaisiais pinigais. Be šio ankstesnių banko akcininkų dalijimosi našta, bankas nuo 2008 m. krizės pradžios pritraukė nemažai privataus kapitalo, t. y. 986 mln. EUR 2009 m., 550 mln. EUR 2013 m., ir 1 200 mln. EUR 2014 m.

7.6.3.3.   Subordinuotosios skolos priemonių turėtojų naštos pasidalijimas

| (294) | Banko subordinuotosios skolos priemonių turėtojai dalyvavo padengiant banko restruktūrizavimo išlaidas. Siekdamas padidinti kapitalą, bankas įgyvendino keletą įsipareigojimų valdymo priemonių. Bendra iškeistų įsipareigojimų suma – 828 mln. EUR, o kapitalo prieaugis – 436 mln. EUR, kaip aprašyta 114 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(294)

Banko subordinuotosios skolos priemonių turėtojai dalyvavo padengiant banko restruktūrizavimo išlaidas. Siekdamas padidinti kapitalą, bankas įgyvendino keletą įsipareigojimų valdymo priemonių. Bendra iškeistų įsipareigojimų suma – 828 mln. EUR, o kapitalo prieaugis – 436 mln. EUR, kaip aprašyta 114 konstatuojamojoje dalyje.

| (295) | Vis dar neapmokėtoms priemonėms taikomas draudimas mokėti atkarpas, nurodytas 124 konstatuojamojoje dalyje. Todėl Komisija mano, kad užtikrintas tinkamas banko privačių investuotojų, turinčių mišrių kapitalo priemonių, dalijimasis našta ir laikomasi atitinkamų Restruktūrizavimo komunikato reikalavimų. |
| --- | --- |

(295)

Vis dar neapmokėtoms priemonėms taikomas draudimas mokėti atkarpas, nurodytas 124 konstatuojamojoje dalyje. Todėl Komisija mano, kad užtikrintas tinkamas banko privačių investuotojų, turinčių mišrių kapitalo priemonių, dalijimasis našta ir laikomasi atitinkamų Restruktūrizavimo komunikato reikalavimų.

7.6.3.4.   Išvada dėl nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo

| (296) | Palyginti su visa iš valstybės gautų rekapitalizavimo priemonių suma, nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas, visų pirma parduodant turtą ir mažinant paskolų knygą, yra daug mažesnis už tą, kurį Komisija paprastai laikytų pakankamu. Apribota tik užsienio veikla (116), kuri sudaro nedidelę banko veiklos dalį (117), o restruktūrizavimo proceso metu mažinti Graikijos paskolų ir indėlių knygų nenumatyta. Tačiau atsižvelgiant į 7.6.1 skirsnyje išdėstytus argumentus, ypač į tai, kad bankas „Alpha Bank“ buvo mažiausiai remiamas iš didžiųjų Graikijos bankų ir kad gauta pagalba visiškai atitinka 2011 m. Pratęsimo komunikate išdėstytus išlygos kriterijus, pagal kuriuos Komisija gali leisti, kad nuosavas įnašas būtų mažesnis ir būtų dalijamasi mažesne išlaidų dalimi, galima laikyti, kad restruktūrizavimo plane numatytas pakankamas nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimo priemonės. |
| --- | --- |

(296)

Palyginti su visa iš valstybės gautų rekapitalizavimo priemonių suma, nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas, visų pirma parduodant turtą ir mažinant paskolų knygą, yra daug mažesnis už tą, kurį Komisija paprastai laikytų pakankamu. Apribota tik užsienio veikla (116), kuri sudaro nedidelę banko veiklos dalį (117), o restruktūrizavimo proceso metu mažinti Graikijos paskolų ir indėlių knygų nenumatyta. Tačiau atsižvelgiant į 7.6.1 skirsnyje išdėstytus argumentus, ypač į tai, kad bankas „Alpha Bank“ buvo mažiausiai remiamas iš didžiųjų Graikijos bankų ir kad gauta pagalba visiškai atitinka 2011 m. Pratęsimo komunikate išdėstytus išlygos kriterijus, pagal kuriuos Komisija gali leisti, kad nuosavas įnašas būtų mažesnis ir būtų dalijamasi mažesne išlaidų dalimi, galima laikyti, kad restruktūrizavimo plane numatytas pakankamas nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimo priemonės.

7.6.4.   Priemonės, kuriomis ribojamas konkurencijos iškraipymas

| (297) | Restruktūrizavimo komunikate reikalaujama, kad restruktūrizavimo plane būtų pasiūlyta priemonių, kuriomis būtų ribojamas konkurencijos iškraipymas ir būtų užtikrinama, kad bankų sektorius būtų konkurencingas. Be to, tomis priemonėmis taip pat turėtų būti sprendžiamos neatsakingo elgesio rizikos problemos ir užtikrinta, kad valstybės pagalba nebūtų naudojama antikonkurenciniams veiksmams finansuoti. |
| --- | --- |

(297)

Restruktūrizavimo komunikate reikalaujama, kad restruktūrizavimo plane būtų pasiūlyta priemonių, kuriomis būtų ribojamas konkurencijos iškraipymas ir būtų užtikrinama, kad bankų sektorius būtų konkurencingas. Be to, tomis priemonėmis taip pat turėtų būti sprendžiamos neatsakingo elgesio rizikos problemos ir užtikrinta, kad valstybės pagalba nebūtų naudojama antikonkurenciniams veiksmams finansuoti.

| (298) | Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad vertindama pagalbos sumą ir dėl pagalbos kylančius konkurencijos iškraipymus Komisija turi atsižvelgti tiek į absoliučią, tiek į santykinę gautos valstybės pagalbos sumą, taip pat į naštos pasidalijimo lygį ir į finansų įstaigos padėtį rinkoje po restruktūrizavimo. Šiuo klausimu Komisija primena, kad bankas iš valstybės gavo 12 % pagal riziką įvertinto jo turto dydžio kapitalo paramą (118). Bankui dar buvo suteikta likvidumo garantijų, kurių vertė 2011 m. lapkričio 30 d. sudarė 14 mlrd. EUR, ir paskola, padengta Vyriausybės obligacijomis, kurios vertė 2011 m. rugsėjo 30 d. sudarė 1,6 mlrd. EUR; iš viso tai sudaro 25 % tos dienos banko balanso. Be to, bankas gavo skubios valstybės garantuojamos pagalbos likvidumui padidinti. Todėl atsižvelgiant į didelę pagalbos sumą, konkurencijos iškraipymų ribojimo priemonės yra pagrįstos. Be to, Graikijoje bankas užima didelę rinkos dalį: 2012 m. gruodžio 31 d. jo užimama paskolų rinkos dalis siekė 15 %, o indėlių – 13 %. Dėl banko „Emporiki Bank“ ir, daug mažesne dalimi, dėl trijų kooperatinių bankų ir banko „Citibank“ veiklos Graikijoje įsigijimo banko užimamos rinkos dalys padidėjo. Kai bankas įsigijo „Emporiki Bank“, jo užimama indėlių rinkos dalis Graikijoje 2013 m. birželio 30 d. duomenimis sudarė 21 %, o užimamos gyvenamojo būsto hipotekos paskolų, vartojimo paskolų ir paskolų įmonėms rinkos dalys atitinkamai buvo 23, 20 ir 21 % (119). Kai bankas įsigijo banko „Citibank“ veiklą Graikijoje, jo užimama indėlių rinkos dalis padidėjo mažiau negu 1 %. |
| --- | --- |

(298)

Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad vertindama pagalbos sumą ir dėl pagalbos kylančius konkurencijos iškraipymus Komisija turi atsižvelgti tiek į absoliučią, tiek į santykinę gautos valstybės pagalbos sumą, taip pat į naštos pasidalijimo lygį ir į finansų įstaigos padėtį rinkoje po restruktūrizavimo. Šiuo klausimu Komisija primena, kad bankas iš valstybės gavo 12 % pagal riziką įvertinto jo turto dydžio kapitalo paramą (118). Bankui dar buvo suteikta likvidumo garantijų, kurių vertė 2011 m. lapkričio 30 d. sudarė 14 mlrd. EUR, ir paskola, padengta Vyriausybės obligacijomis, kurios vertė 2011 m. rugsėjo 30 d. sudarė 1,6 mlrd. EUR; iš viso tai sudaro 25 % tos dienos banko balanso. Be to, bankas gavo skubios valstybės garantuojamos pagalbos likvidumui padidinti. Todėl atsižvelgiant į didelę pagalbos sumą, konkurencijos iškraipymų ribojimo priemonės yra pagrįstos. Be to, Graikijoje bankas užima didelę rinkos dalį: 2012 m. gruodžio 31 d. jo užimama paskolų rinkos dalis siekė 15 %, o indėlių – 13 %. Dėl banko „Emporiki Bank“ ir, daug mažesne dalimi, dėl trijų kooperatinių bankų ir banko „Citibank“ veiklos Graikijoje įsigijimo banko užimamos rinkos dalys padidėjo. Kai bankas įsigijo „Emporiki Bank“, jo užimama indėlių rinkos dalis Graikijoje 2013 m. birželio 30 d. duomenimis sudarė 21 %, o užimamos gyvenamojo būsto hipotekos paskolų, vartojimo paskolų ir paskolų įmonėms rinkos dalys atitinkamai buvo 23, 20 ir 21 % (119). Kai bankas įsigijo banko „Citibank“ veiklą Graikijoje, jo užimama indėlių rinkos dalis padidėjo mažiau negu 1 %.

| (299) | Komisija primena, kad bankui sunkumų daugiausia kilo dėl išorės sukrėtimų, kaip antai Graikijos valstybės skolos krizės ir užsitęsusio nuosmukio, dėl kurio Graikijos ekonomika yra sutrikdyta nuo 2008 m., kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 69 konstatuojamojoje dalyje. Poreikis spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas yra mažesnis, nes bankas neprisiėmė pernelyg didelės rizikos. Kaip aptarta šio sprendimo 7.6.1 skirsnyje, atsižvelgiant į tuos veiksnius, pagalbos priemonių iškraipomasis poveikis yra mažesnis, taigi ir priemonių, kuriomis ribojamas konkurencijos iškraipymas, poreikis yra mažesnis. Dėl tų priežasčių Komisija išimties tvarka gali sutikti, kad, nepaisant didelės pagalbos sumos ir didelės rinkos dalies, restruktūrizavimo plane nebūtų numatyta jokio balanso sumos ir paskolų mažinimo Graikijoje. |
| --- | --- |

(299)

Komisija primena, kad bankui sunkumų daugiausia kilo dėl išorės sukrėtimų, kaip antai Graikijos valstybės skolos krizės ir užsitęsusio nuosmukio, dėl kurio Graikijos ekonomika yra sutrikdyta nuo 2008 m., kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 69 konstatuojamojoje dalyje. Poreikis spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas yra mažesnis, nes bankas neprisiėmė pernelyg didelės rizikos. Kaip aptarta šio sprendimo 7.6.1 skirsnyje, atsižvelgiant į tuos veiksnius, pagalbos priemonių iškraipomasis poveikis yra mažesnis, taigi ir priemonių, kuriomis ribojamas konkurencijos iškraipymas, poreikis yra mažesnis. Dėl tų priežasčių Komisija išimties tvarka gali sutikti, kad, nepaisant didelės pagalbos sumos ir didelės rinkos dalies, restruktūrizavimo plane nebūtų numatyta jokio balanso sumos ir paskolų mažinimo Graikijoje.

| (300) | Tačiau Komisija pažymi, kad valstybės rekapitalizavimo priemonės leido bankui tęsti bankininkystės veiklą užsienio rinkose. |
| --- | --- |

(300)

Tačiau Komisija pažymi, kad valstybės rekapitalizavimo priemonės leido bankui tęsti bankininkystės veiklą užsienio rinkose.

| (301) | Tuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad bankas ne tik sumažino finansinį įsiskolinimą ir įgyvendino restruktūrizavimą, bet ir toliau, iki 2018 m. birželio 30 d. (120), pertvarkys savo užsienio turtą, mažins su juo susijusį finansinį įsiskolinimą ir įsipareigos nenaudoti valstybės pagalbos šios veiklos plėtrai. Todėl pagalba nebus naudojama konkurencijai šiose užsienio rinkose iškraipyti. |
| --- | --- |

(301)

Tuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad bankas ne tik sumažino finansinį įsiskolinimą ir įgyvendino restruktūrizavimą, bet ir toliau, iki 2018 m. birželio 30 d. (120), pertvarkys savo užsienio turtą, mažins su juo susijusį finansinį įsiskolinimą ir įsipareigos nenaudoti valstybės pagalbos šios veiklos plėtrai. Todėl pagalba nebus naudojama konkurencijai šiose užsienio rinkose iškraipyti.

| (302) | Graikija taip pat įsipareigojo laikytis įsigijimo draudimo, užtikrindama, kad bankas nenaudos gautos valstybės pagalbos jokiai naujai įmonei įsigyti. Tas draudimas padeda užtikrinti, kad pagalba būtų griežtai naudojama Graikijos tik bankų veiklos gyvybingumo atkūrimui remti, o ne, pavyzdžiui, plėtrai užsienio rinkose. |
| --- | --- |

(302)

Graikija taip pat įsipareigojo laikytis įsigijimo draudimo, užtikrindama, kad bankas nenaudos gautos valstybės pagalbos jokiai naujai įmonei įsigyti. Tas draudimas padeda užtikrinti, kad pagalba būtų griežtai naudojama Graikijos tik bankų veiklos gyvybingumo atkūrimui remti, o ne, pavyzdžiui, plėtrai užsienio rinkose.

| (303) | Įsipareigojimu mažinti už Graikijos indėlius mokamas palūkanas taip pat užtikrinama, kad pagalba nebūtų naudojama netvarioms indėlių priėmimo strategijoms, kuriomis iškraipoma konkurencija Graikijos rinkose, finansuoti. Taip pat įsipareigojimu įgyvendinti griežtas gaires dėl naujų paskolų kainodaros remiantis tinkamu kredito rizikos vertinimu bus užtikrinta, kad bankas netinkamomis paskolų klientams kainodaros strategijomis neiškraipytų konkurencijos Graikijos rinkoje. |
| --- | --- |

(303)

Įsipareigojimu mažinti už Graikijos indėlius mokamas palūkanas taip pat užtikrinama, kad pagalba nebūtų naudojama netvarioms indėlių priėmimo strategijoms, kuriomis iškraipoma konkurencija Graikijos rinkose, finansuoti. Taip pat įsipareigojimu įgyvendinti griežtas gaires dėl naujų paskolų kainodaros remiantis tinkamu kredito rizikos vertinimu bus užtikrinta, kad bankas netinkamomis paskolų klientams kainodaros strategijomis neiškraipytų konkurencijos Graikijos rinkoje.

| (304) | Atsižvelgdama į ypatingą padėtį, aprašytą 7.6.1 skirsnyje, ir į restruktūrizavimo plane numatytas priemones, Komisija mano, kad apsaugos priemonės, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai, yra pakankamos. |
| --- | --- |

(304)

Atsižvelgdama į ypatingą padėtį, aprašytą 7.6.1 skirsnyje, ir į restruktūrizavimo plane numatytas priemones, Komisija mano, kad apsaugos priemonės, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai, yra pakankamos.

7.7.   STEBĖSENA

| (305) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 5 skirsnį reikalaujama teikti reguliarias ataskaitas, kad Komisija galėtų tikrinti, ar restruktūrizavimo planas įgyvendinamas tinkamai. Kaip nurodyta Graikijos prisiimtuose įsipareigojimuose (121), Graikija užtikrins, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos, būtent iki 2018 m. gruodžio 31 d. už stebėseną atsakingas patikėtinis, kurį bankas paskyrė pritarus Komisijai, stebėtų Graikijos prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su veiklos Graikijoje ir užsienyje restruktūrizavimu ir su banko valdymu bei komercine veikla. Todėl galima daryti išvadą, kad restruktūrizavimo plano įgyvendinimas bus tinkamai stebimas. |
| --- | --- |

(305)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 5 skirsnį reikalaujama teikti reguliarias ataskaitas, kad Komisija galėtų tikrinti, ar restruktūrizavimo planas įgyvendinamas tinkamai. Kaip nurodyta Graikijos prisiimtuose įsipareigojimuose (121), Graikija užtikrins, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos, būtent iki 2018 m. gruodžio 31 d. už stebėseną atsakingas patikėtinis, kurį bankas paskyrė pritarus Komisijai, stebėtų Graikijos prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su veiklos Graikijoje ir užsienyje restruktūrizavimu ir su banko valdymu bei komercine veikla. Todėl galima daryti išvadą, kad restruktūrizavimo plano įgyvendinimas bus tinkamai stebimas.

8.   IŠVADA

| (306) | Daroma išvada, kad Graikija neteisėtai įgyvendino B1, B2, B3 ir B4 pagalbos priemones, pažeisdama Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, nes šios priemonės buvo įgyvendintos Komisijai jų oficialiai nepatvirtinus. Tačiau Komisija pripažįsta, kad restruktūrizavimo planu, jį vertinant kartu su priede išdėstytais įsipareigojimais, užtikrinama, kad būtų atkurtas ilgalaikis banko gyvybingumas, jame numatytos pakankamos dalijimosi našta priemonės bei nuosavas įnašas, jis yra tinkamas ir proporcingas šiame sprendime nagrinėjamų pagalbos priemonių konkurencijos iškraipymo poveikiui atsverti. Pateiktas restruktūrizavimo planas ir įsipareigojimai atitinka Restruktūrizavimo komunikato kriterijus, todėl galima laikyti, kad pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka, |
| --- | --- |

(306)

Daroma išvada, kad Graikija neteisėtai įgyvendino B1, B2, B3 ir B4 pagalbos priemones, pažeisdama Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, nes šios priemonės buvo įgyvendintos Komisijai jų oficialiai nepatvirtinus. Tačiau Komisija pripažįsta, kad restruktūrizavimo planu, jį vertinant kartu su priede išdėstytais įsipareigojimais, užtikrinama, kad būtų atkurtas ilgalaikis banko gyvybingumas, jame numatytos pakankamos dalijimosi našta priemonės bei nuosavas įnašas, jis yra tinkamas ir proporcingas šiame sprendime nagrinėjamų pagalbos priemonių konkurencijos iškraipymo poveikiui atsverti. Pateiktas restruktūrizavimo planas ir įsipareigojimai atitinka Restruktūrizavimo komunikato kriterijus, todėl galima laikyti, kad pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Toliau nurodytos Graikijos įgyvendintos priemonės yra Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje apibrėžta valstybės pagalba:

| a) | Graikijos banko bankui „Alpha Bank S.A.“ suteikta Graikijos garantuojama skubi pagalba likvidumui padidinti (L2 priemonė); |
| --- | --- |

a)

Graikijos banko bankui „Alpha Bank S.A.“ suteikta Graikijos garantuojama skubi pagalba likvidumui padidinti (L2 priemonė);

| b) | 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos finansinio stabilumo fondo (angl. Hellenic Financial Stability Fund, HFSF) bankui „Alpha Bank S.A.“ suteiktos 1 042 mln. EUR vertės antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonės (B2 priemonė); |
| --- | --- |

b)

2012 m. gruodžio mėn. Graikijos finansinio stabilumo fondo (angl. Hellenic Financial Stability Fund, HFSF) bankui „Alpha Bank S.A.“ suteiktos 1 042 mln. EUR vertės antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonės (B2 priemonė);

| c) | 2012 m. gruodžio 21 d. fondo HFSF bankui „Alpha Bank S.A.“ pateiktas 1 629 mln. EUR vertės įsipareigojimo raštas (B3 priemonė); |
| --- | --- |

c)

2012 m. gruodžio 21 d. fondo HFSF bankui „Alpha Bank S.A.“ pateiktas 1 629 mln. EUR vertės įsipareigojimo raštas (B3 priemonė);

| d) | 2013 m. pavasarį fondo HFSF bankui „Alpha Bank S.A.“ suteiktos 4 021 mln. EUR vertės rekapitalizavimo priemonės (B4 priemonė); |
| --- | --- |

d)

2013 m. pavasarį fondo HFSF bankui „Alpha Bank S.A.“ suteiktos 4 021 mln. EUR vertės rekapitalizavimo priemonės (B4 priemonė);

2.   Fondo HFSF suteiktas finansavimas finansavimo trūkumui, kurį iš viso sudarė 427 mln. EUR, padengti, 2013 m. gruodžio mėn. perduodant tam tikrą Dodekaneso kooperatinio banko, kooperatinio banko „Evia“ ir Vakarų Makedonijos kooperatinio banko turtą ir įsipareigojimus bankui „Alpha Bank S.A.“, nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.

3.   Atsižvelgiant į 2014 m. birželio 12 d. pateiktą banko „Alpha Bank Group“ (banko „Alpha Bank“ ir jo patronuojamųjų įmonių bei filialų) restruktūrizavimo planą ir Graikijos tą dieną numatytus įsipareigojimus, su vidaus rinka yra suderinama ši valstybės pagalba:

| a) | 2009 m. gegužės mėn. bankui „Alpha Bank S.A.“ pagal rekapitalizavimo priemonę Graikijos skirta 940 mln. EUR kapitalo injekcija (A priemonė); |
| --- | --- |

a)

2009 m. gegužės mėn. bankui „Alpha Bank S.A.“ pagal rekapitalizavimo priemonę Graikijos skirta 940 mln. EUR kapitalo injekcija (A priemonė);

| b) | nuo 2011 m. liepos mėn. Graikijos banko bankui „Alpha Bank S.A.“ teikta Graikijos garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, kuri 2012 m. gruodžio 31 d. sudarė 23,6 mlrd. EUR (L2 priemonė); |
| --- | --- |

b)

nuo 2011 m. liepos mėn. Graikijos banko bankui „Alpha Bank S.A.“ teikta Graikijos garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, kuri 2012 m. gruodžio 31 d. sudarė 23,6 mlrd. EUR (L2 priemonė);

| c) | 2012 m. gegužės mėn. fondo HFSF bankui „Alpha Bank S.A.“ suteiktos 1 900 mln. EUR vertės pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemonės (B1 priemonė); |
| --- | --- |

c)

2012 m. gegužės mėn. fondo HFSF bankui „Alpha Bank S.A.“ suteiktos 1 900 mln. EUR vertės pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemonės (B1 priemonė);

| d) | 2012 m. gruodžio mėn. fondo HFSF bankui „Alpha Bank S.A.“ suteiktos 1 042 mln. EUR vertės antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonės (B2 priemonė); |
| --- | --- |

d)

2012 m. gruodžio mėn. fondo HFSF bankui „Alpha Bank S.A.“ suteiktos 1 042 mln. EUR vertės antrojo tarpinio rekapitalizavimo priemonės (B2 priemonė);

| e) | 2012 m. gruodžio 21 d. fondo HFSF bankui „Alpha Bank S.A.“ pateiktas 1 629 mln. EUR vertės įsipareigojimo raštas (B3 priemonė); |
| --- | --- |

e)

2012 m. gruodžio 21 d. fondo HFSF bankui „Alpha Bank S.A.“ pateiktas 1 629 mln. EUR vertės įsipareigojimo raštas (B3 priemonė);

| f) | 2013 m. gegužės mėn. fondo HFSF bankui „Alpha Bank S.A.“ suteiktos 4 021 mln. EUR vertės rekapitalizavimo priemonės (B4 priemonė). |
| --- | --- |

f)

2013 m. gegužės mėn. fondo HFSF bankui „Alpha Bank S.A.“ suteiktos 4 021 mln. EUR vertės rekapitalizavimo priemonės (B4 priemonė).

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2014 m. liepos 9 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  2008 m. lapkričio 19 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos N 560/2008 „Paramos priemonės kredito įstaigoms Graikijoje“ (OL C 125, 2009 6 5, p. 6). Jai suteiktas numeris SA.26678 (N 560/2008). Ši schema vėliau buvo pratęsta ir pakeista, kaip aprašyta 2 išnašoje.

1

(2)  2009 m. rugsėjo 2 d. Graikija pranešė apie keletą paramos priemonių pakeitimų ir priemonių pratęsimą iki 2009 m. gruodžio 31 d., kurie buvo patvirtinti 2009 m. rugsėjo 18 d. (žr. 2009 m. rugsėjo 18 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos N 504/2009 „Paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas ir pakeitimas“ (OL C 264, 2009 11 6, p. 5)). 2010 m. sausio 25 d. Komisija patvirtino antrąjį paramos priemonių pratęsimą iki 2010 m. birželio 30 d. (žr. 2010 m. sausio 25 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos N 690/2009 „Paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 57, 2010 3 9, p. 6)). 2010 m. birželio 30 d. Komisija patvirtino keletą paramos priemonių pakeitimų ir priemonių pratęsimą iki 2010 m. gruodžio 31 d. (žr. 2010 m. birželio 30 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos N 260/2010 „Paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 238, 2010 9 3, p. 3)). 2010 m. gruodžio 21 d. Komisija patvirtino paramos priemonių pratęsimą iki 2010 m. birželio 30 d. (žr. 2010 m. gruodžio 21 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.31998 (2010/N) „Ketvirtasis paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 53, 2011 2 19, p. 2)). 2011 m. balandžio 4 d. Komisija patvirtino pakeitimą (žr. 2011 m. balandžio 4 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.32767 (2011/N) „Paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pakeitimas“ (OL C 164, 2011 6 2, p. 8)). 2011 m. birželio 27 d. Komisija patvirtino paramos priemonių pratęsimą iki 2011 m. gruodžio 31 d. (žr. 2011 m. birželio 27 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.33153 (2011/N) „Penktasis paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 274, 2011 9 17, p. 6)). 2012 m. vasario 6 d. Komisija patvirtino paramos priemonių pratęsimą iki 2012 m. birželio 30 d. (žr. 2012 m. vasario 6 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.34149 (2011/N) „Šeštasis paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 101, 2012 4 4, p. 2)). 2012 m. liepos 6 d. Komisija patvirtino paramos priemonių pratęsimą iki 2012 m. gruodžio 31 d. (žr. 2012 m. liepos 6 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.35002 (2012/N) – Graikija „Paramos schemos kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 77, 2013 3 15, p. 14)). 2013 m. sausio 22 d. Komisija patvirtino garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos pratęsimą iki 2013 m. birželio 30 d. (žr. 2013 m. sausio 22 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.35999 (2012/N) – Graikija „Garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 162, 2013 6 7, p. 6)). 2013 m. liepos 25 d. Komisija patvirtino garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos pratęsimą iki 2013 m. gruodžio 31 d. (žr. 2013 m. liepos 25 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.36956 (2013/N) – Graikija „Garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 141, 2014 5 9, p. 3)). 2014 m. sausio 14 d. Komisija patvirtino garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos pratęsimą iki 2014 m. birželio 30 d. (žr. 2014 m. sausio 14 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.37958 (2013/N) – Graikija „Garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“, dar nepaskelbta).

2

(3)  Žr. 2012 m. liepos 27 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.34823 (2012/C) (ex 2012 NN) „Graikijos finansinio stabilumo fondo vykdomas banko „Alpha Bank“ rekapitalizavimas“ (OL C 357, 2012 11 20, p. 36).

3

(4)  2012 m. gruodžio 24 d. fondo HFSF pranešimas spaudai, paskelbtas interneto svetainėje http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf.

4

(5)  Šias priemones Komisija užregistravo kaip bylą SA.36004 (2013/NN).

5

(6)  Pranešimas užregistruotas Nr. SA.34823 (2012/C) (ex 2012 NN).

6

(7)  Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato „Antroji Graikijos ekonomikos sureguliavimo programa. 2012 m. kovo mėn.“ (angl. The Second Economic Adjustment Programme for Greece - March 2012), p. 17; programa paskelbta http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf.

7

The Second Economic Adjustment Programme for Greece - March 2012

(8)  Žr. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaitos II skirsnį „Graikijos valstybės skolos restruktūrizavimas“, Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn.; paskelbta interneto svetainėje http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf.

8

(9)  2012 m. kovo 9 d. Finansų ministerijos pranešimas spaudai, paskelbtas interneto svetainėje http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf.

9

(10)  Banko bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas – vienas iš reguliuojamojo kapitalo rodiklių, kurį bankų priežiūros institucija stebi pagal Kapitalo reikalavimų direktyvą.

10

(11)  Žr. 7 išnašą, p. 106.

11

(12)  Žr. 8 išnašą.

12

(13)  Žr. 7 išnašą, p. 104.

13

(14)  Žr. 8 išnašą.

14

(15)  Europos Centrinis Bankas ir nacionaliniai centriniai bankai kartu sudaro Eurosistemą, euro zonos centrinių bankų sistemą.

15

(16)  2012 m. gruodžio 3 d. Finansų ministerijos pranešimas spaudai, paskelbtas interneto svetainėje http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf.

16

Dėl skolos vertybinių popierių išpirkimo gerokai mažesne kaina nei nominalioji vertex grolai sumažėjo Graikijos skola.

(17)  Jeigu obligacijos nebūtų buvusios tokiu būdu išperkamos, naujųjų GVO rinkos vertė galėjo išaugti; tai priklausė nuo rinkos rodiklių, pvz., palūkanų normų, raidos ir Graikijos įsipareigojimų neįvykdymo tikimybės.

17

(18)  Apėmė laikotarpio nuo 2013 m. birželio mėn. iki 2016 m. gruodžio mėn. tikėtiną Graikijoje teikiamų naujų paskolų nuostolį.

18

(19)  2013 m. birželio mėn. NBG paskolų nuostolių rezervai, įskaitant pro forma FBB ir „Probank“ atidėjinius.

19

(20)  2013 m. birželio 30 d.„Eurobank“ paskolų nuostolių rezervai, įskaitant pro forma „New Hellenic Postbank“ ir „New Proton Bank“ (juos Bankas įsigijo 2013 m. rugpjūčio mėn.) atidėjinius.

20

(21)  2013 m. birželio 30 d.„Eurobank“ paskolų nuostolių rezervai, įskaitant pro forma „New Hellenic Postbank“ ir „New Proton Bank“ (juos Bankas įsigijo 2013 m. rugpjūčio mėn.) atidėjinius.

21

(22)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_Q3_2013_en.pdf.

22

(23)  Žr. 2 lentelę.

23

(24)  Šios nuosavo kapitalo sumos 2010, 2011 ir 2012 m. apima 940 mln. EUR vertės privilegijuotąsias akcijas, kurias Graikija suteikė 2009 m.; į 2012 m. sumą neįskaitytos dviejų tarpinių rekapitalizavimų priemonės, kurias Bankas gavo 2012 m. ir kurių vertė siekia 2 942 mln. EUR. Į 2013 m. nuosavo kapitalo sumą įskaitytos visos 2012 ir 2013 m. HFSF ir privačios rekapitalizavimo priemonės, kurių vertė iš viso sudarė 4 571 mln. EUR.

24

(25)  Žr. 2 lentelę.

25

(26)  2013 m. birželio 25 d. banko „Alpha Bank“ Komisijai pateikta informacija.

26

(27)  2011 m. finansinės ataskaitos, http://www.alpha.gr/files/investorrelations/GROUP_IAS_FY_2011_en1.pdf.

27

(28)  Žr. 2.3.1.2 skirsnį „Rekapitalizavimo priemonės, valstybės suteiktos pagal rekapitalizavimo priemonę“.

28

(29)  „Emporiki Bank“2011 m. gruodžio 31 d. konsoliduotos finansinės ataskaitos, p. 9.

29

(30)  HFSF metinė finansinė 2012 m. sausio 1 d.–2012 gruodžio 31 d. laikotarpio ataskaita, p. 8, paskelbta interneto svetainėje http://www.hfsf.gr/files/hfsf_annual_report_2012_en.pdf.

30

(31)  http://www.alpha.gr/files/deltia_typou/Deltio_Typou_20130201EN.pdf.

31

(32)  Pirkimo ir perėmimo procedūra yra pertvarkymo procedūra, kurią įgyvendinant nustatomas ir aukciono būdu parduodamas aukštos kokybės likviduojamo subjekto turtas ir įsipareigojimai, siekiant juos perduoti gyvybingai bendrovei.

32

(33)  Žr. Graikijos banko Kredito ir draudimo komiteto sprendimą Nr. 97/3/8.2.2013.

33

(34)  Žr. Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimą Nr. 14/4/8.12.2013.

34

(35)  Žr. Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimą Nr. 14/5/8.12.2013.

35

(36)  Todėl sąvoka „finansavimo trūkumas“ gali būti klaidinanti, nes ja apibūdinama kapitalo paramos priemonė, ne parama likvidumui padidinti.

36

(37)  Žr. Graikijos banko Kredito ir draudimo komiteto sprendimą Nr. 97/2/8.2.2013.

37

(38)  Žr. Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimą Nr. 14/1/8.12.2013.

38

(39)  Žr. Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimą Nr. 14/2/8.12.2013.

39

(40)  Žr. Graikijos banko Kredito ir draudimo komiteto sprendimą Nr. 97/1/8.2.2013.

40

(41)  Žr. Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimą Nr. 14/7/8.12.2013.

41

(42)  Žr. Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimą Nr. 14/8/8.12.2013.

42

(43)  „Diners Club International“ yra kredito kortelių bendrovė, įsteigta 1950 m., o Graikijoje – 1959 m. Bendrovė „Diners Club Greece“ priklauso bankams „Citibank International“ ir „Citibank Overseas Investment Corporation“.

43

(44)  Bankomatas – elektroninės bankininkystės punktas, kuriame klientai gali atlikti pagrindines operacijas be filialo atstovo (arba kasininko) pagalbos, pavyzdžiui, išsiimti grynųjų pinigų.

44

(45)  2014 m. birželio 24 d. Graikijos valdžios institucijų pateikta informacija.

45

(46)  2014 m. birželio mėn. banko „Alpha Bank“ restruktūrizavimo planas, p. 64.

46

(47)  Sąvoka „pagal riziką įvertintas turtas“ nurodomas reguliuojamasis suminis rodiklis, kuriuo įvertinama finansų įstaigos rizikos pozicija ir kuriuo naudojasi priežiūros institucijos stebėdamos finansų įstaigų kapitalo pakankamumą.

47

(48)  Konfidenciali informacija

48

(49)  Remiantis 2011 m. lapkričio 7 d. Graikijos banko raštu, „garantijos taikomos visai skubios paramos likvidumui padidinti sumai“.

49

(50)  2014 m. balandžio 7 d. Graikijos banko pateikta informacija.

50

(51)  Finansinės projekcijos, pridėtos prie 2014 m. birželio mėn. banko „Alpha Bank“ restruktūrizavimo plano.

51

(52)  Žr. 4 išnašą.

52

(53)  Išankstinio pasirašymo susitarime nustatyta, kad: „Bankui mokėtina faktinė rizika apima EFSF obligacijas ir bet kokias atkarpos išmokas ir sukauptas palūkanas už EFSF obligacijas laikotarpiu nuo obligacijų išleidimo iki avanso konvertavimo į akcinį kapitalą ir kitas konvertuojamąsias kapitalo priemones, kaip numatyta šiame susitarime“.

53

(54)  Žr. 3 lentelę.

54

(55)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/deltio_typou_20130501EN.pdf.

55

(56)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20130603EN.pdf.

56

(57)  Akcijų padalijimas yra emitento įvykis, per kurį įmonė padalija esamas akcijas į didesnį skaičių akcijų.

57

(58)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/EA20130416EN.pdf.

58

(59)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf.

59

(60)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/1306010_Warrants_en.pdf.

60

(61)  Žr. 38 išnašą. Pavyzdžiui, 2013 m. gruodžio 10 d. vykdymo kaina buvo 0,4488 EUR, 2014 m. birželio 10 d. ji buvo 0,4576 EUR, 2014 m. gruodžio 10 d. ji bus 0,4686 EUR, 2015 m. birželio 10 d. - 0,4796 EUR ir pan. Žr. „Alpha Bank“2013 m. birželio 10 d. pranešimą „Final Terms of Listing and Characteristics of the Titles representing shares ownership rights (Warrants) that resulted from the concluded share capital increase“, paskelbtą interneto svetainėje http://www.alpha.gr/files/investorrelations/1306010_Warrants_en.pdf.

61

Final Terms of Listing and Characteristics of the Titles representing shares ownership rights (Warrants) that resulted from the concluded share capital increase

(62)  2014 m. birželio mėn. banko „Alpha Bank“ restruktūrizavimo planas, p. 22.

62

(63)  Bankas įsipareigojo apriboti užsienio turto sumą iki [...] mlrd. EUR, remiantis finansinėmis projekcijomis 2018 m. visas Banko turtas sudarys [...] mlrd. EUR.

63

(64)  2014 m. birželio mėn. banko „Alpha Bank“ restruktūrizavimo planas, p. 132, iki banko „Emporiki Bank“ įsigijimo.

64

(65)  2014 m. birželio mėn. banko „Alpha Bank“ restruktūrizavimo planas, p. 129.

65

(66)  2014 m. birželio mėn. banko „Alpha Bank“ restruktūrizavimo planas, p. 102–103. 2012 m. rugsėjo mėn.–2013 m. gruodžio mėn. filialų ir darbuotojų skaičius padidėjo dėl banko „Emporiki Bank“ įsigijimo.

66

(67)  2014 m. birželio mėn. banko „Alpha Bank“ restruktūrizavimo planas, p. 103.

67

(68)  Finansinės projekcijos, pridėtos prie 2014 m. birželio mėn. banko „Alpha Bank“ restruktūrizavimo plano, Graikijos „Alpha Bank“ duomenys.

68

(69)  2014 m. birželio mėn. banko „Alpha Bank“ restruktūrizavimo planas, p. 105.

69

(70)  2014 m. birželio mėn. banko „Alpha Bank“ restruktūrizavimo planas, p. 96.

70

(71)  2014 m. birželio mėn. banko „Alpha Bank“ restruktūrizavimo planas, p. 96.

71

(72)  Finansinės projekcijos, pridėtos prie 2014 m. birželio mėn. banko „Alpha Bank“ restruktūrizavimo plano, veiklos Graikijoje duomenys.

72

(73)  2014 m. birželio mėn. banko „Alpha Bank“ restruktūrizavimo planas, p. 132.

73

(74)  Finansinės projekcijos, pridėtos prie 2014 m. birželio mėn. banko „Alpha Bank“ restruktūrizavimo plano.

74

(75)  2014 m. birželio mėn. banko „Alpha Bank“ restruktūrizavimo planas, 5.4.2 skirsnis.

75

(76)  2014 m. birželio mėn. banko „Alpha Bank“ restruktūrizavimo planas, 5.4.2 skirsnis.

76

(77)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/EA20091130EN.pdf.

77

(78)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/EA20120507EN.pdf.

78

(79)  Žr. priedo II skyrių.

79

(80)  Žr. priedo II skyrių.

80

(81)  Žr. priedo II skyrių.

81

(82)  Žr. priedo II skyrių.

82

(83)  Žr. priedo III skyriaus A skirsnį.

83

(84)  Žr. priedo III skyriaus A skirsnį.

84

(85)  Žr. priedo III skyriaus A skirsnį.

85

(86)  Žr. priedo III skyriaus C skirsnį

86

(87)  „Pagaliau dėl HFSF išduotų varantų reikėtų paaiškinti, kad Graikijos Respublika visais atvejais prieš bankui „Alpha Bank“ arba kuriai nors valstybės įstaigai (įskaitant HFSF) išperkant varantus, kreipsis į Europos Komisiją prašydama patvirtinti, kad Europos Komisija galėtų patikrinti, ar numatytas varantų išpirkimas neprieštarauja valstybės pagalbos taisyklėse nustatytiems valstybės atlygio reikalavimams“.

87

(88)  Komisijos komunikatas „Valstybės pagalbos taisyklių taikymas finansų įstaigoms skirtoms priemonėms dėl dabartinės pasaulinės finansų krizės“ (OL C 270, 2008 10 25, p. 2).

88

(89)  Sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 59 konstatuojamoji dalis.

89

(90)  Sprendimo pradėti procedūrą dėl banko „Alpha“ 63 konstatuojamoji dalis.

90

(91)  Žr. 2008 m. lapkričio 12 d. Komisijos sprendimo dėl valstybės pagalbos SA. 510/2008 (2008/N) – Italija – „Vendita dei beni della compagnia aerea ALITALIA“ 146 konstatuojamąją dalį (OL C 46, 2009 2 25, p. 6).

91

(92)  Žr. Komisijos komunikato dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2013 m. rugpjūčio 1 d. bankams skirtoms priemonėms finansų krizės sąlygomis paremti (toliau – 2013 m. Bankų komunikatas) (OL C 216, 2013 7 30, p. 1), 80 punktą.

92

(93)  Žr. 2010 m. sausio 25 d. Komisijos sprendimo dėl valstybės pagalbos NN 19/2009 „Restruktūrizavimo pagalba „Dunfermline Building Society““ 47 konstatuojamąją dalį; 2010 m. spalio 25 d. Komisijos sprendimo dėl valstybės pagalbos N 560/2009 „Pagalba likviduojant „Fionia Bank““ 55 konstatuojamąją dalį; 2010 m. lapkričio 8 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos N 392/2010 „ „CajaSur“ restruktūrizavimas“ 52 konstatuojamąją dalį.

93

(94)  Žr. 1 ir 2 išnašas.

94

(95)  2012 m. kovo 31 d. banko pagal riziką įvertintas turtas sudarė 44,2 mlrd. EUR.

95

(96)  Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2012 m. sausio 1 d. bankų priemonėms finansų krizės sąlygomis paremti (toliau – 2011 m. Pratęsimo komunikatas) (OL C 356, 2011 12 6, p. 7).

96

(97)  Žr. 6 išnašą.

97

(98)  Žr. 6 išnašą.

98

(99)  Žr. Komisijos sprendimo byloje NN 51/2008 „Danijos bankų garantijos sistema“ (OL C 273, 2008 10 28, p. 2) 41 konstatuojamąją dalį.

99

(100)  Žr. 83 konstatuojamąją dalį. Sukauptos palūkanos laikomos papildomu HFSF įnašu, todėl dėl jų sumažėja suma, kurią HFSF turėjo sumokėti Bankui vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą.

100

(101)  Taip pat žr. 7.5.1 skirsnį.

101

(102)  Teorinė kaina be pasirašymo mokesčio (angl. theoretical ex-right price, TERP) – visuotinai pripažintas rinkos metodas, taikomas norint apskaičiuoti vertės sumažėjimą didinant akcinį kapitalą.

102

theoretical ex-right price, TERP

(103)  Žr. 5 lentelę.

103

(104)  Apie Vakarų Makedonijos banko ir banko „Evia Bank“ perduoto turto ir įsipareigojimų įsigijimą Graikijos konkurencijos komisijai nebuvo pranešta, nes nė vieno kooperatinio banko perduotos dalies apyvarta neviršijo 15 mln. EUR ribos, nustatytos įstatymo 3959/2011 6 straipsnio 1 dalyje kartu su 10 straipsnio 3 dalies a punktu.

104

(105)  Užmokestis apskaičiuotas darant prielaidą, kad nuo pasirašymo iki sandorio užbaigimo indėlių kiekis sumažės 30 %. Užmokestis bus ex post pakoreguotas, atsižvelgiant į faktinį sumažėjimą prieš sandorio užbaigimą.

105

ex post

(106)  Taip pat žr. 7.5.1 ir 7.5.2 skirsnius.

106

(107)  Žr. Restruktūrizavimo komunikato 28 punktą ir 2011 m. balandžio 5 d. Komisijos sprendimo 2011/823/ES dėl priemonių C 11/09 (ex NN 53b/08, NN 2/10 ir N 19/10), kurias Nyderlandų valstybė įgyvendino dėl ABN AMRO Group NV (sukurtos susijungus „Fortis Bank Nederland“ ir ABN AMRO N) (OL L 333, 2011 12 15, p. 1) 320 konstatuojamąją dalį.

107

(108)  Žr. 99 konstatuojamąją dalį.

108

(109)  Įskaitant įnašus į Indėlių ir investicijų garantijų fondą (TEKE).

109

(110)  Finansinės projekcijos, pridėtos prie 2014 m. birželio mėn. banko „Alpha Bank“ restruktūrizavimo plano, banko „Alpha Bank S.A.“ duomenys.

110

(111)  HFSF metinė finansinė 2013 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų ataskaita, p. 68, paskelbta http://www.hfsf.gr/files/hfsf_annual_report_2013_en.pdf.

111

(112)  Restruktūrizavimo plane paskelbtos finansinės projekcijos skiriasi nuo Graikijos banko atlikto testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatų, nes pastarasis grindžiamas ne tomis pačiomis prielaidomis ir jį atliekant atsižvelgta į papildomus Graikijos banko patikslinimus.

112

(113)  http://www.alpha.gr/files/deltia_typou/deltio_typou_170414EN.pdf.

113

(114)  2014 m. birželio mėn. banko „Alpha Bank“ restruktūrizavimo planas, p. 107.

114

(115)  Žr. 116 konstatuojamąją dalį.

115

(116)  Kaip nurodyta prisiimant įsipareigojimus (žr. priedo 2 skyriaus 7 punktą), veiklos mastą sumažinti galima tik mažinant išlaikytų užsienio subjektų balansus ir (arba) parduodant užsienio subjektus.

116

(117)  Dėl 7.1.3.5 skirsnyje paaiškintų priežasčių siūlomo nuosavo įnašo dydį reikia palyginti su banko dydžiu prieš banko „Emporiki Bank“, trijų kooperatinių bankų indėlių ir banko „Citibant Greece“ įsigijimą.

117

(118)  Vertinant tik faktiškai išmokėtą pagalbą, kuria suteikiama daugiausia pranašumo ir labiausiai iškraipoma konkurencija, pagalbos suma yra mažesnė ir sudaro 11 % pagal riziką įvertinto banko turto.

118

(119)  2014 m. birželio mėn. banko „Alpha Bank“ restruktūrizavimo planas, p. 36.

119

(120)  Žr. priedo II skyrių.

120

(121)  Žr. 129 konstatuojamąją dalį.

121

---

PRIEDAS

„ALPHA BANK“ – GRAIKIJOS RESPUBLIKOS ĮSIPAREIGOJIMAI

Graikijos Respublika (toliau – GR) užtikrina, kad bankas „Alpha Bank“ (toliau – bankas) įgyvendins 2014 m. birželio mėn. pateiktą restruktūrizavimo planą. Restruktūrizavimo planas pagrįstas makroekonominėmis prielaidomis, kurias pateikė Europos Komisija (toliau – Komisija) priedėlyje, ir reguliavimo prielaidomis.

Graikijos Respublika prisiima šiuos įsipareigojimus (toliau – įsipareigojimai), kurie yra neatsiejama restruktūrizavimo plano dalis. Įsipareigojimai apima įsipareigojimus, susijusius su restruktūrizavimo plano įgyvendinimu (toliau – restruktūrizavimo įsipareigojimai), ir įsipareigojimus dėl banko valdymo ir komercinės veiklos.

Įsipareigojimai įsigalioja Komisijos sprendimo, kuriuo patvirtinamas restruktūrizavimo planas (toliau – sprendimas), priėmimo dieną.

Restruktūrizavimo laikotarpis baigiasi 2018 m. gruodžio 31 d. Įsipareigojimai taikomi visą restruktūrizavimo laikotarpį, jeigu pagal atskirą įsipareigojimą nenurodyta kitaip.

Šis tekstas aiškinamas atsižvelgiant į sprendimą ir remiantis bendrosiomis Sąjungos teisės nuostatomis ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 659/1999 (1).

I SKYRIUS.   APIBRĖŽTYS

Šiuose įsipareigojimuose vartojamų terminų apibrėžtys:

(1)   bankas– „Alpha Bank S.A.“ ir visos jo patronuojamosios įmonės. Taigi prie jo priskiriama visa „Alpha Bank Group“ ir visos Graikijoje ir ne Graikijoje bankų ir ne bankų sektoriuje veikiančios patronuojamosiomis įmonės ir filialai;

(2)   kapitalą didinantis pasiūlymas bankų sektoriuje– pasiūlymas, kurį įgyvendinus padidinamas banko reguliuojamojo kapitalo pakankamumo rodiklis, atsižvelgiant į visus svarbius elementus, visų pirma į įtrauktą į apskaitą sandorio pelną (nuostolį) ir pagal riziką įvertinto turto sumažėjimą dėl pardavimo (prireikus pakoregavus atsižvelgiant į pagal riziką įvertinto turto padidėjimą dėl likusių finansavimo ryšių);

(3)   sandorio pabaiga– parduodamo verslo nuosavybės teisių perdavimo pirkėjui diena;

(4)   parduodamas verslas– visos įmonės ir turtas, kuriuos bankas įsipareigoja parduoti;

(5)   įsigaliojimo data– sprendimo priėmimo diena;

(6)   restruktūrizavimo laikotarpio pabaiga– 2018 m. gruodžio 31 d.;

(7)   užsienio turtas arba ne Graikijos turtas– turtas, susijęs su ne Graikijoje vykdoma klientų veikla, neatsižvelgiant į tai, kurioje šalyje turtas yra įtrauktas į apskaitą. Pavyzdžiui, turtui, įtrauktam į apskaitą Liuksemburge, bet susijusiam su klientų veikla Graikijoje, ši apibrėžtis netaikoma. Ir priešingai, turtas, įtrauktas į apskaitą Liuksemburge arba Graikijoje, bet susijęs su klientų veikla kitose Pietryčių Europos šalyse, yra laikomas užsienio turtu ir jam ši apibrėžtis taikoma;

(8)   užsienyje veikiančios įmonės– užsienyje veikiančios bankų ir ne bankų sektoriaus banko patronuojamosios įmonės ir filialai;

(9)   užsienio patronuojamosios įmonės– visos ne Graikijoje veikiančios bankų ir ne bankų sektoriaus banko patronuojamosios įmonės;

(10)   bankininkystės veikla Graikijoje– banko Graikijoje vykdoma bankininkystės veikla, neatsižvelgiant į tai, kur turtas yra įtrauktas į apskaitą;

(11)   su bankininkyste nesusijusi veikla Graikijoje– banko Graikijoje vykdoma su bankininkyste nesusijusi veikla, neatsižvelgiant į tai, kur turtas yra įtrauktas į apskaitą;

(12)   Graikijos patronuojamosios įmonės– visos Graikijoje veikiančios bankų ir ne bankų sektoriaus banko patronuojamosios įmonės;

(13)   už stebėseną atsakingas patikėtinis– vienas ar keli nuo banko nepriklausomi fiziniai ar juridiniai asmenys, kuriuos patvirtino Komisija ir paskyrė bankas; už stebėseną atsakingo patikėtinio užduotis – stebėti, kaip bankas laikosi įsipareigojimų;

(14)   pirkėjas– vienas ar keli fiziniai ar juridiniai asmenys, įsigyjantys visą parduodamą verslą arba jo dalį;

(15)   pardavimas– 100 % banko turimų akcijų pardavimas, jeigu pagal atskirą įsipareigojimą nenurodyta kitaip;

Šiuose įsipareigojimuose tų terminų vienaskaita taip pat reiškia daugiskaitą (ir atvirkščiai), jeigu įsipareigojimuose nenumatyta kitaip.

II SKYRIUS.   RESTRUKTŪRIZAVIMO ĮSIPAREIGOJIMAI

| (1) | Filialų skaičius Graikijoje. 2017 m. gruodžio 31 d. filialų skaičius Graikijoje bus ne didesnis kaip [...]. |
| --- | --- |

(1)

Filialų skaičius Graikijoje. 2017 m. gruodžio 31 d. filialų skaičius Graikijoje bus ne didesnis kaip [...].

| (2) | Darbuotojų skaičius Graikijoje. 2017 m. gruodžio 31 d. darbuotojų skaičius, išreikštas visos darbo dienos ekvivalentais, Graikijoje (bankininkystė ir su bankininkyste nesusijusi veikla Graikijoje) bus ne didesnis kaip [...]. |
| --- | --- |

(2)

Darbuotojų skaičius Graikijoje. 2017 m. gruodžio 31 d. darbuotojų skaičius, išreikštas visos darbo dienos ekvivalentais, Graikijoje (bankininkystė ir su bankininkyste nesusijusi veikla Graikijoje) bus ne didesnis kaip [...].

| (3) | Bendros sąnaudos Graikijoje. 2017 m. gruodžio 31 d. bendros sąnaudos Graikijoje (bankininkystės ir su bankininkystė nesusijusios veiklos Graikijoje sąnaudos) sudarys ne daugiau kaip [...] mln. EUR. |
| --- | --- |

(3)

Bendros sąnaudos Graikijoje. 2017 m. gruodžio 31 d. bendros sąnaudos Graikijoje (bankininkystės ir su bankininkystė nesusijusios veiklos Graikijoje sąnaudos) sudarys ne daugiau kaip [...] mln. EUR.

| (4) | Indėlių sąnaudos Graikijoje. Siekdamas atkurti pelningumą prieš atidėjinių sudarymą Graikijos rinkoje bankas sumažins finansavimo išlaidas, tuo tikslu sumažindamas Graikijoje priimamų indėlių sąnaudas (įskaitant santaupas, neterminuotuosius ir terminuotuosius indėlius ir kitus panašius klientams siūlomus produktus, kurių sąnaudas padengia bankas) [...]. |
| --- | --- |

(4)

Indėlių sąnaudos Graikijoje. Siekdamas atkurti pelningumą prieš atidėjinių sudarymą Graikijos rinkoje bankas sumažins finansavimo išlaidas, tuo tikslu sumažindamas Graikijoje priimamų indėlių sąnaudas (įskaitant santaupas, neterminuotuosius ir terminuotuosius indėlius ir kitus panašius klientams siūlomus produktus, kurių sąnaudas padengia bankas) [...].

| (5) | Grynųjų paskolų ir indėlių santykis Graikijoje. Bankininkystės veiklos Graikijoje atveju 2017 m. gruodžio 31 d. grynųjų paskolų ir indėlių santykis bus ne didesnis kaip 119 %. [...] |
| --- | --- |

(5)

Grynųjų paskolų ir indėlių santykis Graikijoje. Bankininkystės veiklos Graikijoje atveju 2017 m. gruodžio 31 d. grynųjų paskolų ir indėlių santykis bus ne didesnis kaip 119 %. [...]

| (6) | Parama užsienio patronuojamosioms įmonėms. Jokiai užsienio patronuojamajai įmonei bendrai nuo įsigaliojimo dienos iki 2018 m. birželio 30 d. bankas neteiks papildomo nuosavo kapitalo arba subordinuotojo kapitalo, kurio suma viršytų didesniąją iš šių sumų: i) [...] % pagal riziką įvertinto tos patronuojamosios įmonės turto 2012 m. gruodžio 31 d. arba ii) [...] mln. EUR. Jeigu bankas ketintų užsienio patronuojamajai įmonei skirti nuosavo kapitalo arba subordinuotosios skolos injekciją, kurios suma viršytų nustatytą ribą, jis turi prašyti Graikijos valdžios institucijų gauti Komisijos sprendimą, kuriuo būtų pakeistas restruktūrizavimo planas.
  [...]:






  a. | [...];. |
| --- | --- | --- |

(6)

Parama užsienio patronuojamosioms įmonėms. Jokiai užsienio patronuojamajai įmonei bendrai nuo įsigaliojimo dienos iki 2018 m. birželio 30 d. bankas neteiks papildomo nuosavo kapitalo arba subordinuotojo kapitalo, kurio suma viršytų didesniąją iš šių sumų: i) [...] % pagal riziką įvertinto tos patronuojamosios įmonės turto 2012 m. gruodžio 31 d. arba ii) [...] mln. EUR. Jeigu bankas ketintų užsienio patronuojamajai įmonei skirti nuosavo kapitalo arba subordinuotosios skolos injekciją, kurios suma viršytų nustatytą ribą, jis turi prašyti Graikijos valdžios institucijų gauti Komisijos sprendimą, kuriuo būtų pakeistas restruktūrizavimo planas.

[...]:

a.

[...];.

| b. | [...]; |
| --- | --- |

b.

[...];

| c. | [...]; |
| --- | --- |

c.

[...];

| d. | [...]; |
| --- | --- |

d.

[...];

| e. | [...]; |
| --- | --- |

e.

[...];

| f. | [...]. |
| --- | --- |

f.

[...].

(...)

| (7) | Finansinio įsiskolinimo, susijusio su ne Graikijos turtu, mažinimas iki 2018 m. birželio 30 d. Iki 2018 m. birželio 30 d. bendras užsienio turto portfelio dydis bus sumažintas tiek, kad neviršytų [...] mlrd. EUR (viršutinė užsienio turto riba).
  (7.1) [...];
  (7.2) [...]. |
| --- | --- |

(7)

Finansinio įsiskolinimo, susijusio su ne Graikijos turtu, mažinimas iki 2018 m. birželio 30 d. Iki 2018 m. birželio 30 d. bendras užsienio turto portfelio dydis bus sumažintas tiek, kad neviršytų [...] mlrd. EUR (viršutinė užsienio turto riba).

(7.1) [...];

(7.2) [...].

| (8) | Vertybinių popierių pardavimas. Į oficialiuosius prekybos sąrašus įtrauktų vertybinių popierių portfelis turi būti sumažintas [...], o į oficialiuosius prekybos sąrašus neįtrauktų vertybinių popierių portfelis turi būti sumažintas [...]: į šį portfelį įskaitomos visos nuosavo kapitalo investicijos, didesnės už [...] mln. EUR, taip pat visos investicijos į subordinuotąsias obligacijas ir mišrias obligacijas. Šis įsipareigojimas netaikomas [...] akcijoms ([...] mln. EUR). Kalbant apie nepagrindine veikla užsiimančias patronuojamąsias įmones ir susijusias įmones ([...]), jeigu iki [...] bankas aktyviai ieškojo galimų pirkėjų, bet nebus galima sudaryti jokio kapitalo požiūriu neutralaus arba kapitalą didinančio sandorio, tada šios dalyvavimo dalies pardavimas atidedamas iki [...]. |
| --- | --- |

(8)

Vertybinių popierių pardavimas. Į oficialiuosius prekybos sąrašus įtrauktų vertybinių popierių portfelis turi būti sumažintas [...], o į oficialiuosius prekybos sąrašus neįtrauktų vertybinių popierių portfelis turi būti sumažintas [...]: į šį portfelį įskaitomos visos nuosavo kapitalo investicijos, didesnės už [...] mln. EUR, taip pat visos investicijos į subordinuotąsias obligacijas ir mišrias obligacijas. Šis įsipareigojimas netaikomas [...] akcijoms ([...] mln. EUR). Kalbant apie nepagrindine veikla užsiimančias patronuojamąsias įmones ir susijusias įmones ([...]), jeigu iki [...] bankas aktyviai ieškojo galimų pirkėjų, bet nebus galima sudaryti jokio kapitalo požiūriu neutralaus arba kapitalą didinančio sandorio, tada šios dalyvavimo dalies pardavimas atidedamas iki [...].

| (9) | Privataus kapitalo portfelis. Iki 2017 m. gruodžio 31 d. privataus kapitalo portfelis sumažinamas iki [...] mln. EUR. |
| --- | --- |

(9)

Privataus kapitalo portfelis. Iki 2017 m. gruodžio 31 d. privataus kapitalo portfelis sumažinamas iki [...] mln. EUR.

| (10) | Kiekvieno pardavimo atveju Graikijos Respublika įsipareigoja užtikrinti, kad:






  a. | pirkėjas bus nepriklausomas nuo banko ir su juo nesusijęs; |
| --- | --- | --- |

(10)

Kiekvieno pardavimo atveju Graikijos Respublika įsipareigoja užtikrinti, kad:

a.

pirkėjas bus nepriklausomas nuo banko ir su juo nesusijęs;

| b. | įsigydamas parduodamą verslą pirkėjas nebus tiesiogiai arba netiesiogiai finansuojamas banko. Tai netaikoma nekilnojamojo turto pardavimui; šiuo atveju bankas gali suteikti pirkėjui finansavimo, jeigu šis naujas skolinimas yra vykdomas laikantis rizikos ribojimo principais grindžiamos skolinimo praktikos. Siekiant patikrinti, kaip laikomasi įsipareigojimo sumažinti su ne Graikijos turto susijusį finansinį įsiskolinimą, bus vertinamas visas naujas skolinimas, kuriam galioja ne Graikijos turto apibrėžtis; |
| --- | --- |

b.

įsigydamas parduodamą verslą pirkėjas nebus tiesiogiai arba netiesiogiai finansuojamas banko. Tai netaikoma nekilnojamojo turto pardavimui; šiuo atveju bankas gali suteikti pirkėjui finansavimo, jeigu šis naujas skolinimas yra vykdomas laikantis rizikos ribojimo principais grindžiamos skolinimo praktikos. Siekiant patikrinti, kaip laikomasi įsipareigojimo sumažinti su ne Graikijos turto susijusį finansinį įsiskolinimą, bus vertinamas visas naujas skolinimas, kuriam galioja ne Graikijos turto apibrėžtis;

| c. | bankas 5 metus nuo pardavimo sandorio pabaigos neįgis tiesioginės arba netiesioginės įtakos jokiam parduodamam verslui arba jo daliai be išankstinio Komisijos pritarimo. |
| --- | --- |

c.

bankas 5 metus nuo pardavimo sandorio pabaigos neįgis tiesioginės arba netiesioginės įtakos jokiam parduodamam verslui arba jo daliai be išankstinio Komisijos pritarimo.

| (11) | Investicijų politika. Iki 2017 m. birželio 30 d. bankas nepirks neinvesticinio reitingo vertybinių popierių.
  Šis įsipareigojimas netaikomas šiems vertybiniams popieriams (vertybiniams popieriams, kuriems taikoma išimtis):






  i. | [...]; |
| --- | --- | --- |

(11)

Investicijų politika. Iki 2017 m. birželio 30 d. bankas nepirks neinvesticinio reitingo vertybinių popierių.

Šis įsipareigojimas netaikomas šiems vertybiniams popieriams (vertybiniams popieriams, kuriems taikoma išimtis):

i.

[...];

| ii. | [...]; |
| --- | --- |

ii.

[...];

| iii. | [...]; |
| --- | --- |

iii.

[...];

| iv. | [...]; |
| --- | --- |

iv.

[...];

| v. | [...]; |
| --- | --- |

v.

[...];

| vi. | [...]. |
| --- | --- |

vi.

[...].

| (12) | Darbo užmokesčio viršutinė riba. Iki [...] bankas jokiam darbuotojui ar valdytojui nemokės didesnio kaip [...] bendro metinio atlygio (darbo užmokestis, pensijų įmoka, premija). Jeigu fondas HFSF skirs kapitalo injekciją, viršutinė atlygio riba bus iš naujo įvertinta pagal 2013 m. rugpjūčio 1 d. Bankų komunikatą. |
| --- | --- |

(12)

Darbo užmokesčio viršutinė riba. Iki [...] bankas jokiam darbuotojui ar valdytojui nemokės didesnio kaip [...] bendro metinio atlygio (darbo užmokestis, pensijų įmoka, premija). Jeigu fondas HFSF skirs kapitalo injekciją, viršutinė atlygio riba bus iš naujo įvertinta pagal 2013 m. rugpjūčio 1 d. Bankų komunikatą.

III SKYRIUS.   ĮSIPAREIGOJIMAI DĖL BANKO VALDYMO IR KOMERCINĖS VEIKLOS. PRATĘSIMAS IR PAKEITIMAI

| (1) | Bankas iki 2018 m. birželio 30 d. toliau vykdys įsipareigojimus dėl banko valdymo ir komercinės veiklos, kuriuos Graikijos Respublika pateikė 2012 m. lapkričio 20 d., su vėlesniais pakeitimais, nurodytais įsipareigojimų III skyriuje. |
| --- | --- |

(1)

Bankas iki 2018 m. birželio 30 d. toliau vykdys įsipareigojimus dėl banko valdymo ir komercinės veiklos, kuriuos Graikijos Respublika pateikė 2012 m. lapkričio 20 d., su vėlesniais pakeitimais, nurodytais įsipareigojimų III skyriuje.

| (2) | Jeigu kuris nors įsipareigojimas netaikomas banko lygmeniu, bankas negali naudotis patronuojamosiomis įmonėmis ar veikla, kurioms tas įsipareigojimas netaikomas, kad apeitų tą įsipareigojimą. |
| --- | --- |

(2)

Jeigu kuris nors įsipareigojimas netaikomas banko lygmeniu, bankas negali naudotis patronuojamosiomis įmonėmis ar veikla, kurioms tas įsipareigojimas netaikomas, kad apeitų tą įsipareigojimą.

A skirsnis.   Veiksmingos ir tinkamos vidaus organizacinės struktūros sukūrimas

| (3) | Bankas, išskyrus jo užsienio patronuojamąsias įmones, visada laikosi visų Įstatymo Nr. 3016/2002 dėl įmonių valdymo ir Įstatymo Nr. 2190/1920 dėl Sociétés Anonymes nuostatų, ypač nuostatų dėl įmonės organų, pavyzdžiui, akcininkų susirinkimo ir direktorių valdybos, funkcijų, kad būtų užtikrintas aiškus pareigų pasidalijimas ir skaidrumas. Vykdydamas suteiktus įgaliojimus akcininkų susirinkimas atlieka tik bendrovių teisėje nustatytas visuotinio akcininkų susirinkimo užduotis, ypač teisių, susijusių su informacija, atžvilgiu. Platesni įgaliojimai, kurie leistų daryti nederamą įtaką valdymui, panaikinami. Atsakomybė už kasdienį veiklos valdymą aiškiai perduodama banko vykdomiesiems direktoriams. |
| --- | --- |

(3)

Bankas, išskyrus jo užsienio patronuojamąsias įmones, visada laikosi visų Įstatymo Nr. 3016/2002 dėl įmonių valdymo ir Įstatymo Nr. 2190/1920 dėl Sociétés Anonymes nuostatų, ypač nuostatų dėl įmonės organų, pavyzdžiui, akcininkų susirinkimo ir direktorių valdybos, funkcijų, kad būtų užtikrintas aiškus pareigų pasidalijimas ir skaidrumas. Vykdydamas suteiktus įgaliojimus akcininkų susirinkimas atlieka tik bendrovių teisėje nustatytas visuotinio akcininkų susirinkimo užduotis, ypač teisių, susijusių su informacija, atžvilgiu. Platesni įgaliojimai, kurie leistų daryti nederamą įtaką valdymui, panaikinami. Atsakomybė už kasdienį veiklos valdymą aiškiai perduodama banko vykdomiesiems direktoriams.

| (4) | Bankas, išskyrus jo užsienio patronuojamąsias įmones, visada laikosi santykių su Graikijos finansinio stabilumo fondu (toliau – HFSF) modelio. |
| --- | --- |

(4)

Bankas, išskyrus jo užsienio patronuojamąsias įmones, visada laikosi santykių su Graikijos finansinio stabilumo fondu (toliau – HFSF) modelio.

| (5) | Bankas laikosi galiojančių Valdytojo akto Nr. 2577/9.3.2006 nuostatų, kad atskirų bankų ir grupės lygmenimis būtų išlaikyta veiksminga organizacinė struktūra ir tinkama vidaus kontrolės sistema, įskaitant tris pagrindinius elementus, t. y. vidaus audito, rizikos valdymo ir atitikties funkcijas, ir geriausia tarptautinė įmonių valdymo praktika. |
| --- | --- |

(5)

Bankas laikosi galiojančių Valdytojo akto Nr. 2577/9.3.2006 nuostatų, kad atskirų bankų ir grupės lygmenimis būtų išlaikyta veiksminga organizacinė struktūra ir tinkama vidaus kontrolės sistema, įskaitant tris pagrindinius elementus, t. y. vidaus audito, rizikos valdymo ir atitikties funkcijas, ir geriausia tarptautinė įmonių valdymo praktika.

| (6) | Bankas sukuria veiksmingą organizacinę struktūrą, kad būtų užtikrinta, jog Vidaus audito ir Rizikos valdymo departamentai būtų visiškai nepriklausomi nuo komercinių tinklų ir būtų tiesiogiai atskaitingi direktorių valdybai. Direktorių valdyboje sudarytas Audito komitetas ir Rizikos valdymo komitetas vertina visus atitinkamų departamentų keliamus klausimus. Atitinkamuose vidaus audito nuostatuose ir rizikos valdymo nuostatuose apibrėžiamos tų departamentų funkcijos, atsakomybės sritys ir ištekliai. Tie nuostatai atitinka tarptautinius standartus, jais užtikrinamas visiškas departamentų nepriklausomumas. Paskolų politikos nuostatuose pateikiamos gairės ir nurodymai dėl paskolų suteikimo, įskaitant paskolų kainodarą ir restruktūrizavimą. |
| --- | --- |

(6)

Bankas sukuria veiksmingą organizacinę struktūrą, kad būtų užtikrinta, jog Vidaus audito ir Rizikos valdymo departamentai būtų visiškai nepriklausomi nuo komercinių tinklų ir būtų tiesiogiai atskaitingi direktorių valdybai. Direktorių valdyboje sudarytas Audito komitetas ir Rizikos valdymo komitetas vertina visus atitinkamų departamentų keliamus klausimus. Atitinkamuose vidaus audito nuostatuose ir rizikos valdymo nuostatuose apibrėžiamos tų departamentų funkcijos, atsakomybės sritys ir ištekliai. Tie nuostatai atitinka tarptautinius standartus, jais užtikrinamas visiškas departamentų nepriklausomumas. Paskolų politikos nuostatuose pateikiamos gairės ir nurodymai dėl paskolų suteikimo, įskaitant paskolų kainodarą ir restruktūrizavimą.

| (7) | Bankas kompetentingoms valdžios institucijoms pateikia akcininkų, turinčių bent 1 % paprastųjų akcijų, sąrašą. |
| --- | --- |

(7)

Bankas kompetentingoms valdžios institucijoms pateikia akcininkų, turinčių bent 1 % paprastųjų akcijų, sąrašą.

B skirsnis.   Komercinė praktika ir rizikos stebėsena

Bendrieji principai

| (8) | Paskolų politikos nuostatuose apibrėžiama, kad su visais klientais elgiamasi sąžiningai, taikant nediskriminacines procedūras, išskyrus tas, kurios susijusios su kredito rizika ir mokumu. Paskolų politikos nuostatuose nustatomos ribos, kurias viršijant suteikiamas paskolas turi patvirtinti aukštesnio lygio vadovybė. Panašios ribos nustatomos dėl paskolų restruktūrizavimo ir reikalavimų bei ginčų valdymo. Pagal paskolų politikos nuostatus nacionalinio lygmens sprendimai priimami tam tikruose centruose, ir numatomos aiškios apsaugos priemonės, kuriomis užtikrinamas nuoseklus jų nurodymų įgyvendinimas vykdant visą bankinę veiklą Graikijoje. |
| --- | --- |

(8)

Paskolų politikos nuostatuose apibrėžiama, kad su visais klientais elgiamasi sąžiningai, taikant nediskriminacines procedūras, išskyrus tas, kurios susijusios su kredito rizika ir mokumu. Paskolų politikos nuostatuose nustatomos ribos, kurias viršijant suteikiamas paskolas turi patvirtinti aukštesnio lygio vadovybė. Panašios ribos nustatomos dėl paskolų restruktūrizavimo ir reikalavimų bei ginčų valdymo. Pagal paskolų politikos nuostatus nacionalinio lygmens sprendimai priimami tam tikruose centruose, ir numatomos aiškios apsaugos priemonės, kuriomis užtikrinamas nuoseklus jų nurodymų įgyvendinimas vykdant visą bankinę veiklą Graikijoje.

| (9) | Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu bankas visas paskolų politikos taisykles įtraukia į paskolų išdavimo ir paskolų refinansavimo proceso ir išmokėjimo sistemas. |
| --- | --- |

(9)

Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu bankas visas paskolų politikos taisykles įtraukia į paskolų išdavimo ir paskolų refinansavimo proceso ir išmokėjimo sistemas.

Specialiosios nuostatos

| (10) | Įsipareigojimų III skyriaus 11–18 dalyse išvardytos specialiosios nuostatos taikomos bankininkystės veiklai Graikijoje, jeigu aiškiai nenurodyta kitaip. |
| --- | --- |

(10)

Įsipareigojimų III skyriaus 11–18 dalyse išvardytos specialiosios nuostatos taikomos bankininkystės veiklai Graikijoje, jeigu aiškiai nenurodyta kitaip.

| (11) | Paskolų politikos nuostatuose reikalaujama, kad paskolų ir hipotekų kainos būtų nustatomos laikantis griežtų gairių. Tos gairės apima prievolę griežtai paisyti paskolų politikos standartinių palūkanų normų intervalų lentelių atsižvelgiant į paskolos grąžinimo terminą, kliento kredito rizikos vertinimą, tikėtiną įkaito atgaunamumą (įskaitant galimo realizavimo terminą), bendrus santykius su banku (pvz., indėlių lygį ir stabilumą, mokesčio struktūrą ir kitą kryžminio pardavimo veiklą) ir banko finansavimo sąnaudas. Sukuriamos specialios paskolų turto klasės (pvz., komercinė paskola, hipoteka, užtikrinta (neužtikrinta) paskola ir pan.), o jų kainų nustatymo sistema nurodoma atitinkamoje paskolų politikos lentelėje, kurią Kredito komitetas reguliariai atnaujina. Bet kokią išimtį turi tinkamai patvirtinti Kredito komitetas arba žemesnio lygmens institucija, kai tai leidžiama pagal paskolų politiką. Pagal poreikius pritaikyti sandoriai, kaip antai sindikuotos paskolos ar projektų finansavimas, vykdomi laikantis tų pačių principų, tinkamai atsižvelgiant į tai, kad jie gali neatitikti standartizuotų paskolų politikos lentelių. Apie tos kainų nustatymo politikos pažeidimus pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui. |
| --- | --- |

(11)

Paskolų politikos nuostatuose reikalaujama, kad paskolų ir hipotekų kainos būtų nustatomos laikantis griežtų gairių. Tos gairės apima prievolę griežtai paisyti paskolų politikos standartinių palūkanų normų intervalų lentelių atsižvelgiant į paskolos grąžinimo terminą, kliento kredito rizikos vertinimą, tikėtiną įkaito atgaunamumą (įskaitant galimo realizavimo terminą), bendrus santykius su banku (pvz., indėlių lygį ir stabilumą, mokesčio struktūrą ir kitą kryžminio pardavimo veiklą) ir banko finansavimo sąnaudas. Sukuriamos specialios paskolų turto klasės (pvz., komercinė paskola, hipoteka, užtikrinta (neužtikrinta) paskola ir pan.), o jų kainų nustatymo sistema nurodoma atitinkamoje paskolų politikos lentelėje, kurią Kredito komitetas reguliariai atnaujina. Bet kokią išimtį turi tinkamai patvirtinti Kredito komitetas arba žemesnio lygmens institucija, kai tai leidžiama pagal paskolų politiką. Pagal poreikius pritaikyti sandoriai, kaip antai sindikuotos paskolos ar projektų finansavimas, vykdomi laikantis tų pačių principų, tinkamai atsižvelgiant į tai, kad jie gali neatitikti standartizuotų paskolų politikos lentelių. Apie tos kainų nustatymo politikos pažeidimus pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui.

| (12) | Rizikos valdymo departamentas atsakingas už kreditų rizikos ir užstatų vertinimą. Vertindamas paskolos kokybę Rizikos valdymo departamentas veikia nepriklausomai, pateikdamas savo nuomonę raštu, kad būtų užtikrinta, jog atliekant vertinimą naudoti kriterijai laikui bėgant klientų atžvilgiu būtų taikomi nuosekliai ir laikantis banko paskolų politikos. |
| --- | --- |

(12)

Rizikos valdymo departamentas atsakingas už kreditų rizikos ir užstatų vertinimą. Vertindamas paskolos kokybę Rizikos valdymo departamentas veikia nepriklausomai, pateikdamas savo nuomonę raštu, kad būtų užtikrinta, jog atliekant vertinimą naudoti kriterijai laikui bėgant klientų atžvilgiu būtų taikomi nuosekliai ir laikantis banko paskolų politikos.

| (13) | Paskolų fiziniams ir juridiniams asmenims atveju visose bankininkystės veiklos Graikijoje srityse bankas, vadovaudamasis geriausia tarptautine praktika, taiko griežtas individualias ir suvestines ribas, reglamentuojančias didžiausią paskolos sumą, kuri gali būti suteikta vienai kredito rizikai (jei tai apskritai leidžiama pagal Graikijos ir ES teisę). Tos ribos nustatomos atsižvelgiant į paskolos trukmę, pateikto užstato ar užtikrinimo priemonės kokybę, jas nustatant vadovaujamasi pagrindiniais lyginamaisiais rodikliais, įskaitant kapitalą. |
| --- | --- |

(13)

Paskolų fiziniams ir juridiniams asmenims atveju visose bankininkystės veiklos Graikijoje srityse bankas, vadovaudamasis geriausia tarptautine praktika, taiko griežtas individualias ir suvestines ribas, reglamentuojančias didžiausią paskolos sumą, kuri gali būti suteikta vienai kredito rizikai (jei tai apskritai leidžiama pagal Graikijos ir ES teisę). Tos ribos nustatomos atsižvelgiant į paskolos trukmę, pateikto užstato ar užtikrinimo priemonės kokybę, jas nustatant vadovaujamasi pagrindiniais lyginamaisiais rodikliais, įskaitant kapitalą.

| (14) | Teikti paskolas (2) tam, kad skolininkai galėtų įsigyti banko ir kitų bankų (3) akcijų arba mišrių priemonių, draudžiama, neatsižvelgiant į tai, kas tie skolininkai (4). Ši nuostata taikoma ir stebima banko lygmeniu. |
| --- | --- |

(14)

Teikti paskolas (2) tam, kad skolininkai galėtų įsigyti banko ir kitų bankų (3) akcijų arba mišrių priemonių, draudžiama, neatsižvelgiant į tai, kas tie skolininkai (4). Ši nuostata taikoma ir stebima banko lygmeniu.

| (15) | Apie visus nesusijusių skolininkų paskolų prašymus, kurių suma viršija [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto] arba bet kurią paskolą, dėl kurios vienos grupės (apibrėžiama kaip susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, grupė) pozicija yra didesnė nei [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto] pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris tuo atveju, jei nepanašu, kad sąlygos nustatytos laikantis įprastų rinkos sąlygų principo, arba jei už stebėseną atsakingam patikėtiniui nebuvo pateikta pakankamai informacijos, gali atidėti kredito linijos ar paskolos suteikimą [...] darbo dienų. Skubiais atvejais tas laikotarpis gali būti sutrumpintas iki [...] darbo dienų, jeigu už stebėseną atsakingam patikėtiniui buvo pateikta pakankamai informacijos. Per tą laikotarpį prieš bankui priimant bet kokį galutinį sprendimą už stebėseną atsakingas patikėtinis galės apie atvejį pranešti Komisijai ir fondui HFSF. |
| --- | --- |

(15)

Apie visus nesusijusių skolininkų paskolų prašymus, kurių suma viršija [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto] arba bet kurią paskolą, dėl kurios vienos grupės (apibrėžiama kaip susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, grupė) pozicija yra didesnė nei [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto] pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris tuo atveju, jei nepanašu, kad sąlygos nustatytos laikantis įprastų rinkos sąlygų principo, arba jei už stebėseną atsakingam patikėtiniui nebuvo pateikta pakankamai informacijos, gali atidėti kredito linijos ar paskolos suteikimą [...] darbo dienų. Skubiais atvejais tas laikotarpis gali būti sutrumpintas iki [...] darbo dienų, jeigu už stebėseną atsakingam patikėtiniui buvo pateikta pakankamai informacijos. Per tą laikotarpį prieš bankui priimant bet kokį galutinį sprendimą už stebėseną atsakingas patikėtinis galės apie atvejį pranešti Komisijai ir fondui HFSF.

| (16) | Paskolų politikos nuostatuose pateikiami aiškūs nurodymai dėl paskolų restruktūrizavimo. Juose aiškiai apibrėžiama, kokios paskolos ir kokiomis aplinkybėmis gali būti restruktūrizuojamos, ir nurodomos sąlygos, kurios gali būti siūlomos reikalavimus atitinkantiems klientams. Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu bankas užtikrina, kad visomis restruktūrizavimo operacijomis siekiama, kad ateityje bankui pavyktų susigrąžinti lėšas, taip apsaugant banko interesus. Jokiais atvejais restruktūrizavimo politika nekels pavojaus būsimam banko pelningumui. Tuo tikslu banko Rizikos valdymo departamentas atsako už tai, kad būtų kuriami ir naudojami tinkami restruktūrizavimo efektyvumo ataskaitų teikimo mechanizmai, atliekamos išsamios vidaus ir (arba) išorės geriausios praktikos analizės, bent kartą per metų ketvirtį išvados pateikiamos Kredito komitetui ir Valdybos rizikos valdymo komitetui, siūlomi atitinkamų procesų ir politikos sričių tobulinimai, taip pat prižiūrima, kaip jie įgyvendinami, ir teikiamos ataskaitos Kredito komitetui ir Valdybos rizikos valdymo komitetui. |
| --- | --- |

(16)

Paskolų politikos nuostatuose pateikiami aiškūs nurodymai dėl paskolų restruktūrizavimo. Juose aiškiai apibrėžiama, kokios paskolos ir kokiomis aplinkybėmis gali būti restruktūrizuojamos, ir nurodomos sąlygos, kurios gali būti siūlomos reikalavimus atitinkantiems klientams. Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu bankas užtikrina, kad visomis restruktūrizavimo operacijomis siekiama, kad ateityje bankui pavyktų susigrąžinti lėšas, taip apsaugant banko interesus. Jokiais atvejais restruktūrizavimo politika nekels pavojaus būsimam banko pelningumui. Tuo tikslu banko Rizikos valdymo departamentas atsako už tai, kad būtų kuriami ir naudojami tinkami restruktūrizavimo efektyvumo ataskaitų teikimo mechanizmai, atliekamos išsamios vidaus ir (arba) išorės geriausios praktikos analizės, bent kartą per metų ketvirtį išvados pateikiamos Kredito komitetui ir Valdybos rizikos valdymo komitetui, siūlomi atitinkamų procesų ir politikos sričių tobulinimai, taip pat prižiūrima, kaip jie įgyvendinami, ir teikiamos ataskaitos Kredito komitetui ir Valdybos rizikos valdymo komitetui.

| (17) | Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu bankas vykdo reikalavimų ir teisminių ginčų valdymo politiką, kuria siekiama kuo labiau padidinti lėšų susigrąžinimą ir užkirsti kelią bet kokiai diskriminacijai ar pirmenybės teikimui teisminių ginčų valdymo srityje. Bankas užtikrina, kad būtų imamasi visų būtinų veiksmų siekiant kuo labiau padidinti banko lėšų susigrąžinimą ir apsaugoti jo finansinę padėtį ilgalaikėje perspektyvoje. Apie bet kokį pažeidimą įgyvendinant tą politiką pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui. |
| --- | --- |

(17)

Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu bankas vykdo reikalavimų ir teisminių ginčų valdymo politiką, kuria siekiama kuo labiau padidinti lėšų susigrąžinimą ir užkirsti kelią bet kokiai diskriminacijai ar pirmenybės teikimui teisminių ginčų valdymo srityje. Bankas užtikrina, kad būtų imamasi visų būtinų veiksmų siekiant kuo labiau padidinti banko lėšų susigrąžinimą ir apsaugoti jo finansinę padėtį ilgalaikėje perspektyvoje. Apie bet kokį pažeidimą įgyvendinant tą politiką pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui.

| (18) | Bankas stebi kredito riziką naudodamasis gerai išplėtota įspėjimų ir pranešimų sistema, kuri suteikia galimybę Rizikos valdymo departamentui: i) nustatyti ankstyvus paskolų vertės sumažėjimo ir įsipareigojimų neįvykdymo atvejų požymius; ii) įvertinti paskolų portfelio atgaunamumą (įskaitant (tačiau tuo neapsiribojant) alternatyvius grąžinimo šaltinius, kaip antai bendraskolius ir garantus, taip pat įkeistą arba turimą, bet neįkeistą turtą); iii) vertinti bendrą banko poziciją pagal atskirus klientus arba portfelius; ir iv) prireikus direktorių valdybai siūlyti taisomuosius ir tobulinimo veiksmus. Už stebėseną atsakingam patikėtiniui suteikiama galimybė susipažinti su ta informacija. |
| --- | --- |

(18)

Bankas stebi kredito riziką naudodamasis gerai išplėtota įspėjimų ir pranešimų sistema, kuri suteikia galimybę Rizikos valdymo departamentui: i) nustatyti ankstyvus paskolų vertės sumažėjimo ir įsipareigojimų neįvykdymo atvejų požymius; ii) įvertinti paskolų portfelio atgaunamumą (įskaitant (tačiau tuo neapsiribojant) alternatyvius grąžinimo šaltinius, kaip antai bendraskolius ir garantus, taip pat įkeistą arba turimą, bet neįkeistą turtą); iii) vertinti bendrą banko poziciją pagal atskirus klientus arba portfelius; ir iv) prireikus direktorių valdybai siūlyti taisomuosius ir tobulinimo veiksmus. Už stebėseną atsakingam patikėtiniui suteikiama galimybė susipažinti su ta informacija.

Nuostatos, taikomos susijusiems skolininkams

| (19) | Visos nuostatos, taikomos susijusiems skolininkams, taikomos banko lygmeniu. |
| --- | --- |

(19)

Visos nuostatos, taikomos susijusiems skolininkams, taikomos banko lygmeniu.

| (20) | Specialiame paskolų politikos nuostatų skirsnyje išdėstomos taisyklės, kuriomis reglamentuojami santykiai su susijusiais skolininkais. Prie susijusių skolininkų priskiriami darbuotojai, akcininkai, direktoriai, valdytojai, taip pat jų sutuoktiniai, vaikai, broliai bei seserys ir visi juridiniai asmenys, kuriuos tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoja pagrindiniai darbuotojai (t. y. paskolų politikos sprendimų priėmimo procese dalyvaujantys darbuotojai), akcininkai, direktoriai ar valdytojai arba jų sutuoktiniai, vaikai ir broliai bei seserys. Plačiąja prasme, bet kuri viešoji institucija ar Vyriausybės kontroliuojama organizacija, bet kuri akcinė bendrovė ar Vyriausybės įstaiga laikoma susijusiu skolininku. Paskolų politikos nuostatose politinės partijos taip pat laikomos susijusiais skolininkais. Ypatingas dėmesys skiriamas sprendimams dėl bet kokio paskolų, suteiktų esamiems arba buvusiems darbuotojams, direktoriams, akcininkams, valdytojams ir jų giminaičiams, restruktūrizavimo ir nurašymo, taip pat politikos nuostatoms, kurių laikomasi turto suvaržymo ir nuosavybės teisės į paskolos įkaitą atėmimo tinkamumo, vertinimo, registravimo klausimais. Išsamesnė susijusių skolininkų apibrėžtis pateikta atskirame dokumente. |
| --- | --- |

(20)

Specialiame paskolų politikos nuostatų skirsnyje išdėstomos taisyklės, kuriomis reglamentuojami santykiai su susijusiais skolininkais. Prie susijusių skolininkų priskiriami darbuotojai, akcininkai, direktoriai, valdytojai, taip pat jų sutuoktiniai, vaikai, broliai bei seserys ir visi juridiniai asmenys, kuriuos tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoja pagrindiniai darbuotojai (t. y. paskolų politikos sprendimų priėmimo procese dalyvaujantys darbuotojai), akcininkai, direktoriai ar valdytojai arba jų sutuoktiniai, vaikai ir broliai bei seserys. Plačiąja prasme, bet kuri viešoji institucija ar Vyriausybės kontroliuojama organizacija, bet kuri akcinė bendrovė ar Vyriausybės įstaiga laikoma susijusiu skolininku. Paskolų politikos nuostatose politinės partijos taip pat laikomos susijusiais skolininkais. Ypatingas dėmesys skiriamas sprendimams dėl bet kokio paskolų, suteiktų esamiems arba buvusiems darbuotojams, direktoriams, akcininkams, valdytojams ir jų giminaičiams, restruktūrizavimo ir nurašymo, taip pat politikos nuostatoms, kurių laikomasi turto suvaržymo ir nuosavybės teisės į paskolos įkaitą atėmimo tinkamumo, vertinimo, registravimo klausimais. Išsamesnė susijusių skolininkų apibrėžtis pateikta atskirame dokumente.

| (21) | Siekdamas tinkamai stebėti kredito rizikos koncentraciją, Rizikos valdymo departamentas yra atsakingas už visų susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, grupių žemėlapio sudarymą. |
| --- | --- |

(21)

Siekdamas tinkamai stebėti kredito rizikos koncentraciją, Rizikos valdymo departamentas yra atsakingas už visų susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, grupių žemėlapio sudarymą.

| (22) | Paskolų fiziniams ir juridiniams asmenims atveju bankas, vadovaudamasis geriausia tarptautine praktika, taiko griežtas individualias ir sumines ribas, kuriomis reglamentuojama didžiausia paskolos suma, kuri gali būti suteikta vienai kredito rizikai, siejamai su susijusiais skolininkais (jei tai apskritai leidžiama pagal Graikijos ir ES teisę). |
| --- | --- |

(22)

Paskolų fiziniams ir juridiniams asmenims atveju bankas, vadovaudamasis geriausia tarptautine praktika, taiko griežtas individualias ir sumines ribas, kuriomis reglamentuojama didžiausia paskolos suma, kuri gali būti suteikta vienai kredito rizikai, siejamai su susijusiais skolininkais (jei tai apskritai leidžiama pagal Graikijos ir ES teisę).

| (23) | Bankas atskirai stebi savo susijusių skolininkų (įskaitant viešojo sektoriaus subjektus ir politines partijas) poziciją. Suteiktų naujų paskolų (5) susijusiems skolininkams kiekis (metinis praėjusių metų akcijų % (6)) neviršija viso suteiktų naujų paskolų portfelio Graikijoje (metinis praėjusių metų akcijų %). To įsipareigojimo laikomasi atskirai dėl kiekvieno susijusio skolininko tipo (darbuotojai, akcininkai, valdytojai, viešieji subjektai, politinės partijos). Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas Graikijos ekonomikoje, susijusių skolininkų kredito rizikos vertinimas, taip pat jiems siūlomos kainų nustatymo sąlygos ir galimas restruktūrizavimas negali būti palankesni, palyginti su panašiems, bet nesusijusiems skolininkams siūlomomis sąlygomis. Tas įsipareigojimas netaikomas esamoms darbuotojams skirtoms bendrosioms schemoms, pagal kurias jiems siūlomos lengvatinės paskolos. Bankas kiekvieną mėnesį teikia ataskaitą apie tos pozicijos raidą, suteiktų naujų paskolų kiekį ir naujus prašymus, kurių suma viršija [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto] ir kuriuos turi nagrinėti Kredito komitetas. |
| --- | --- |

(23)

Bankas atskirai stebi savo susijusių skolininkų (įskaitant viešojo sektoriaus subjektus ir politines partijas) poziciją. Suteiktų naujų paskolų (5) susijusiems skolininkams kiekis (metinis praėjusių metų akcijų % (6)) neviršija viso suteiktų naujų paskolų portfelio Graikijoje (metinis praėjusių metų akcijų %). To įsipareigojimo laikomasi atskirai dėl kiekvieno susijusio skolininko tipo (darbuotojai, akcininkai, valdytojai, viešieji subjektai, politinės partijos). Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas Graikijos ekonomikoje, susijusių skolininkų kredito rizikos vertinimas, taip pat jiems siūlomos kainų nustatymo sąlygos ir galimas restruktūrizavimas negali būti palankesni, palyginti su panašiems, bet nesusijusiems skolininkams siūlomomis sąlygomis. Tas įsipareigojimas netaikomas esamoms darbuotojams skirtoms bendrosioms schemoms, pagal kurias jiems siūlomos lengvatinės paskolos. Bankas kiekvieną mėnesį teikia ataskaitą apie tos pozicijos raidą, suteiktų naujų paskolų kiekį ir naujus prašymus, kurių suma viršija [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto] ir kuriuos turi nagrinėti Kredito komitetas.

| (24) | Darbuotojams, valdytojams, akcininkams taikomi paskolų teikimo kriterijai negali būti švelnesni negu kriterijai, taikomi kitiems, nesusijusiems, skolininkams. Jeigu bendra vieno darbuotojo (valdytojo, akcininko) kredito pozicija viršija sumą, atitinkančią [[...]] fiksuoto darbo užmokesčio užtikrintų paskolų atveju ir [[...]] fiksuoto darbo užmokesčio neužtikrintų paskolų atveju, apie tokią poziciją nedelsiant pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris gali įsikišti ir atidėti paskolos suteikimą vadovaudamasis įsipareigojimų III skyriaus 25 dalyje aprašyta tvarka. |
| --- | --- |

(24)

Darbuotojams, valdytojams, akcininkams taikomi paskolų teikimo kriterijai negali būti švelnesni negu kriterijai, taikomi kitiems, nesusijusiems, skolininkams. Jeigu bendra vieno darbuotojo (valdytojo, akcininko) kredito pozicija viršija sumą, atitinkančią [[...]] fiksuoto darbo užmokesčio užtikrintų paskolų atveju ir [[...]] fiksuoto darbo užmokesčio neužtikrintų paskolų atveju, apie tokią poziciją nedelsiant pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris gali įsikišti ir atidėti paskolos suteikimą vadovaudamasis įsipareigojimų III skyriaus 25 dalyje aprašyta tvarka.

| (25) | Apie visus susijusių skolininkų paskolų prašymus, kurių suma viršija [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto] arba bet kurią paskolą, dėl kurios vienos grupės (apibrėžiama kaip susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, grupė) pozicija toliau yra didesnė nei [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto] pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris tuo atveju, jei nepanašu, kad sąlygos nustatytos pagal įprastų rinkos sąlygų principą, arba jei už stebėseną atsakingam patikėtiniui nebuvo pateikta pakankamai informacijos, gali atidėti kredito linijos ar paskolos suteikimą [...] darbo dienų. Skubiais atvejais tas laikotarpis gali būti sutrumpintas iki [...] darbo dienų, jeigu už stebėseną atsakingam patikėtiniui buvo pateikta pakankamai informacijos. Per tą laikotarpį prieš bankui priimant bet kokį galutinį sprendimą už stebėseną atsakingas patikėtinis galės apie atvejį pranešti Komisijai ir fondui HFSF. |
| --- | --- |

(25)

Apie visus susijusių skolininkų paskolų prašymus, kurių suma viršija [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto] arba bet kurią paskolą, dėl kurios vienos grupės (apibrėžiama kaip susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, grupė) pozicija toliau yra didesnė nei [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto] pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris tuo atveju, jei nepanašu, kad sąlygos nustatytos pagal įprastų rinkos sąlygų principą, arba jei už stebėseną atsakingam patikėtiniui nebuvo pateikta pakankamai informacijos, gali atidėti kredito linijos ar paskolos suteikimą [...] darbo dienų. Skubiais atvejais tas laikotarpis gali būti sutrumpintas iki [...] darbo dienų, jeigu už stebėseną atsakingam patikėtiniui buvo pateikta pakankamai informacijos. Per tą laikotarpį prieš bankui priimant bet kokį galutinį sprendimą už stebėseną atsakingas patikėtinis galės apie atvejį pranešti Komisijai ir fondui HFSF.

| (26) | Paskolų restruktūrizavimas susijusių skolininkų atveju vykdomas laikantis tų pačių reikalavimų, kaip ir nesusijusių skolininkų atveju. Be to, prireikus vertinama ir tobulinama nustatyta nuvertėjusio turto tvarkymo sistema ir politika. Tačiau tikimasi, kad apie restruktūrizuotas susijusių skolininkų paskolas bus pranešama atskirai, bent pagal paskolos turto klasę ir susijusio skolininko tipą. |
| --- | --- |

(26)

Paskolų restruktūrizavimas susijusių skolininkų atveju vykdomas laikantis tų pačių reikalavimų, kaip ir nesusijusių skolininkų atveju. Be to, prireikus vertinama ir tobulinama nustatyta nuvertėjusio turto tvarkymo sistema ir politika. Tačiau tikimasi, kad apie restruktūrizuotas susijusių skolininkų paskolas bus pranešama atskirai, bent pagal paskolos turto klasę ir susijusio skolininko tipą.

C skirsnis.   Kiti apribojimai

| (27) | Draudimas mokėti dividendus ir atkarpas, atpirkimo draudimas, pasirinkimo pirkti ir parduoti sandorių draudimas. Išskyrus atvejus, kai Komisija sutinka su išimtimi, Graikijos Respublika įsipareigoja užtikrinti, kad:






  a) | bankas nemokės atkarpų už mišrias kapitalo priemones (arba bet kurias kitas priemones, už kurias atkarpų mokėjimas nėra privalomas) arba dividendų už nuosavų lėšų priemones ir subordinuotosios skolos priemones, išskyrus atvejus, kai yra teisinė prievolė tai daryti. Bankas tam nenaudos rezervų, dėl kurių atsidurtų tokioje padėtyje. Kilus abejonių dėl to, ar vykdant šį įsipareigojimą esama teisinės prievolės, bankas siūlomą atkarpos ar dividendų mokėjimą pateiks Komisijai tvirtinti; |
| --- | --- | --- |

(27)

Draudimas mokėti dividendus ir atkarpas, atpirkimo draudimas, pasirinkimo pirkti ir parduoti sandorių draudimas. Išskyrus atvejus, kai Komisija sutinka su išimtimi, Graikijos Respublika įsipareigoja užtikrinti, kad:

a)

bankas nemokės atkarpų už mišrias kapitalo priemones (arba bet kurias kitas priemones, už kurias atkarpų mokėjimas nėra privalomas) arba dividendų už nuosavų lėšų priemones ir subordinuotosios skolos priemones, išskyrus atvejus, kai yra teisinė prievolė tai daryti. Bankas tam nenaudos rezervų, dėl kurių atsidurtų tokioje padėtyje. Kilus abejonių dėl to, ar vykdant šį įsipareigojimą esama teisinės prievolės, bankas siūlomą atkarpos ar dividendų mokėjimą pateiks Komisijai tvirtinti;

| b) | bankas neatpirks jokios savo paties akcijų dalies ir nevykdys pasirinkimo pirkti sandorių dėl tų nuosavų lėšų priemonių ir subordinuotosios skolos priemonių; |
| --- | --- |

b)

bankas neatpirks jokios savo paties akcijų dalies ir nevykdys pasirinkimo pirkti sandorių dėl tų nuosavų lėšų priemonių ir subordinuotosios skolos priemonių;

| c) | bankas neišpirks mišrių kapitalo priemonių. |
| --- | --- |

c)

bankas neišpirks mišrių kapitalo priemonių.

| (28) | Įsigijimo draudimas. Graikijos Respublika įsipareigoja užtikrinti, kad bankas neįsigis jokios įmonės kapitalo dalies, nepaisant to, ar būtų perduodamas turtas, ar akcijos. Šis įsigijimo draudimas taip pat apima įmones, kurių teisinė forma – bendrovė, ir bet kokį turto paketą, kuris sudaro verslo įmonę (7).






  a) | Išimtis, kuriai reikia išankstinio Komisijos pritarimo. Nepaisant šio draudimo, bankas, gavęs Komisijos pritarimą, o tam tikrais atvejais – fondo HFSF siūlymu, gali įsigyti verslą ir įmones, jeigu to išimtinėmis aplinkybėmis reikia finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti. |
| --- | --- | --- |

(28)

Įsigijimo draudimas. Graikijos Respublika įsipareigoja užtikrinti, kad bankas neįsigis jokios įmonės kapitalo dalies, nepaisant to, ar būtų perduodamas turtas, ar akcijos. Šis įsigijimo draudimas taip pat apima įmones, kurių teisinė forma – bendrovė, ir bet kokį turto paketą, kuris sudaro verslo įmonę (7).

a)

Išimtis, kuriai reikia išankstinio Komisijos pritarimo. Nepaisant šio draudimo, bankas, gavęs Komisijos pritarimą, o tam tikrais atvejais – fondo HFSF siūlymu, gali įsigyti verslą ir įmones, jeigu to išimtinėmis aplinkybėmis reikia finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti.

| b) | Išimtis, kuriai nereikia išankstinio Komisijos pritarimo. Bankas gali įsigyti įmonių kapitalo dalis, jeigu:






  (1) | banko už bet kokią įsigytą kapitalo dalį sumokėta pirkimo kaina yra mažesnė nei [[...] %] banko balanso sumos (8) įsipareigojimų įsigaliojimo dieną (9); |
| --- | --- | --- |

b)

Išimtis, kuriai nereikia išankstinio Komisijos pritarimo. Bankas gali įsigyti įmonių kapitalo dalis, jeigu:

(1)

banko už bet kokią įsigytą kapitalo dalį sumokėta pirkimo kaina yra mažesnė nei [[...] %] banko balanso sumos (8) įsipareigojimų įsigaliojimo dieną (9);

| (2) | banko už visas nuo įsipareigojimų įsigaliojimo dienos iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos taip įsigytas kapitalo dalis sumokėta bendroji pirkimo kaina yra mažesnė nei [[...] %] banko balanso sumos įsipareigojimų įsigaliojimo dieną. |
| --- | --- |

(2)

banko už visas nuo įsipareigojimų įsigaliojimo dienos iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos taip įsigytas kapitalo dalis sumokėta bendroji pirkimo kaina yra mažesnė nei [[...] %] banko balanso sumos įsipareigojimų įsigaliojimo dieną.

| c) | Veikla, kuriai netaikomas įsigijimo draudimas. Įsigijimo draudimas netaikomas įsigijimams vykdant įprastą bankinę veiklą, susijusią su esamų reikalavimų sunkumų patiriančių įmonių atžvilgiu valdymu, įskaitant esamos skolos konvertavimą į nuosavybės vertybinius popierius. |
| --- | --- |

c)

Veikla, kuriai netaikomas įsigijimo draudimas. Įsigijimo draudimas netaikomas įsigijimams vykdant įprastą bankinę veiklą, susijusią su esamų reikalavimų sunkumų patiriančių įmonių atžvilgiu valdymu, įskaitant esamos skolos konvertavimą į nuosavybės vertybinius popierius.

| (29) | Reklamos draudimas. Graikijos Respublika įsipareigoja užtikrinti, kad bankas susilaikys nuo reklamos, kurioje daromos nuorodos į valstybės paramą, ir netaikys jokių agresyvių komercinių strategijų, kurios nebūtų taikomos, jeigu Graikijos Respublika neteiktų paramos. |
| --- | --- |

(29)

Reklamos draudimas. Graikijos Respublika įsipareigoja užtikrinti, kad bankas susilaikys nuo reklamos, kurioje daromos nuorodos į valstybės paramą, ir netaikys jokių agresyvių komercinių strategijų, kurios nebūtų taikomos, jeigu Graikijos Respublika neteiktų paramos.

IV SKYRIUS.   UŽ STEBĖSENĄ ATSAKINGAS PATIKĖTINIS

| (1) | Graikijos Respublika įsipareigoja užtikrinti, kad bankas iš dalies pakeis ir išplės už stebėseną atsakingo patikėtinio, kurį Komisija patvirtino ir bankas paskyrė 2013 m. sausio 16 d. iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos, įgaliojimus. Bankas taip pat išplės tų įgaliojimų apimtį, kad į juos būtų įtraukta i) restruktūrizavimo plano ir ii) visų šiame sąraše išvardytų įsipareigojimų stebėsena. |
| --- | --- |

(1)

Graikijos Respublika įsipareigoja užtikrinti, kad bankas iš dalies pakeis ir išplės už stebėseną atsakingo patikėtinio, kurį Komisija patvirtino ir bankas paskyrė 2013 m. sausio 16 d. iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos, įgaliojimus. Bankas taip pat išplės tų įgaliojimų apimtį, kad į juos būtų įtraukta i) restruktūrizavimo plano ir ii) visų šiame sąraše išvardytų įsipareigojimų stebėsena.

| (2) | Po keturių savaičių nuo įsipareigojimų įsigaliojimo dienos Graikijos Respublika pateikia Komisijai visas pakeistų įgaliojimų sąlygas, į kurias įtrauktos visos būtinos nuostatos, kad už stebėseną atsakingas patikėtinis galėtų vykdyti savo pareigas pagal tuos įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(2)

Po keturių savaičių nuo įsipareigojimų įsigaliojimo dienos Graikijos Respublika pateikia Komisijai visas pakeistų įgaliojimų sąlygas, į kurias įtrauktos visos būtinos nuostatos, kad už stebėseną atsakingas patikėtinis galėtų vykdyti savo pareigas pagal tuos įsipareigojimus.

| (3) | Papildomos nuostatos dėl už stebėseną atsakingo patikėtinio apibrėžiamos atskirame dokumente. |
| --- | --- |

(3)

Papildomos nuostatos dėl už stebėseną atsakingo patikėtinio apibrėžiamos atskirame dokumente.

Generalinė sekretorė

Christina PAPAKONSTANTINOU

---

(1)  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias Sutarties dėl Europos sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

1

(2)  Pagal šį įsipareigojimą sąvoką „paskolos“ suprantama largo sensu, kaip visokio pobūdžio finansavimas, pvz., kredito priemonė, garantija ir pan.

2

largo sensu

(3)  Paaiškinimas. „Kiti bankai“ reiškia bet kurį pasaulio banką – finansų įstaigą.

3

(4)  Paaiškinimas. Šis įsipareigojimas taikomas visiems skolininkams, įskaitant banko privačios bankininkystės klientus.

4

(5)  Paaiškinimas. Kalbant apie naujų paskolų suteikimą taip pat turimas galvoje paskolų atnaujinimas ir esamų paskolų restruktūrizavimas.

5

(6)  Paaiškinimas: „metinis Y-1 akcijų %“ yra suteiktų naujų paskolų kiekis, išreikštas procentine praėjusiais metais turėtų akcijų dalimi. Pagal riziką įvertinto turto suma – tai suma metų pabaigoje.

6

(7)  Paaiškinimas. Taikant tą įsipareigojimą, banko privataus akcinio kapitalo ir rizikos kapitalo verslui tas įsipareigojimas netaikomas. Šiuo atžvilgiu bankas pateikia Komisijai oficialų prašymą, kuriame pateikiamas to subjekto verslo planas.

7

(8)  Paaiškinimas. Pagal šį įsipareigojimą laikoma, kad banko balansas yra lygus bendrai banko turto sumai.

8

(9)  Paaiškinimas. Tuo atveju, jei pagal įsipareigojimų III skyriaus 28 dalies a punktą gaunamas Komisijos leidimas panaikinti įsigijimo draudimą, apskaičiuojant įsipareigojimų įsigaliojimo dienos banko balansą taip pat įtraukiamas įsigytų subjektų įsigijimo dieną turėtas turtas arba įsigytas turtas.

9

Priedėlis

Makroekonominės projekcijos, skirtos Graikijoje vykdomai veiklai

| % metinis augimas
  (jeigu nenurodyta kitaip) | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. | 2013–2017 m. bendras augimo rodiklis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Nominalusis paskolų augimas Graikijoje | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| BVP defliatorius | –0,8 | –1,1 | –0,4 | 0,4 | 1,1 | 1,3 | 1,3 |
| Nekilnojamojo turto kainos | –11,7 | –10 | –5 | 0 | 2 | 3,5 | |
| Nominaliosios namų ūkio disponuojamosios pajamos | –8,8 | –9,5 | –0,3 | –0,4 | 2,6 | 3,6 | –4,5 |
| Privačiojo sektoriaus indėliai | –7 | 1,3 | 1 | 3,4 | 5 | 5 | 16,6 |
| Nedarbas (%) | 24,2 | 27 | 26 | 24 | 21 | 18,6 | |
| ECB refinansavimo operacijų palūkanų norma (%) | 0,75 | 0,5 | 0,5 | 1 | 1,5 | 1,75 | |
| Didžiausias neveiksnių paskolų lygis | | | 2H2014 | | | | |
| 3 mėn. EURIBOR (vidurkis, %) | | 0,24 | 0,43 | 0,75 | 1,25 | 1,80 | |
| Galimybė naudotis kapitalo rinkomis – atpirkimo sandoriai | | TAIP – jokios viršutinės ribos | |
| Galimybė naudotis kapitalo rinka – padengtos, didesnio prioriteto, neužtikrintos | | TAIP – iki 500 mln. EUR kiekviena | TAIP – iki 1 mlrd. EUR kiekviena | TAIP – jokios viršutinės ribos | |

% metinis augimas

(jeigu nenurodyta kitaip)

2012 m.

2013 m.

2014 m.

2015 m.

2016 m.

2017 m.

2013–2017 m. bendras augimo rodiklis

Realusis BVP

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Nominalusis paskolų augimas Graikijoje

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

BVP defliatorius

–0,8

–1,1

–0,4

0,4

1,1

1,3

1,3

Nekilnojamojo turto kainos

–11,7

–10

–5

0

2

3,5

Nominaliosios namų ūkio disponuojamosios pajamos

–8,8

–9,5

–0,3

–0,4

2,6

3,6

–4,5

Privačiojo sektoriaus indėliai

–7

1,3

1

3,4

5

5

16,6

Nedarbas (%)

24,2

27

26

24

21

18,6

ECB refinansavimo operacijų palūkanų norma (%)

0,75

0,5

0,5

1

1,5

1,75

Didžiausias neveiksnių paskolų lygis

2H2014

3 mėn. EURIBOR (vidurkis, %)

0,24

0,43

0,75

1,25

1,80

Galimybė naudotis kapitalo rinkomis – atpirkimo sandoriai

TAIP – jokios viršutinės ribos

Galimybė naudotis kapitalo rinka – padengtos, didesnio prioriteto, neužtikrintos

TAIP – iki 500 mln. EUR kiekviena

TAIP – iki 1 mlrd. EUR kiekviena

TAIP – jokios viršutinės ribos

---

| 25.3.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 80/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 80/49

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/455

2014 m. liepos 23 d.

dėl valstybės pagalbos SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN) kurią Graikija suteikė „Piraeus Bank Group“ ir kuri susijusi su banko „Piraeus Bank S.A.“ rekapitalizavimu ir restruktūrizavimu

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 5217)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi valstybes nares ir kitas suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal tas nuostatas (1),

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   PROCEDŪRA, SUSIJUSI SU BANKU „PIRAEUS BANK“

| (1) | 2008 m. lapkričio 19 d. sprendimu Komisija patvirtino schemą „Paramos priemonės kredito įstaigoms Graikijoje“ (toliau – Graikijos bankams skirta paramos schema), kuria siekiama užtikrinti Graikijos finansų sistemos stabilumą. Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą pagalba gali būti teikiama pagal tris ją sudarančias priemones: rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę (2). 2009 m. gegužės mėn. Graikija rekapitalizavo banką „Piraeus Bank“ (toliau – bankas (3)) pagal rekapitalizavimo priemonę. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. lapkričio 19 d. sprendimu Komisija patvirtino schemą „Paramos priemonės kredito įstaigoms Graikijoje“ (toliau – Graikijos bankams skirta paramos schema), kuria siekiama užtikrinti Graikijos finansų sistemos stabilumą. Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą pagalba gali būti teikiama pagal tris ją sudarančias priemones: rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę (2). 2009 m. gegužės mėn. Graikija rekapitalizavo banką „Piraeus Bank“ (toliau – bankas (3)) pagal rekapitalizavimo priemonę.

| (2) | 2008 m. lapkričio 19 d. sprendimo 14 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad Komisijai bus pranešta apie pagalbos pagal rekapitalizavimo priemonę gavėjų restruktūrizavimo planą. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. lapkričio 19 d. sprendimo 14 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad Komisijai bus pranešta apie pagalbos pagal rekapitalizavimo priemonę gavėjų restruktūrizavimo planą.

| (3) | 2010 m. liepos 23 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė restruktūrizavimo planą Komisijai. Komisija tą planą ir vėlesnes atnaujintas jo versijas, taip pat Graikijos valdžios institucijų pateiktą papildomą informaciją užregistravo kaip bylą SA.30342 (PN 26/2010), vėliau – kaip bylą SA.32787 (2011/PN). |
| --- | --- |

(3)

2010 m. liepos 23 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė restruktūrizavimo planą Komisijai. Komisija tą planą ir vėlesnes atnaujintas jo versijas, taip pat Graikijos valdžios institucijų pateiktą papildomą informaciją užregistravo kaip bylą SA.30342 (PN 26/2010), vėliau – kaip bylą SA.32787 (2011/PN).

| (4) | Bankui pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą kelis kartus buvo suteiktos valstybės garantijos ir paskolos, padengtos Vyriausybės obligacijomis (4). Jam taip pat buvo skirta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti. |
| --- | --- |

(4)

Bankui pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą kelis kartus buvo suteiktos valstybės garantijos ir paskolos, padengtos Vyriausybės obligacijomis (4). Jam taip pat buvo skirta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti.

| (5) | 2012 m. balandžio 20 d. Graikijos finansinio stabilumo fondas (toliau – HFSF) pateikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą. 2012 m. gegužės 28 d. HFSF bankui suteikė 4 700 mln. EUR dydžio tarpinio rekapitalizavimo priemonę (toliau – pirmasis tarpinis rekapitalizavimas). |
| --- | --- |

(5)

2012 m. balandžio 20 d. Graikijos finansinio stabilumo fondas (toliau – HFSF) pateikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą. 2012 m. gegužės 28 d. HFSF bankui suteikė 4 700 mln. EUR dydžio tarpinio rekapitalizavimo priemonę (toliau – pirmasis tarpinis rekapitalizavimas).

| (6) | 2012 m. gegužės 10 d. Graikijos valdžios institucijos oficialiai pranešė Komisijai apie įsipareigojimo raštą, kurį HFSF pateikė bankui. Kadangi priemonė jau buvo įvykdyta, Komisija ją užregistravo kaip pagalbą, apie kurią nebuvo pranešta (byla SA.34826 (2012/NN)). |
| --- | --- |

(6)

2012 m. gegužės 10 d. Graikijos valdžios institucijos oficialiai pranešė Komisijai apie įsipareigojimo raštą, kurį HFSF pateikė bankui. Kadangi priemonė jau buvo įvykdyta, Komisija ją užregistravo kaip pagalbą, apie kurią nebuvo pranešta (byla SA.34826 (2012/NN)).

| (7) | 2012 m. liepos 27 d. sprendimu Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo (toliau – sprendimas pradėti procedūrą dėl „Piraeus“) (5). |
| --- | --- |

(7)

2012 m. liepos 27 d. sprendimu Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo (toliau – sprendimas pradėti procedūrą dėl „Piraeus“) (5).

| (8) | 2012 m. gruodžio mėn. HFSF bankui suteikė 1 553 mln. EUR dydžio antrąją tarpinio rekapitalizavimo priemonę (toliau – antrasis tarpinis rekapitalizavimas). 2012 m. gruodžio 21 d. HFSF bankui taip pat pateikė raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iš viso iki 1 082 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą ir konvertuojamųjų kapitalo priemonių, kurias ketinama išleisti, emisijoje (6). Graikijos valdžios institucijos Komisijai apie tas priemones pranešė 2012 m. gruodžio 20 d. (7) |
| --- | --- |

(8)

2012 m. gruodžio mėn. HFSF bankui suteikė 1 553 mln. EUR dydžio antrąją tarpinio rekapitalizavimo priemonę (toliau – antrasis tarpinis rekapitalizavimas). 2012 m. gruodžio 21 d. HFSF bankui taip pat pateikė raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iš viso iki 1 082 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą ir konvertuojamųjų kapitalo priemonių, kurias ketinama išleisti, emisijoje (6). Graikijos valdžios institucijos Komisijai apie tas priemones pranešė 2012 m. gruodžio 20 d. (7)

| (9) | 2012 m. rugsėjo mėn. bankas pranešė apie savo ketinimą įsigyti „Geniki“ iš „Société Générale S.A.“ (toliau – „Société Générale“). Dėl „Geniki“ įsigijimo Komisija rugsėjo ir spalio mėn. surengė daug telekonferencijų ir keitėsi elektroniniais laiškais su Graikijos valdžios institucijų ir banko atstovais. |
| --- | --- |

(9)

2012 m. rugsėjo mėn. bankas pranešė apie savo ketinimą įsigyti „Geniki“ iš „Société Générale S.A.“ (toliau – „Société Générale“). Dėl „Geniki“ įsigijimo Komisija rugsėjo ir spalio mėn. surengė daug telekonferencijų ir keitėsi elektroniniais laiškais su Graikijos valdžios institucijų ir banko atstovais.

| (10) | 2012 m. spalio 19 d. bankas su „Société Générale“ pasirašė akcijų pirkimo susitarimą dėl visos „Société Générale“ turimos „Geniki“ akcijų dalies (99,08 %). |
| --- | --- |

(10)

2012 m. spalio 19 d. bankas su „Société Générale“ pasirašė akcijų pirkimo susitarimą dėl visos „Société Générale“ turimos „Geniki“ akcijų dalies (99,08 %).

| (11) | 2012 m. gruodžio 12 d. Komisijos tarnybos Graikijai nusiuntė raštą, kuriame pateikiamas preliminarus „Geniki“ įsigijimo vertinimas. |
| --- | --- |

(11)

2012 m. gruodžio 12 d. Komisijos tarnybos Graikijai nusiuntė raštą, kuriame pateikiamas preliminarus „Geniki“ įsigijimo vertinimas.

| (12) | 2013 m. vasario 26 d. bankas informavo Komisiją apie savo ketinimą įsigyti „Millennium Bank Greece S.A.“ (toliau – MBG). Dėl MBG įsigijimo Komisija surengė keletą telekonferencijų ir keitėsi elektroniniais laiškais su Graikijos valdžios institucijomis ir banku. |
| --- | --- |

(12)

2013 m. vasario 26 d. bankas informavo Komisiją apie savo ketinimą įsigyti „Millennium Bank Greece S.A.“ (toliau – MBG). Dėl MBG įsigijimo Komisija surengė keletą telekonferencijų ir keitėsi elektroniniais laiškais su Graikijos valdžios institucijomis ir banku.

| (13) | 2013 m. kovo 25 d. Komisijos tarnybos Graikijai nusiuntė raštą, kuriame pateikiamas preliminarus MBG įsigijimo vertinimas. |
| --- | --- |

(13)

2013 m. kovo 25 d. Komisijos tarnybos Graikijai nusiuntė raštą, kuriame pateikiamas preliminarus MBG įsigijimo vertinimas.

| (14) | 2013 m. balandžio 22 d. bankas paskelbė, kad sudarė susitarimą su „Millennium Banco Comercial Portugues“ (toliau – BCP) dėl viso MBG akcinio kapitalo įsigijimo ir BCP dalyvavimo didinant, kaip numatyta, „Piraeus“ kapitalą. |
| --- | --- |

(14)

2013 m. balandžio 22 d. bankas paskelbė, kad sudarė susitarimą su „Millennium Banco Comercial Portugues“ (toliau – BCP) dėl viso MBG akcinio kapitalo įsigijimo ir BCP dalyvavimo didinant, kaip numatyta, „Piraeus“ kapitalą.

| (15) | 2013 m. birželio 3 d. HFSF iš dalies (iš viso 5 891 mln. EUR) konvertavo pirmąją ir antrąją tarpinio rekapitalizavimo priemones į nuosavą kapitalą. HFSF taip pat bankui skyrė papildomą 1 094 mln. EUR sumą, kaip buvo įsipareigota tuo metu, kai bankas įsigijo gerąją „Agricultural Bank of Greece“ (toliau – ATE) dalį ir trijų Kipro bankų filialus Graikijoje (žr. 1.2 skirsnį). Be to, privatūs investuotojai skyrė 1 444 mln. EUR. Visa rekapitalizavimo suma sudarė 8 429 mln. EUR; tas rekapitalizavimas vadinamas 2013 m. pavasario rekapitalizavimu. |
| --- | --- |

(15)

2013 m. birželio 3 d. HFSF iš dalies (iš viso 5 891 mln. EUR) konvertavo pirmąją ir antrąją tarpinio rekapitalizavimo priemones į nuosavą kapitalą. HFSF taip pat bankui skyrė papildomą 1 094 mln. EUR sumą, kaip buvo įsipareigota tuo metu, kai bankas įsigijo gerąją „Agricultural Bank of Greece“ (toliau – ATE) dalį ir trijų Kipro bankų filialus Graikijoje (žr. 1.2 skirsnį). Be to, privatūs investuotojai skyrė 1 444 mln. EUR. Visa rekapitalizavimo suma sudarė 8 429 mln. EUR; tas rekapitalizavimas vadinamas 2013 m. pavasario rekapitalizavimu.

| (16) | 2013 m. gruodžio 19 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai informaciją apie 2013 m. pavasario rekapitalizavimo sąlygas. |
| --- | --- |

(16)

2013 m. gruodžio 19 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai informaciją apie 2013 m. pavasario rekapitalizavimo sąlygas.

| (17) | 2014 m. birželio 25 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai galutinį banko restruktūrizavimo planą (toliau – restruktūrizavimo planas). Tą pačią dieną Graikijos valdžios institucijos pateikė informaciją apie valstybės garantuojamą skubią paramą likvidumui padidinti. Jos nurodė, kad ketina ir toliau teikti bankui tokią paramą likvidumui padidinti, taip pat valstybės garantijas skolos priemonėms ir paskolas, padengtas Vyriausybės obligacijomis, pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą. |
| --- | --- |

(17)

2014 m. birželio 25 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai galutinį banko restruktūrizavimo planą (toliau – restruktūrizavimo planas). Tą pačią dieną Graikijos valdžios institucijos pateikė informaciją apie valstybės garantuojamą skubią paramą likvidumui padidinti. Jos nurodė, kad ketina ir toliau teikti bankui tokią paramą likvidumui padidinti, taip pat valstybės garantijas skolos priemonėms ir paskolas, padengtas Vyriausybės obligacijomis, pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą.

| (18) | Administracinio proceso metu Komisija surengė daug susitikimų, telekonferencijų ir keitėsi elektroniniais laiškais su Graikijos valdžios institucijų ir banko atstovais. |
| --- | --- |

(18)

Administracinio proceso metu Komisija surengė daug susitikimų, telekonferencijų ir keitėsi elektroniniais laiškais su Graikijos valdžios institucijų ir banko atstovais.

| (19) | Graikija sutinka, kad išimties tvarka šis sprendimas būtų priimtas tik anglų kalba. |
| --- | --- |

(19)

Graikija sutinka, kad išimties tvarka šis sprendimas būtų priimtas tik anglų kalba.

1.2.   PROCEDŪRA, SUSIJUSI SU ĮSIGYTOMIS ĮMONĖMIS

1.2.1.   Procedūra, susijusi su ATE

| (20) | 2011 m. balandžio mėn. Graikija ATE skyrė 1 445 mln. EUR injekciją (sumą, kuri apėmė iš pradžių pagal Graikijos rekapitalizavimo schemą skirtus 675 mln. EUR). Be to, ATE gavo 6 103 mln. EUR dydžio paramą likvidumui padidinti. 2011 m. gegužės 23 d. sprendimu Komisija patvirtino tas priemones remdamasi ATE restruktūrizavimo planu (toliau – sprendimas dėl ATE restruktūrizavimo) (8). |
| --- | --- |

(20)

2011 m. balandžio mėn. Graikija ATE skyrė 1 445 mln. EUR injekciją (sumą, kuri apėmė iš pradžių pagal Graikijos rekapitalizavimo schemą skirtus 675 mln. EUR). Be to, ATE gavo 6 103 mln. EUR dydžio paramą likvidumui padidinti. 2011 m. gegužės 23 d. sprendimu Komisija patvirtino tas priemones remdamasi ATE restruktūrizavimo planu (toliau – sprendimas dėl ATE restruktūrizavimo) (8).

| (21) | 2011 m. gruodžio 29 d. Graikija dalyvavo 290 mln. EUR dydžio ATE kapitalo teisių emisijoje. |
| --- | --- |

(21)

2011 m. gruodžio 29 d. Graikija dalyvavo 290 mln. EUR dydžio ATE kapitalo teisių emisijoje.

| (22) | 2012 m. kovo 22 d. Graikija pateikė Graikijos banko ataskaitą, kurioje pasiūlyta ATE pertvarkyti taikant tam tikros ATE turto ir įsipareigojimų dalies (toliau – perduota ATE veikla) pirkimo ir prisiėmimo procedūrą (9), o likusi turto ir įsipareigojimų dalis būtų pertvarkoma per blogą banką. |
| --- | --- |

(22)

2012 m. kovo 22 d. Graikija pateikė Graikijos banko ataskaitą, kurioje pasiūlyta ATE pertvarkyti taikant tam tikros ATE turto ir įsipareigojimų dalies (toliau – perduota ATE veikla) pirkimo ir prisiėmimo procedūrą (9), o likusi turto ir įsipareigojimų dalis būtų pertvarkoma per blogą banką.

| (23) | 2012 m. liepos mėn. bankas paskelbė apie gerosios likviduojamo ATE dalies perėmimą. |
| --- | --- |

(23)

2012 m. liepos mėn. bankas paskelbė apie gerosios likviduojamo ATE dalies perėmimą.

| (24) | Tuo metu HFSF įsipareigojo padengti banko kapitalo poreikius, susijusius su įsigytu turtu. 2013 m. sausio 27 d. Graikijos bankas padarė išvadą, kad reguliavimo tikslais dėl perduotos ATE veiklos įsigijimo reikalingas kapitalas sudarė 570 mln. EUR, ir tą kapitalo poreikį padengs HFSF. |
| --- | --- |

(24)

Tuo metu HFSF įsipareigojo padengti banko kapitalo poreikius, susijusius su įsigytu turtu. 2013 m. sausio 27 d. Graikijos bankas padarė išvadą, kad reguliavimo tikslais dėl perduotos ATE veiklos įsigijimo reikalingas kapitalas sudarė 570 mln. EUR, ir tą kapitalo poreikį padengs HFSF.

| (25) | 2013 m. gegužės 3 d. sprendimu (10) (toliau – sprendimas dėl ATE likvidavimo) Komisija padarė išvadą, kad perduotos ATE veiklos perdavimo metu suteiktos paramos priemonės yra valstybės pagalba ne bankui, bet perduotai ATE veiklai. Be to, Komisija padarė išvadą, kad ta pagalba būtų suderinama su vidaus rinka, jeigu banko, kuris dabar yra perėmęs perduotą ATE veiklą, restruktūrizavimo planas leistų atkurti ilgalaikį banko gyvybingumą. |
| --- | --- |

(25)

2013 m. gegužės 3 d. sprendimu (10) (toliau – sprendimas dėl ATE likvidavimo) Komisija padarė išvadą, kad perduotos ATE veiklos perdavimo metu suteiktos paramos priemonės yra valstybės pagalba ne bankui, bet perduotai ATE veiklai. Be to, Komisija padarė išvadą, kad ta pagalba būtų suderinama su vidaus rinka, jeigu banko, kuris dabar yra perėmęs perduotą ATE veiklą, restruktūrizavimo planas leistų atkurti ilgalaikį banko gyvybingumą.

| (26) | Vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, 2013 m. birželio mėn. HFSF bankui skyrė 570 mln. EUR injekciją (11). |
| --- | --- |

(26)

Vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, 2013 m. birželio mėn. HFSF bankui skyrė 570 mln. EUR injekciją (11).

1.2.2.   Procedūra, susijusi su Kipro banko, „Cyprus Popular Bank“ ir „Hellenic Bank“ (toliau – trys Kipro bankai) veikla Graikijoje

| (27) | Po 2013 m. kovo 15 d. įvykusio neeilinio euro grupės posėdžio (12) Kipro valdžios institucijos ir Europos Sąjunga, Tarptautinis valiutos fondas (TVF) ir Europos Centrinis Bankas (ECB) pasiekė politinį susitarimą dėl politikos, kuria grindžiama būsima makroekonominio koregavimo programa. Visų pirma, be kita ko, buvo sutarta, kad trijų Kipro bankų veikla Graikijoje bus perduota kokiam nors Graikijos bankui. |
| --- | --- |

(27)

Po 2013 m. kovo 15 d. įvykusio neeilinio euro grupės posėdžio (12) Kipro valdžios institucijos ir Europos Sąjunga, Tarptautinis valiutos fondas (TVF) ir Europos Centrinis Bankas (ECB) pasiekė politinį susitarimą dėl politikos, kuria grindžiama būsima makroekonominio koregavimo programa. Visų pirma, be kita ko, buvo sutarta, kad trijų Kipro bankų veikla Graikijoje bus perduota kokiam nors Graikijos bankui.

| (28) | Bankas ir kiti Graikijos bankai pareiškė susidomėjimą įsigyti trijų Kipro bankų veiklą Graikijoje. |
| --- | --- |

(28)

Bankas ir kiti Graikijos bankai pareiškė susidomėjimą įsigyti trijų Kipro bankų veiklą Graikijoje.

| (29) | 2013 m. kovo 22 d. HFSF sutiko, kad bankas pateiktų pasiūlymą įsigyti trijų Kipro bankų filialus, indėlius ir paskolas Graikijoje. Banko pasiūlymas pateiktas su sąlyga, kad HFSF suteiks bankui už įsigytos įmonės nuosavą kapitalą sumokėtą kainą atitinkančio dydžio nuosavą kapitalą. |
| --- | --- |

(29)

2013 m. kovo 22 d. HFSF sutiko, kad bankas pateiktų pasiūlymą įsigyti trijų Kipro bankų filialus, indėlius ir paskolas Graikijoje. Banko pasiūlymas pateiktas su sąlyga, kad HFSF suteiks bankui už įsigytos įmonės nuosavą kapitalą sumokėtą kainą atitinkančio dydžio nuosavą kapitalą.

| (30) | Graikijos valdžios institucijos ir HFSF nuolat išsamiai informavo Komisijos tarnybas apie proceso eigą ir įsigijimo sąlygas. |
| --- | --- |

(30)

Graikijos valdžios institucijos ir HFSF nuolat išsamiai informavo Komisijos tarnybas apie proceso eigą ir įsigijimo sąlygas.

| (31) | 2013 m. kovo 26 d. bankas su kiekvienu iš trijų Kipro bankų pasirašė pardavimo ir perdavimo susitarimus dėl jų Graikijoje vykdomos veiklos (indėlių, paskolų ir filialų tinklo). |
| --- | --- |

(31)

2013 m. kovo 26 d. bankas su kiekvienu iš trijų Kipro bankų pasirašė pardavimo ir perdavimo susitarimus dėl jų Graikijoje vykdomos veiklos (indėlių, paskolų ir filialų tinklo).

| (32) | Kaip sutarta 2013 m. kovo mėn., HFSF bankui skyrė 524 mln. EUR kapitalo injekciją (13), kad būtų padengti kapitalo poreikiai, kurie atsirado įsigijus tą turtą. |
| --- | --- |

(32)

Kaip sutarta 2013 m. kovo mėn., HFSF bankui skyrė 524 mln. EUR kapitalo injekciją (13), kad būtų padengti kapitalo poreikiai, kurie atsirado įsigijus tą turtą.

2.   APRAŠYMAS

2.1.   BANKAS IR JO PATIRIAMI SUNKUMAI

2.1.1.   Bendrosios Graikijos bankų sektoriaus aplinkybės

| (33) | Nuo 2008 m. iki 2012 m. Graikijos realusis bendrasis vidaus produktas (BVP) sumažėjo 20 %, kaip parodyta 1 lentelėje. Todėl Graikijos bankai susidūrė su sparčiai augančiu įsipareigojimų, susijusių su Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktomis paskolomis, nevykdymo lygiu (14). Tokie pokyčiai turėjo neigiamos įtakos Graikijos bankų turto rezultatams ir dėl to atsirado kapitalo poreikių.

  1   lentelė


  Realiojo BVP augimas Graikijoje 2008–2013 m.












  Graikija | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realiojo BVP augimas, % | –0,2 | –3,1 | –4,9 | –7,1 | –7,0 | –3,9 |
| Šaltinis: | Eurostatas, paskelbta interneto svetainėje http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115 |

(33)

Nuo 2008 m. iki 2012 m. Graikijos realusis bendrasis vidaus produktas (BVP) sumažėjo 20 %, kaip parodyta 1 lentelėje. Todėl Graikijos bankai susidūrė su sparčiai augančiu įsipareigojimų, susijusių su Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktomis paskolomis, nevykdymo lygiu (14). Tokie pokyčiai turėjo neigiamos įtakos Graikijos bankų turto rezultatams ir dėl to atsirado kapitalo poreikių.

1   lentelė

Realiojo BVP augimas Graikijoje 2008–2013 m.

Graikija

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Realiojo BVP augimas, %

–0,2

–3,1

–4,9

–7,1

–7,0

–3,9

Šaltinis:

Eurostatas, paskelbta interneto svetainėje http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

| (34) | Be to, 2012 m. vasario mėn. Graikija įgyvendino privačiojo sektoriaus obligacijų keitimo, žinomo kaip privačiojo sektoriaus dalyvavimas, programą (toliau – PSD programa). Graikijos bankai dalyvavo PSD programoje, pagal kurią Graikijos Vyriausybė mainais už esamas Graikijos Vyriausybės obligacijas (toliau – GVO) esamiems privatiems obligacijų turėtojams siūlė naujus vertybinius popierius (įskaitant naujas GVO, su BVP susietus vertybinius popierius ir Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF) išleistus PSD mokėjimo įsipareigojimus) su 53,5 % nominalia diskonto norma ir ilgesniais išpirkimo terminais (15). To obligacijų keitimo rezultatus Graikijos valdžios institucijos paskelbė 2012 m. kovo 9 d. (16) Dėl keitimo obligacijų turėtojai patyrė didelių nuostolių (Graikijos banko skaičiavimais, Graikijos bankų nuostoliai vidutiniškai siekė 78 % senųjų GVO nominaliosios vertės) ir atsirado kapitalo poreikių, kurie atgaline data įrašyti į Graikijos bankų 2011 m. finansines ataskaitas. 2 lentelėje apibendrinami bendri pagrindinių Graikijos bankų nuostoliai, susiję su PSD.

  2   lentelė


  Bendri pagrindinių Graikijos bankų nuostoliai, susiję su PSD (mln. EUR)














  Bankai | GVO nominalioji vertė | Su valstybe susijusių paskolų nominalioji vertė | Bendra nominalioji vertė | GVO nuostolis, susijęs su PSD | Su valstybe susijusių paskolų nuostolis, susijęs su PSD | Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD | Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (%) | Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/visas turtas (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 13 748 | 1 001 | 14 749 | 10 985 | 751 | 11 735 | 161,0 | 11,0 |
| „Eurobank“ | 7 001 | 335 | 7 336 | 5 517 | 264 | 5 781 | 164,5 | 7,5 |
| „Alpha“ | 3 898 | 2 145 | 6 043 | 3 087 | 1 699 | 4 786 | 105,7 | 8,1 |
| „Piraeus“ | 7 063 | 280 | 7 343 | 5 686 | 225 | 5 911 | 226,0 | 12,0 |
| „ATEbank“ | 5 164 | 608 | 5 772 | 3 873 | 456 | 4 329 | 1 144 | 17,1 |
| „Geniki“ | 384 | 7 | 391 | 287 | 5 | 292 | 78,1 | 8,9 |
| MBG | 185 | 0 | 185 | 137 | 0 | 137 | 29 | 2,2 |
| Šaltinis: | Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 14. |

(34)

Be to, 2012 m. vasario mėn. Graikija įgyvendino privačiojo sektoriaus obligacijų keitimo, žinomo kaip privačiojo sektoriaus dalyvavimas, programą (toliau – PSD programa). Graikijos bankai dalyvavo PSD programoje, pagal kurią Graikijos Vyriausybė mainais už esamas Graikijos Vyriausybės obligacijas (toliau – GVO) esamiems privatiems obligacijų turėtojams siūlė naujus vertybinius popierius (įskaitant naujas GVO, su BVP susietus vertybinius popierius ir Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF) išleistus PSD mokėjimo įsipareigojimus) su 53,5 % nominalia diskonto norma ir ilgesniais išpirkimo terminais (15). To obligacijų keitimo rezultatus Graikijos valdžios institucijos paskelbė 2012 m. kovo 9 d. (16) Dėl keitimo obligacijų turėtojai patyrė didelių nuostolių (Graikijos banko skaičiavimais, Graikijos bankų nuostoliai vidutiniškai siekė 78 % senųjų GVO nominaliosios vertės) ir atsirado kapitalo poreikių, kurie atgaline data įrašyti į Graikijos bankų 2011 m. finansines ataskaitas. 2 lentelėje apibendrinami bendri pagrindinių Graikijos bankų nuostoliai, susiję su PSD.

2   lentelė

Bendri pagrindinių Graikijos bankų nuostoliai, susiję su PSD (mln. EUR)

Bankai

GVO nominalioji vertė

Su valstybe susijusių paskolų nominalioji vertė

Bendra nominalioji vertė

GVO nuostolis, susijęs su PSD

Su valstybe susijusių paskolų nuostolis, susijęs su PSD

Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD

Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (%)

Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/visas turtas (%)

NBG

13 748

1 001

14 749

10 985

751

11 735

161,0

11,0

„Eurobank“

7 001

335

7 336

5 517

264

5 781

164,5

7,5

„Alpha“

3 898

2 145

6 043

3 087

1 699

4 786

105,7

8,1

„Piraeus“

7 063

280

7 343

5 686

225

5 911

226,0

12,0

„ATEbank“

5 164

608

5 772

3 873

456

4 329

1 144

17,1

„Geniki“

384

7

391

287

5

292

78,1

8,9

MBG

185

0

185

137

0

137

29

2,2

Šaltinis:

Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 14.

| (35) | Kadangi dėl PSD programos ir tebesitęsiančio nuosmukio Graikijos bankai susidūrė su dideliu kapitalo trūkumu, pagal 2012 m. kovo 11 d. Graikijos Vyriausybės, Europos Sąjungos, TVF ir ECB sudarytą antrosios Graikijos ekonomikos koregavimo programos Ekonominės ir finansų politikos memorandumą (EFPM) numatytos lėšos tų bankų rekapitalizavimui. Graikijos valdžios institucijų skaičiavimais, pagal tą programą finansuotini bendri bankų rekapitalizavimo poreikiai ir pertvarkymo sąnaudos sudaro 50 mlrd. EUR (17). Ta suma apskaičiuota remiantis Graikijos banko atliktu laikotarpio nuo 2011 m. gruodžio mėn. iki 2014 m. gruodžio mėn. testavimu nepalankiausiomis sąlygomis (toliau – 2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis), pagrįstu bendrovės „Blackrock“ parengta paskolų nuostolių prognoze (18). Lėšos Graikijos bankų rekapitalizavimui skiriamos per HFSF. 3 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, skaičiavimai.

  3   lentelė


  2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis: pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikiai (mln. EUR)














  Bankai | Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2011 m. gruodis) | Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD (2011 m. gruodis) | Atidėjiniai, susiję su PSD (2011 m. birželis) | Bendrojo kaupiamojo nuostolio projekcijos, susijusios su kredito rizika | Paskolų nuostolių rezervai (2011 m. gruodis) | Vidaus kapitalo formavimas | Siektinas bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2014 m. gruodis) | Kapitalo poreikiai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 7 287 | –11 735 | 1 646 | –8 366 | 5 390 | 4 681 | 8 657 | 9 756 |
| „Eurobank“ | 3 515 | –5 781 | 830 | –8 226 | 3 514 | 2 904 | 2 595 | 5 839 |
| „Alpha“ | 4 526 | –4 786 | 673 | –8 493 | 3 115 | 2 428 | 2 033 | 4 571 |
| „Piraeus“ | 2 615 | –5 911 | 1 005 | –6 281 | 2 565 | 1 080 | 2 408 | 7 335 |
| „ATEbank“ | 378 | –4 329 | 836 | –3 383 | 2 344 | 468 | 1 234 | 4 920 |
| „Geniki“ | 374 | – 292 | 70 | –1 552 | 1 309 | –40 | 150 | 281 |
| MBG | 473 | – 137 | 0 | – 638 | 213 | –79 | 230 | 399 |
| Šaltinis: | Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 8. |

(35)

Kadangi dėl PSD programos ir tebesitęsiančio nuosmukio Graikijos bankai susidūrė su dideliu kapitalo trūkumu, pagal 2012 m. kovo 11 d. Graikijos Vyriausybės, Europos Sąjungos, TVF ir ECB sudarytą antrosios Graikijos ekonomikos koregavimo programos Ekonominės ir finansų politikos memorandumą (EFPM) numatytos lėšos tų bankų rekapitalizavimui. Graikijos valdžios institucijų skaičiavimais, pagal tą programą finansuotini bendri bankų rekapitalizavimo poreikiai ir pertvarkymo sąnaudos sudaro 50 mlrd. EUR (17). Ta suma apskaičiuota remiantis Graikijos banko atliktu laikotarpio nuo 2011 m. gruodžio mėn. iki 2014 m. gruodžio mėn. testavimu nepalankiausiomis sąlygomis (toliau – 2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis), pagrįstu bendrovės „Blackrock“ parengta paskolų nuostolių prognoze (18). Lėšos Graikijos bankų rekapitalizavimui skiriamos per HFSF. 3 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, skaičiavimai.

3   lentelė

2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis: pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikiai (mln. EUR)

Bankai

Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2011 m. gruodis)

Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD (2011 m. gruodis)

Atidėjiniai, susiję su PSD (2011 m. birželis)

Bendrojo kaupiamojo nuostolio projekcijos, susijusios su kredito rizika

Paskolų nuostolių rezervai (2011 m. gruodis)

Vidaus kapitalo formavimas

Siektinas bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2014 m. gruodis)

Kapitalo poreikiai

NBG

7 287

–11 735

1 646

–8 366

5 390

4 681

8 657

9 756

„Eurobank“

3 515

–5 781

830

–8 226

3 514

2 904

2 595

5 839

„Alpha“

4 526

–4 786

673

–8 493

3 115

2 428

2 033

4 571

„Piraeus“

2 615

–5 911

1 005

–6 281

2 565

1 080

2 408

7 335

„ATEbank“

378

–4 329

836

–3 383

2 344

468

1 234

4 920

„Geniki“

374

– 292

70

–1 552

1 309

–40

150

281

MBG

473

– 137

0

– 638

213

–79

230

399

Šaltinis:

Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 8.

| (36) | Remiantis 2012 m. kovo mėn. EFPM, „bankams, pateikiantiems perspektyvius kapitalo didinimo planus, bus suteikta galimybė prašyti valstybės paramos ir ją gauti taip, kad būtų išlaikytos privačiojo sektoriaus paskatos vykdyti kapitalo injekcijas ir taip sumažinta našta mokesčių mokėtojams“ (19). Graikijos bankas nustatė, kad tik keturi didžiausi bankai („Eurobank“, Graikijos nacionalinis bankas, bankas ir „Alpha Bank“) pateikė perspektyvius kapitalo didinimo planus (20). Pirmąją rekapitalizavimo priemonę HFSF jiems suteikė 2012 m. gegužės mėn. |
| --- | --- |

(36)

Remiantis 2012 m. kovo mėn. EFPM, „bankams, pateikiantiems perspektyvius kapitalo didinimo planus, bus suteikta galimybė prašyti valstybės paramos ir ją gauti taip, kad būtų išlaikytos privačiojo sektoriaus paskatos vykdyti kapitalo injekcijas ir taip sumažinta našta mokesčių mokėtojams“ (19). Graikijos bankas nustatė, kad tik keturi didžiausi bankai („Eurobank“, Graikijos nacionalinis bankas, bankas ir „Alpha Bank“) pateikė perspektyvius kapitalo didinimo planus (20). Pirmąją rekapitalizavimo priemonę HFSF jiems suteikė 2012 m. gegužės mėn.

| (37) | Dėl nuosmukio ir politinio nestabilumo vidaus indėliai Graikijos bankuose nuo 2009 m. pabaigos iki 2012 m. birželio mėn. iš viso sumažėjo 37 %. Mėgindami išlaikyti indėlius tie bankai turėjo mokėti didesnes palūkanas. Išaugo indėlių sąnaudos, todėl sumažėjo grynoji bankų palūkanų marža. Kadangi Graikijos bankai nebegalėjo naudotis didmeninio finansavimo rinkomis, jie tapo visiškai priklausomi nuo Eurosistemos finansavimo (21), kurio vis didesnę dalį sudarė Graikijos banko teikiama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti. |
| --- | --- |

(37)

Dėl nuosmukio ir politinio nestabilumo vidaus indėliai Graikijos bankuose nuo 2009 m. pabaigos iki 2012 m. birželio mėn. iš viso sumažėjo 37 %. Mėgindami išlaikyti indėlius tie bankai turėjo mokėti didesnes palūkanas. Išaugo indėlių sąnaudos, todėl sumažėjo grynoji bankų palūkanų marža. Kadangi Graikijos bankai nebegalėjo naudotis didmeninio finansavimo rinkomis, jie tapo visiškai priklausomi nuo Eurosistemos finansavimo (21), kurio vis didesnę dalį sudarė Graikijos banko teikiama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti.

| (38) | 2012 m. gruodžio 3 d. Graikija pradėjo naujų GVO, kurias investuotojai gavo pagal PSD programą, išpirkimo programą kainomis, kurios svyravo nuo 30,2 % iki 40,1 % GVO nominaliosios vertės (22). Graikijos bankai dalyvavo toje išpirkimo programoje ir dėl to jų balansuose parodyti dar didesni nuostoliai, nes didžioji PSD programos metu į sąskaitas įtraukto tų naujų GVO buhalterinio nuostolio (t. y. rinkos vertės ir nominaliosios vertės skirtumo) dalis tapo galutinė ir negrįžtama (23). |
| --- | --- |

(38)

2012 m. gruodžio 3 d. Graikija pradėjo naujų GVO, kurias investuotojai gavo pagal PSD programą, išpirkimo programą kainomis, kurios svyravo nuo 30,2 % iki 40,1 % GVO nominaliosios vertės (22). Graikijos bankai dalyvavo toje išpirkimo programoje ir dėl to jų balansuose parodyti dar didesni nuostoliai, nes didžioji PSD programos metu į sąskaitas įtraukto tų naujų GVO buhalterinio nuostolio (t. y. rinkos vertės ir nominaliosios vertės skirtumo) dalis tapo galutinė ir negrįžtama (23).

| (39) | 2012 m. gruodžio mėn. keturiems didžiausiems Graikijos bankams HFSF suteikė antrąją tarpinio rekapitalizavimo priemonę. |
| --- | --- |

(39)

2012 m. gruodžio mėn. keturiems didžiausiems Graikijos bankams HFSF suteikė antrąją tarpinio rekapitalizavimo priemonę.

| (40) | 2013 m. pavasarį tarpinis keturių bankų rekapitalizavimas buvo pakeistas nuolatiniu rekapitalizavimu paprastosiomis akcijomis, o HFSF turima dalis sudarė daugiau kaip 80 % kiekvieno iš keturių bankų akcijų. Bankų, sugebėjusių pritraukti iš anksto nustatytą privataus kapitalo sumą (t. y. banko, „Alpha Bank“ ir Graikijos nacionalinio banko), atveju HFSF gavo akcijas be balsavimo teisės, o privatiems investuotojams buvo suteikti varantai HFSF akcijoms įsigyti. |
| --- | --- |

(40)

2013 m. pavasarį tarpinis keturių bankų rekapitalizavimas buvo pakeistas nuolatiniu rekapitalizavimu paprastosiomis akcijomis, o HFSF turima dalis sudarė daugiau kaip 80 % kiekvieno iš keturių bankų akcijų. Bankų, sugebėjusių pritraukti iš anksto nustatytą privataus kapitalo sumą (t. y. banko, „Alpha Bank“ ir Graikijos nacionalinio banko), atveju HFSF gavo akcijas be balsavimo teisės, o privatiems investuotojams buvo suteikti varantai HFSF akcijoms įsigyti.

| (41) | 2013 m. liepos mėn. Graikijos bankas pavedė konsultantui atlikti visų Graikijos bankų paskolų portfelių vertinimą. Konsultantas parengė visų Graikijos bankų vidaus paskolų portfelių, taip pat užsienio filialų ir patronuojamųjų įmonių paskolų, susijusių su Graikijos rizika, kredito nuostolio projekcijas trejų su puse metų ir paskolos trukmės laikotarpiu. Analizėje pateikiamos kredito nuostolio projekcijos pagal du makroekonominius scenarijus, t. y. pagrindinį scenarijų ir nepalankų scenarijus. Užsienio paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijas sudarė Graikijos bankas, padedamas konsultanto. |
| --- | --- |

(41)

2013 m. liepos mėn. Graikijos bankas pavedė konsultantui atlikti visų Graikijos bankų paskolų portfelių vertinimą. Konsultantas parengė visų Graikijos bankų vidaus paskolų portfelių, taip pat užsienio filialų ir patronuojamųjų įmonių paskolų, susijusių su Graikijos rizika, kredito nuostolio projekcijas trejų su puse metų ir paskolos trukmės laikotarpiu. Analizėje pateikiamos kredito nuostolio projekcijos pagal du makroekonominius scenarijus, t. y. pagrindinį scenarijų ir nepalankų scenarijus. Užsienio paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijas sudarė Graikijos bankas, padedamas konsultanto.

| (42) | Remdamasis konsultanto atliktu kredito nuostolio projekcijų vertinimu, 2013 m. rudenį Graikijos bankas pradėjo naują testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (toliau – 2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis) siekdamas įvertinti Graikijos bankų kapitalo pozicijos tvirtumą esant pagrindiniam ir nepalankiam scenarijams. Graikijos bankas, naudodamasis technine kito konsultanto parama, atliko kapitalo poreikių vertinimą. |
| --- | --- |

(42)

Remdamasis konsultanto atliktu kredito nuostolio projekcijų vertinimu, 2013 m. rudenį Graikijos bankas pradėjo naują testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (toliau – 2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis) siekdamas įvertinti Graikijos bankų kapitalo pozicijos tvirtumą esant pagrindiniam ir nepalankiam scenarijams. Graikijos bankas, naudodamasis technine kito konsultanto parama, atliko kapitalo poreikių vertinimą.

| (43) | Pagrindiniai kapitalo poreikių vertinimo, atlikto vykdant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, elementai buvo šie: i) bankų paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijos (24) konsoliduotai Graikijos rizikai ir užsienio rizikai, atėmus esamus paskolų rezervus, ir ii) numatomas bankų veiklos pelningumas laikotarpiu nuo 2013 m. birželio mėn. iki 2016 m. gruodžio mėn., remiantis atsargiu 2013 m. ketvirtąjį ketvirtį Graikijos bankui pateiktų restruktūrizavimo planų koregavimu. 4 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų konsoliduotų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis pagal pagrindinį scenarijų, skaičiavimai.

  4   lentelė


  2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis: konsoliduoti Graikijos bankų kapitalo poreikiai pagal pagrindinį scenarijų (mln. EUR)













  Bankai | Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2013 m. birželis) (1) | Paskolų nuostolių rezervai (2013 m. birželis) (2) | Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su Graikijos rizika (3) | Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su užsienio rizika (25) (4) | Vidaus kapitalo formavimas (5) | Testavimo nepalankiausiomis sąlygomis bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas (2016 m. gruodis) (6) | Kapitalo poreikiai (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG (26) | 4 821 | 8 134 | –8 745 | –3 100 | 1 451 | 4 743 | 2 183 |
| „Eurobank“ (27) | 2 228 | 7 000 | –9 519 | –1 628 | 2 106 | 3 133 | 2 945 |
| „Alpha“ | 7 380 | 10 416 | –14 720 | –2 936 | 4 047 | 4 450 | 262 |
| „Piraeus“ | 8 294 | 12 362 | –16 132 | –2 342 | 2 658 | 5 265 | 425 |

(43)

Pagrindiniai kapitalo poreikių vertinimo, atlikto vykdant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, elementai buvo šie: i) bankų paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijos (24) konsoliduotai Graikijos rizikai ir užsienio rizikai, atėmus esamus paskolų rezervus, ir ii) numatomas bankų veiklos pelningumas laikotarpiu nuo 2013 m. birželio mėn. iki 2016 m. gruodžio mėn., remiantis atsargiu 2013 m. ketvirtąjį ketvirtį Graikijos bankui pateiktų restruktūrizavimo planų koregavimu. 4 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų konsoliduotų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis pagal pagrindinį scenarijų, skaičiavimai.

4   lentelė

2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis: konsoliduoti Graikijos bankų kapitalo poreikiai pagal pagrindinį scenarijų (mln. EUR)

Bankai

Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2013 m. birželis) (1)

Paskolų nuostolių rezervai (2013 m. birželis) (2)

Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su Graikijos rizika (3)

Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su užsienio rizika (25) (4)

Vidaus kapitalo formavimas (5)

Testavimo nepalankiausiomis sąlygomis bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas (2016 m. gruodis) (6)

Kapitalo poreikiai (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)

NBG (26)

4 821

8 134

–8 745

–3 100

1 451

4 743

2 183

„Eurobank“ (27)

2 228

7 000

–9 519

–1 628

2 106

3 133

2 945

„Alpha“

7 380

10 416

–14 720

–2 936

4 047

4 450

262

„Piraeus“

8 294

12 362

–16 132

–2 342

2 658

5 265

425

| (44) | 2014 m. kovo 6 d. Graikijos bankas paskelbė 2013 m. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus ir paprašė, kad bankai iki 2014 m. balandžio mėn. vidurio pateiktų kapitalo didinimo planus kapitalo poreikiams pagal pagrindinį scenarijų padengti. |
| --- | --- |

(44)

2014 m. kovo 6 d. Graikijos bankas paskelbė 2013 m. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus ir paprašė, kad bankai iki 2014 m. balandžio mėn. vidurio pateiktų kapitalo didinimo planus kapitalo poreikiams pagal pagrindinį scenarijų padengti.

| (45) | Nuo 2014 m. kovo mėn. pabaigos iki 2014 m. gegužės mėn. pradžios bankai didino kapitalą. |
| --- | --- |

(45)

Nuo 2014 m. kovo mėn. pabaigos iki 2014 m. gegužės mėn. pradžios bankai didino kapitalą.

2.1.2.   Pagalbos gavėjas

| (46) | Bankas teikia universalias banko paslaugas, daugiausia Graikijoje ir Vidurio, Rytų bei Pietryčių Europoje (Rumunijoje, Bulgarijoje, Serbijoje, Albanijoje, Ukrainoje ir Kipre), taip pat Egipte. Bankas siūlo namų ūkiams ir įmonėms visus bankininkystės ir finansinius produktus ir paslaugas. Jis vykdo mažmeninės, korporacinės ir privačiosios bankininkystės, turto valdymo, iždo ir investicinės bankininkystės veiklą. Bankas įregistruotas Graikijoje, o jo akcijos įtrauktos į Atėnų vertybinių popierių biržos sąrašus. 2012 m. gruodžio 30 d. banke dirbo iš viso 18 597 žmonės (28). |
| --- | --- |

(46)

Bankas teikia universalias banko paslaugas, daugiausia Graikijoje ir Vidurio, Rytų bei Pietryčių Europoje (Rumunijoje, Bulgarijoje, Serbijoje, Albanijoje, Ukrainoje ir Kipre), taip pat Egipte. Bankas siūlo namų ūkiams ir įmonėms visus bankininkystės ir finansinius produktus ir paslaugas. Jis vykdo mažmeninės, korporacinės ir privačiosios bankininkystės, turto valdymo, iždo ir investicinės bankininkystės veiklą. Bankas įregistruotas Graikijoje, o jo akcijos įtrauktos į Atėnų vertybinių popierių biržos sąrašus. 2012 m. gruodžio 30 d. banke dirbo iš viso 18 597 žmonės (28).

| (47) | Bankas dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO ir su valstybe susijusių paskolų, kurių nominalioji vertė – 7,7 mlrd. EUR. Bendri banko su PSD susiję nuostoliai sudarė apie 5 911 mln. EUR prieš apmokestinimą ir visa suma buvo įrašyta į jo 2011 m. sąskaitas (29). 2012 m. gruodžio mėn. vykdytos išpirkimo programos metu bankas pardavė naujas GVO, kurias jis buvo gavęs pagal PSD programą, gerokai žemesne kaina nei nominalioji vertė. Dėl to pardavimo susidarė naujų GVO nuostolių. |
| --- | --- |

(47)

Bankas dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO ir su valstybe susijusių paskolų, kurių nominalioji vertė – 7,7 mlrd. EUR. Bendri banko su PSD susiję nuostoliai sudarė apie 5 911 mln. EUR prieš apmokestinimą ir visa suma buvo įrašyta į jo 2011 m. sąskaitas (29). 2012 m. gruodžio mėn. vykdytos išpirkimo programos metu bankas pardavė naujas GVO, kurias jis buvo gavęs pagal PSD programą, gerokai žemesne kaina nei nominalioji vertė. Dėl to pardavimo susidarė naujų GVO nuostolių.

| (48) | 5 lentelėje pateikiami 2010 m. gruodžio mėn., 2011 m. gruodžio mėn., 2012 m. gruodžio mėn. ir 2013 m. gruodžio mėn. pagrindiniai banko duomenys (konsoliduoti duomenys).

  5   lentelė


  „Piraeus Bank“ pagrindiniai duomenys, 2010 m., 2011 m., 2012 m. ir 2013 m.










  Pelnas ir nuostolis
  (mln. EUR) | 2010 | 2011 | 2012 (30) | 2013 (31) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynosios pajamos iš palūkanų | 1 207 | 1 194 | 1 047 | 1 664 |
| Iš viso veiklos pajamų | 1 510 | 1 245 | 1 921 | 2 205 |
| Iš viso veiklos išlaidų | (884) | (840) | (931) | (1 680) |
| Pajamos prieš atidėjinius | 625 | 405 | 989 | 525 |
| Vertės sumažėjimo nuostoliai kredito rizikai padengti | (611) | (1 973) | (2 519) | (2 536) |
| GVO ir paskolų vertės sumažėjimo nuostoliai, atitinkantys PSD reikalavimus | | (5 911) | | |
| Neigiamas prestižas | | | 351 | 3 810 |
| Grynasis pelnas (nuostolis) | (21) | (6 618) | (507) | 2 546 |
| Atrankiniai apimties duomenys
  (mln. EUR) | 2010 m. gruodžio 31 d. | 2011 m. gruodžio 31 d. | 2012 m. gruodžio 31 d. (31) | 2013 m. gruodžio 31 d. (32) |
| Iš viso grynųjų paskolų ir išankstinių mokėjimų klientams | 40 150 | 35 634 | 44 613 | 62 366 |
| Indėliai | 29 475 | 21 796 | 36 971 | 54 279 |
| Iš viso turto | 57 561 | 49 352 | 70 408 | 92 010 |
| Iš viso nuosavo kapitalo (30) | 3 273 | (1 940) | (2 316) | 8 543 |

(48)

5 lentelėje pateikiami 2010 m. gruodžio mėn., 2011 m. gruodžio mėn., 2012 m. gruodžio mėn. ir 2013 m. gruodžio mėn. pagrindiniai banko duomenys (konsoliduoti duomenys).

5   lentelė

„Piraeus Bank“ pagrindiniai duomenys, 2010 m., 2011 m., 2012 m. ir 2013 m.

Pelnas ir nuostolis

(mln. EUR)

2010

2011

2012 (30)

2013 (31)

Grynosios pajamos iš palūkanų

1 207

1 194

1 047

1 664

Iš viso veiklos pajamų

1 510

1 245

1 921

2 205

Iš viso veiklos išlaidų

(884)

(840)

(931)

(1 680)

Pajamos prieš atidėjinius

625

405

989

525

Vertės sumažėjimo nuostoliai kredito rizikai padengti

(611)

(1 973)

(2 519)

(2 536)

GVO ir paskolų vertės sumažėjimo nuostoliai, atitinkantys PSD reikalavimus

(5 911)

Neigiamas prestižas

351

3 810

Grynasis pelnas (nuostolis)

(21)

(6 618)

(507)

2 546

Atrankiniai apimties duomenys

(mln. EUR)

2010 m. gruodžio 31 d.

2011 m. gruodžio 31 d.

2012 m. gruodžio 31 d. (31)

2013 m. gruodžio 31 d. (32)

Iš viso grynųjų paskolų ir išankstinių mokėjimų klientams

40 150

35 634

44 613

62 366

Indėliai

29 475

21 796

36 971

54 279

Iš viso turto

57 561

49 352

70 408

92 010

Iš viso nuosavo kapitalo (30)

3 273

(1 940)

(2 316)

8 543

| (49) | 5 lentelė rodo, kad iki 2012 m. vidurio bankas ne tik patyrė didelių nuostolių dėl PSD programos, įtrauktų į 2011 m. sąskaitas (5 911 mln. EUR (33)), bet ir susidūrė su mažėjančiomis pajamomis (įskaitant dėl didesnių indėlių sąnaudų) ir patyrė didelių ir toliau didėjančių paskolų portfelių Graikijoje ir užsienyje vertės sumažėjimo nuostolių. Banko likvidumo poziciją smarkiai paveikė indėlių atsiėmimas. Ta padėtis šiek tiek pagerėjo bankui 2012 m. liepos mėn. pradėjus vykdyti įsigijimus. |
| --- | --- |

(49)

5 lentelė rodo, kad iki 2012 m. vidurio bankas ne tik patyrė didelių nuostolių dėl PSD programos, įtrauktų į 2011 m. sąskaitas (5 911 mln. EUR (33)), bet ir susidūrė su mažėjančiomis pajamomis (įskaitant dėl didesnių indėlių sąnaudų) ir patyrė didelių ir toliau didėjančių paskolų portfelių Graikijoje ir užsienyje vertės sumažėjimo nuostolių. Banko likvidumo poziciją smarkiai paveikė indėlių atsiėmimas. Ta padėtis šiek tiek pagerėjo bankui 2012 m. liepos mėn. pradėjus vykdyti įsigijimus.

| (50) | Graikijos bankas, atlikdamas 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, banko kapitalo poreikius pagal pagrindinį scenarijų įvertino 465 mln. EUR. |
| --- | --- |

(50)

Graikijos bankas, atlikdamas 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, banko kapitalo poreikius pagal pagrindinį scenarijų įvertino 465 mln. EUR.

| (51) | 2014 m. kovo mėn. bankas padidino kapitalą 1 752 mln. EUR, kad padengtų 50 konstatuojamojoje dalyje nurodytus kapitalo poreikius ir grąžintų 940 mln. EUR Graikijos turimomis privilegijuotosiomis akcijomis (34). Kitaip nei 2014 m. balandžio mėn. „Eurobank“ kapitalo didinimo atveju, HFSF neįsipareigojo bankui skirti kapitalo injekciją didinant kapitalą tuo atveju, jei privačių investuotojų paklausa būtų nepakankama. Banko kapitalas buvo padidintas platinant nuosavybės vertybinius popierius, kuriems netaikoma pirmenybės teisė juos įsigyti (t. y. kapitalo didinimas panaikinus akcininkų pirmenybės teises įsigyti vertybinius popierius), tarptautiniams investuotojams ir viešai platinant vertybinius popierius Graikijoje. Nustatyta pasirašymo kaina – 1,7 EUR už akciją. |
| --- | --- |

(51)

2014 m. kovo mėn. bankas padidino kapitalą 1 752 mln. EUR, kad padengtų 50 konstatuojamojoje dalyje nurodytus kapitalo poreikius ir grąžintų 940 mln. EUR Graikijos turimomis privilegijuotosiomis akcijomis (34). Kitaip nei 2014 m. balandžio mėn. „Eurobank“ kapitalo didinimo atveju, HFSF neįsipareigojo bankui skirti kapitalo injekciją didinant kapitalą tuo atveju, jei privačių investuotojų paklausa būtų nepakankama. Banko kapitalas buvo padidintas platinant nuosavybės vertybinius popierius, kuriems netaikoma pirmenybės teisė juos įsigyti (t. y. kapitalo didinimas panaikinus akcininkų pirmenybės teises įsigyti vertybinius popierius), tarptautiniams investuotojams ir viešai platinant vertybinius popierius Graikijoje. Nustatyta pasirašymo kaina – 1,7 EUR už akciją.

| (52) | Padidinus kapitalą, 2014 m. gegužės 22 d. bankas paskelbė iš Graikijos išpirkęs iš viso 750 mln. EUR vertės privilegijuotųjų akcijų (35). |
| --- | --- |

(52)

Padidinus kapitalą, 2014 m. gegužės 22 d. bankas paskelbė iš Graikijos išpirkęs iš viso 750 mln. EUR vertės privilegijuotųjų akcijų (35).

2.2.   BANKO VYKDOMI GRAIKIJOS BANKININKYSTĖS VEIKLOS ĮSIGIJIMAI

2.2.1.   ATE įsigijimas

| (53) | Graikija įsteigė ATE 1929 m. kaip ne pelno organizaciją. Iki dvidešimtojo amžiaus paskutinio dešimtmečio pradžios ATE buvo specializuota finansų įstaiga, remianti žemės ūkio sektoriaus plėtrą Graikijos valstybės vardu. 2000 m. gruodžio mėn. bendrovė buvo įtraukta į Atėnų vertybinių popierių biržos sąrašus. 2011 m. lapkričio 14 d. Graikija buvo pagrindinė ATE akcininkė, turinti 89,9 % akcijų. |
| --- | --- |

(53)

Graikija įsteigė ATE 1929 m. kaip ne pelno organizaciją. Iki dvidešimtojo amžiaus paskutinio dešimtmečio pradžios ATE buvo specializuota finansų įstaiga, remianti žemės ūkio sektoriaus plėtrą Graikijos valstybės vardu. 2000 m. gruodžio mėn. bendrovė buvo įtraukta į Atėnų vertybinių popierių biržos sąrašus. 2011 m. lapkričio 14 d. Graikija buvo pagrindinė ATE akcininkė, turinti 89,9 % akcijų.

| (54) | ATE vykdė visų rūšių bankininkystės (mažmeninės ir korporacinės) veiklą, teikė finansines paslaugas (draudimo veikla ir išperkamosios nuomos veikla), taip pat įsigijo ne finansų sektoriuje veikiančių bendrovių, įskaitant cukraus gamybos pramonę ir pieno produktų gamybos pramonę, didžiąsias akcinio kapitalo dalis. |
| --- | --- |

(54)

ATE vykdė visų rūšių bankininkystės (mažmeninės ir korporacinės) veiklą, teikė finansines paslaugas (draudimo veikla ir išperkamosios nuomos veikla), taip pat įsigijo ne finansų sektoriuje veikiančių bendrovių, įskaitant cukraus gamybos pramonę ir pieno produktų gamybos pramonę, didžiąsias akcinio kapitalo dalis.

| (55) | 2012 m. liepos mėn. ATE savo paslaugas teikė per 468 filialų tinklą, jame dirbo 5 024 žmonės. 2012 m. liepos mėn. visi jo indėliai sudarė 14,9 mlrd. EUR, o bendras turtas – 21,8 mlrd. EUR (36). |
| --- | --- |

(55)

2012 m. liepos mėn. ATE savo paslaugas teikė per 468 filialų tinklą, jame dirbo 5 024 žmonės. 2012 m. liepos mėn. visi jo indėliai sudarė 14,9 mlrd. EUR, o bendras turtas – 21,8 mlrd. EUR (36).

| (56) | Nuo 2006 m. ATE taip pat teikė paslaugas ne Graikijoje – jam priklausė 74 % „ATE Bank Romania“ akcijų, taip pat 20,3 % „AIKBanka Serbia“ akcinio kapitalo ir 25 % privilegijuotųjų akcijų. |
| --- | --- |

(56)

Nuo 2006 m. ATE taip pat teikė paslaugas ne Graikijoje – jam priklausė 74 % „ATE Bank Romania“ akcijų, taip pat 20,3 % „AIKBanka Serbia“ akcinio kapitalo ir 25 % privilegijuotųjų akcijų.

| (57) | ATE sunkumai kilo prieš Graikijos valstybės skolos krizę, daugiausia dėl blogos turto kokybės ir tradiciškai mažo pelningumo iki vertės sumažėjimo. Be to, Graikijos valstybės skolos krizė visus Graikijos bankus, įskaitant ATE, paveikė dvejopai: i) Graikijai praradus galimybę naudotis tarptautinėmis skolos vertybinių popierių rinkomis, tai smarkiai paveikė Graikijos bankų likvidumo poziciją ir ii) turto kokybė pablogėjo, o vertė dar labiau sumažėjo. |
| --- | --- |

(57)

ATE sunkumai kilo prieš Graikijos valstybės skolos krizę, daugiausia dėl blogos turto kokybės ir tradiciškai mažo pelningumo iki vertės sumažėjimo. Be to, Graikijos valstybės skolos krizė visus Graikijos bankus, įskaitant ATE, paveikė dvejopai: i) Graikijai praradus galimybę naudotis tarptautinėmis skolos vertybinių popierių rinkomis, tai smarkiai paveikė Graikijos bankų likvidumo poziciją ir ii) turto kokybė pablogėjo, o vertė dar labiau sumažėjo.

| (58) | 2011 m. balandžio mėn. Graikija ATE skyrė 1 445 mln. EUR injekciją (įskaitant iš pradžių pagal Graikijos rekapitalizavimo schemą skirtus 675 mln. EUR). Be to, ATE gavo 6 103 mln. EUR dydžio paramą likvidumui padidinti. Komisija tas priemones patvirtino sprendimu dėl ATE restruktūrizavimo. |
| --- | --- |

(58)

2011 m. balandžio mėn. Graikija ATE skyrė 1 445 mln. EUR injekciją (įskaitant iš pradžių pagal Graikijos rekapitalizavimo schemą skirtus 675 mln. EUR). Be to, ATE gavo 6 103 mln. EUR dydžio paramą likvidumui padidinti. Komisija tas priemones patvirtino sprendimu dėl ATE restruktūrizavimo.

| (59) | Nepaisant to, 2011 m. antrąjį pusmetį ATE kapitalo padėtis pablogėjo, daugiausia dėl banko dalyvavimo PSD programoje. Kaip parodyta 2 lentelėje, bendri banko su PSD susiję nuostoliai sudarė apie 4 329 mln. EUR prieš apmokestinimą ir visa suma buvo įrašyta į jo 2011 m. sąskaitas. Kaip parodyta 3 lentelėje, apskaičiuoti perduotos ATE veiklos kapitalo poreikiai sudarė 4 920 mln. EUR. |
| --- | --- |

(59)

Nepaisant to, 2011 m. antrąjį pusmetį ATE kapitalo padėtis pablogėjo, daugiausia dėl banko dalyvavimo PSD programoje. Kaip parodyta 2 lentelėje, bendri banko su PSD susiję nuostoliai sudarė apie 4 329 mln. EUR prieš apmokestinimą ir visa suma buvo įrašyta į jo 2011 m. sąskaitas. Kaip parodyta 3 lentelėje, apskaičiuoti perduotos ATE veiklos kapitalo poreikiai sudarė 4 920 mln. EUR.

| (60) | 2012 m. kovo 22 d. Graikija pateikė Graikijos banko ataskaitą, kurioje siūloma ATE pertvarkyti perduodamos ATE veiklos atžvilgiu taikant pirkimo ir prisiėmimo procedūrą, o likusi turto ir įsipareigojimų dalis būtų pertvarkoma per blogą banką. Bankas ir kitas didelis Graikijos bankas pateikė HFSF neįpareigojančius pasiūlymus. 2012 m. liepos 26 d. HFSF direktorių valdyba patvirtino banko pasiūlymą. |
| --- | --- |

(60)

2012 m. kovo 22 d. Graikija pateikė Graikijos banko ataskaitą, kurioje siūloma ATE pertvarkyti perduodamos ATE veiklos atžvilgiu taikant pirkimo ir prisiėmimo procedūrą, o likusi turto ir įsipareigojimų dalis būtų pertvarkoma per blogą banką. Bankas ir kitas didelis Graikijos bankas pateikė HFSF neįpareigojančius pasiūlymus. 2012 m. liepos 26 d. HFSF direktorių valdyba patvirtino banko pasiūlymą.

| (61) | 2012 m. liepos 27 d. Graikijos bankas pradėjo perduodamos ATE veiklos perdavimą bankui (37). |
| --- | --- |

(61)

2012 m. liepos 27 d. Graikijos bankas pradėjo perduodamos ATE veiklos perdavimą bankui (37).

| (62) | Kadangi perduotą ATE veiklą sudarė už įsipareigojimus mažesnis turtas tikrąja verte, HFSF, vadovaudamasis 2013 m. sausio 28 d. Graikijos banko sprendimu, turėjo padengti perduoto turto ir perduotų įsipareigojimų skirtumą, t. y. finansavimo trūkumą. Remdamasis audito patvirtintais duomenimis, Graikijos bankas padarė išvadą, kad finansavimo trūkumas sudaro 7 471 mln. EUR, ir HFSF suteikė bankui 7 471 mln. EUR vertės Europos finansinio stabilumo fondo obligacijų (toliau – EFSF obligacijos). |
| --- | --- |

(62)

Kadangi perduotą ATE veiklą sudarė už įsipareigojimus mažesnis turtas tikrąja verte, HFSF, vadovaudamasis 2013 m. sausio 28 d. Graikijos banko sprendimu, turėjo padengti perduoto turto ir perduotų įsipareigojimų skirtumą, t. y. finansavimo trūkumą. Remdamasis audito patvirtintais duomenimis, Graikijos bankas padarė išvadą, kad finansavimo trūkumas sudaro 7 471 mln. EUR, ir HFSF suteikė bankui 7 471 mln. EUR vertės Europos finansinio stabilumo fondo obligacijų (toliau – EFSF obligacijos).

| (63) | Be to, HFSF įsipareigojo suteikti bankui kapitalo, kad perduota ATE veikla būtų kapitalizuota iki 9 %. Iš pradžių apskaičiuota suma sudarė 500 mln. EUR, tačiau nustatyta galutinė suma buvo 570 mln. EUR. Vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, HFSF skyrė bankui galutinę sumą už paprastąsias akcijas. |
| --- | --- |

(63)

Be to, HFSF įsipareigojo suteikti bankui kapitalo, kad perduota ATE veikla būtų kapitalizuota iki 9 %. Iš pradžių apskaičiuota suma sudarė 500 mln. EUR, tačiau nustatyta galutinė suma buvo 570 mln. EUR. Vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, HFSF skyrė bankui galutinę sumą už paprastąsias akcijas.

| (64) | Bankas perduotą ATE veiklą įsigijo už 95 mln. EUR pirkimo kainą. |
| --- | --- |

(64)

Bankas perduotą ATE veiklą įsigijo už 95 mln. EUR pirkimo kainą.

2.2.2.   „Geniki“ įsigijimas

| (65) | „Geniki“ įsteigtas 1937 m. „Geniki“ teikė finansines paslaugas mažmeninės, korporacinės bankininkystės sektoriuose ir kapitalo rinkos paslaugas. 2004 m. „Société Générale“ įsigijo daugumą „Geniki“ akcijų. 2012 m. gruodžio 31 d.„Geniki“ valdė 104 filialus, jame dirbo 1 391 darbuotojas (38). Bendras turtas sudarė 2,6 mlrd. EUR, visos grynosios paskolos – 1,9 mlrd. EUR, o indėliai – maždaug 2 mlrd. EUR (39). |
| --- | --- |

(65)

„Geniki“ įsteigtas 1937 m. „Geniki“ teikė finansines paslaugas mažmeninės, korporacinės bankininkystės sektoriuose ir kapitalo rinkos paslaugas. 2004 m. „Société Générale“ įsigijo daugumą „Geniki“ akcijų. 2012 m. gruodžio 31 d.„Geniki“ valdė 104 filialus, jame dirbo 1 391 darbuotojas (38). Bendras turtas sudarė 2,6 mlrd. EUR, visos grynosios paskolos – 1,9 mlrd. EUR, o indėliai – maždaug 2 mlrd. EUR (39).

| (66) | Graikijos valstybės skolos krizė turėjo labai neigiamą poveikį bankų sektoriaus veiklos rezultatams. Be to, dėl jų dalyvavimo PSD programoje sparčiai pablogėjo Graikijos bankų kapitalo padėtis. Kaip parodyta 2 lentelėje, bendri „Geniki“ su PSD susiję nuostoliai sudarė apie 292 mln. EUR prieš apmokestinimą ir visa suma buvo įrašyta į jo 2011 m. sąskaitas. Kaip parodyta 3 lentelėje, „Geniki“ kapitalo poreikių suma, apskaičiuota remiantis Graikijos banko atliktu testavimu nepalankiausiomis sąlygomis, sudarė 281 mln. EUR. |
| --- | --- |

(66)

Graikijos valstybės skolos krizė turėjo labai neigiamą poveikį bankų sektoriaus veiklos rezultatams. Be to, dėl jų dalyvavimo PSD programoje sparčiai pablogėjo Graikijos bankų kapitalo padėtis. Kaip parodyta 2 lentelėje, bendri „Geniki“ su PSD susiję nuostoliai sudarė apie 292 mln. EUR prieš apmokestinimą ir visa suma buvo įrašyta į jo 2011 m. sąskaitas. Kaip parodyta 3 lentelėje, „Geniki“ kapitalo poreikių suma, apskaičiuota remiantis Graikijos banko atliktu testavimu nepalankiausiomis sąlygomis, sudarė 281 mln. EUR.

| (67) | 2012 m. birželio mėn. „Société Générale“ kreipėsi į visus keturis didžiuosius Graikijos bankus mėgindama parduoti „Geniki“. Tik bankas susidomėjo „Geniki“ įsigijimu. |
| --- | --- |

(67)

2012 m. birželio mėn. „Société Générale“ kreipėsi į visus keturis didžiuosius Graikijos bankus mėgindama parduoti „Geniki“. Tik bankas susidomėjo „Geniki“ įsigijimu.

| (68) | „Société Générale“ ir banko derybos dėl „Geniki“ pardavimo baigėsi 2012 m. spalio 19 d. pasiektu oficialiu susitarimu, kad: i) „Société Générale“ parduos, o bankas nupirks „Société Générale“ turimą „Geniki“ akcijų dalį (99,08 %) ir ii) „Société Générale“ perleis ir perduos, o bankas įsigys 100 % „Geniki“ akcinio kapitalo avansų, dėl kurių „Société Générale“ nusprendė ir nuspręs ateityje. „Société Générale“ galiausiai sutiko iš anksto sumokėti „Geniki“ maždaug 290 mln. EUR ir pasirašyti banko išleistą maždaug 170 mln. EUR obligaciją. Tuomet bankas įsigijo „Geniki“ už 1 mln. EUR. |
| --- | --- |

(68)

„Société Générale“ ir banko derybos dėl „Geniki“ pardavimo baigėsi 2012 m. spalio 19 d. pasiektu oficialiu susitarimu, kad: i) „Société Générale“ parduos, o bankas nupirks „Société Générale“ turimą „Geniki“ akcijų dalį (99,08 %) ir ii) „Société Générale“ perleis ir perduos, o bankas įsigys 100 % „Geniki“ akcinio kapitalo avansų, dėl kurių „Société Générale“ nusprendė ir nuspręs ateityje. „Société Générale“ galiausiai sutiko iš anksto sumokėti „Geniki“ maždaug 290 mln. EUR ir pasirašyti banko išleistą maždaug 170 mln. EUR obligaciją. Tuomet bankas įsigijo „Geniki“ už 1 mln. EUR.

| (69) | 2012 m. gruodžio 14 d. bankas paskelbė, kad „Société Générale“ turimos „Geniki“ dalies įsigijimas užbaigtas. |
| --- | --- |

(69)

2012 m. gruodžio 14 d. bankas paskelbė, kad „Société Générale“ turimos „Geniki“ dalies įsigijimas užbaigtas.

2.2.3.   Trijų Kipro bankų veiklos Graikijoje įsigijimas

| (70) | Kipro bankas, „Cyprus Popular Bank“ ir „Hellenic Bank“ įsteigti atitinkamai 1899, 1901 ir 1976 m. |
| --- | --- |

(70)

Kipro bankas, „Cyprus Popular Bank“ ir „Hellenic Bank“ įsteigti atitinkamai 1899, 1901 ir 1976 m.

| (71) | 2013 m. kovo 15 d. įvykus neeiliniam euro grupės posėdžiui buvo pasiektas Europos Sąjungos, TVF ir ECB susitarimas dėl pagrindinių Kipro gelbėjimo plano kriterijų. Graikijos sisteminio stabilumo valdyba (toliau – HSSB) vieningai pasiūlė trijų Kipro bankų filialų turtą ir įsipareigojimus Graikijoje perduoti kokiam nors esamam Graikijos bankui. Visų pirma HSSB nurodė, kad „[...] (40) susitarimu visiškai apsaugomi [trijų Kipro bankų] filialų Graikijoje indėlininkai, ginamas Graikijos viešasis interesas ir užtikrinamas finansinis stabilumas, kartu nesukeliant sunkumų Graikijos valstybės skolai“. |
| --- | --- |

(71)

2013 m. kovo 15 d. įvykus neeiliniam euro grupės posėdžiui buvo pasiektas Europos Sąjungos, TVF ir ECB susitarimas dėl pagrindinių Kipro gelbėjimo plano kriterijų. Graikijos sisteminio stabilumo valdyba (toliau – HSSB) vieningai pasiūlė trijų Kipro bankų filialų turtą ir įsipareigojimus Graikijoje perduoti kokiam nors esamam Graikijos bankui. Visų pirma HSSB nurodė, kad „[...] (40) susitarimu visiškai apsaugomi [trijų Kipro bankų] filialų Graikijoje indėlininkai, ginamas Graikijos viešasis interesas ir užtikrinamas finansinis stabilumas, kartu nesukeliant sunkumų Graikijos valstybės skolai“.

| (72) | Graikijos bankui buvo pavesta išsiaiškinti galimą Graikijos bankų susidomėjimą, todėl jis pakvietė pareikšti susidomėjimą. Be to, HFSF sutiko padengti (pirkėjo) kapitalo poreikius, kurie susidarytų įsigijus trijų Kipro bankų filialus Graikijoje. |
| --- | --- |

(72)

Graikijos bankui buvo pavesta išsiaiškinti galimą Graikijos bankų susidomėjimą, todėl jis pakvietė pareikšti susidomėjimą. Be to, HFSF sutiko padengti (pirkėjo) kapitalo poreikius, kurie susidarytų įsigijus trijų Kipro bankų filialus Graikijoje.

| (73) | 6 lentelėje apibendrinama informacija apie trijų Kipro bankų turtą ir įsipareigojimus, kurie galiausiai perduoti bankui (toliau – perduota Kipro bankų veikla).

  6   lentelė


  Perduota trijų Kipro bankų veikla | Perduota veikla |
| --- | --- | --- |
| Turtas | Visos Graikijos paskolos, įskaitant išperkamąją nuomą ir faktoringą |
| Paskolos laivybos sektoriui ir kitos paskolos, suteiktos ir administruojamos Graikijoje, bet įtrauktos į Kipro paskolų portfelį |
| Ilgalaikis turtas (išskyrus atidėtųjų mokesčių turtą) |
| Įsipareigojimai | Visi trijų Kipro bankų Graikijoje priimti indėliai |
| Šaltinis: | 2013 m. balandžio 10 d. sąlygų dokumentas „Graikijoje esančio Kipro bankų turto atskyrimas ir pardavimas“ (angl. Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks). |

(73)

6 lentelėje apibendrinama informacija apie trijų Kipro bankų turtą ir įsipareigojimus, kurie galiausiai perduoti bankui (toliau – perduota Kipro bankų veikla).

6   lentelė

Perduota trijų Kipro bankų veikla

Perduota veikla

Turtas

Visos Graikijos paskolos, įskaitant išperkamąją nuomą ir faktoringą

Paskolos laivybos sektoriui ir kitos paskolos, suteiktos ir administruojamos Graikijoje, bet įtrauktos į Kipro paskolų portfelį

Ilgalaikis turtas (išskyrus atidėtųjų mokesčių turtą)

Įsipareigojimai

Visi trijų Kipro bankų Graikijoje priimti indėliai

Šaltinis:

2013 m. balandžio 10 d. sąlygų dokumentas „Graikijoje esančio Kipro bankų turto atskyrimas ir pardavimas“ (angl. Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks).

| (74) | Bankui perduotas turtas sudarė maždaug 18,9 mlrd. EUR, o įsipareigojimai – maždaug 15 mlrd. EUR. Tačiau sandorio šalys sutarė atsižvelgti į PIMCO ataskaitoje Kipro bankams pagal nepalankų scenarijų prognozuojamą nuostolių sumą (41). Pagal PIMCO ataskaitą bankui perduodamo turto vertė sudarė maždaug 16,5 mlrd. EUR. Perduoti įsipareigojimai sudarė maždaug 14,5 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(74)

Bankui perduotas turtas sudarė maždaug 18,9 mlrd. EUR, o įsipareigojimai – maždaug 15 mlrd. EUR. Tačiau sandorio šalys sutarė atsižvelgti į PIMCO ataskaitoje Kipro bankams pagal nepalankų scenarijų prognozuojamą nuostolių sumą (41). Pagal PIMCO ataskaitą bankui perduodamo turto vertė sudarė maždaug 16,5 mlrd. EUR. Perduoti įsipareigojimai sudarė maždaug 14,5 mlrd. EUR.

| (75) | 2013 m. kovo 21 ir 22 d. neįpareigojančius pasiūlymus pateikė tik trys bankai, įskaitant banką. |
| --- | --- |

(75)

2013 m. kovo 21 ir 22 d. neįpareigojančius pasiūlymus pateikė tik trys bankai, įskaitant banką.

| (76) | 2013 m. kovo 22 d. HFSF davė sutikimą, kad bankas įsigytų trijų Kipro bankų veiklą Graikijoje. Už perduotą Kipro bankų veiklą bankas iš viso sumokėjo 524 mln. EUR atlygį. Konkrečiai buvo sutarta, kad bankas sumokės 237 mln. EUR už perduotos Kipro banko veiklos įsigijimą, 258 mln. EUR – už perduotos „Cyprus Popular Bank“ veiklos įsigijimą ir 29 mln. EUR – už perduotos „Hellenic Bank“ veiklos įsigijimą. |
| --- | --- |

(76)

2013 m. kovo 22 d. HFSF davė sutikimą, kad bankas įsigytų trijų Kipro bankų veiklą Graikijoje. Už perduotą Kipro bankų veiklą bankas iš viso sumokėjo 524 mln. EUR atlygį. Konkrečiai buvo sutarta, kad bankas sumokės 237 mln. EUR už perduotos Kipro banko veiklos įsigijimą, 258 mln. EUR – už perduotos „Cyprus Popular Bank“ veiklos įsigijimą ir 29 mln. EUR – už perduotos „Hellenic Bank“ veiklos įsigijimą.

| (77) | Vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (42), 2013 m. birželio mėn. HFSF bankui skyrė 524 mln. EUR kapitalo injekciją banko sumokėtai pirkimo kainai padengti. |
| --- | --- |

(77)

Vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (42), 2013 m. birželio mėn. HFSF bankui skyrė 524 mln. EUR kapitalo injekciją banko sumokėtai pirkimo kainai padengti.

2.2.4.   MBG įsigijimas

| (78) | MBG įsteigtas 2000 m. 2012 m. gruodžio 31 d. MBG valdė 119 filialų, jame dirbo 1 174 darbuotojai (43). |
| --- | --- |

(78)

MBG įsteigtas 2000 m. 2012 m. gruodžio 31 d. MBG valdė 119 filialų, jame dirbo 1 174 darbuotojai (43).

| (79) | 2013 m. balandžio 22 d. bankas pasirašė galutinį susitarimą su BCP dėl viso MBG akcinio kapitalo įsigijimo ir BCP dalyvavimo didinant, kaip numatyta, banko kapitalą. |
| --- | --- |

(79)

2013 m. balandžio 22 d. bankas pasirašė galutinį susitarimą su BCP dėl viso MBG akcinio kapitalo įsigijimo ir BCP dalyvavimo didinant, kaip numatyta, banko kapitalą.

| (80) | Pagal tą susitarimą BCP skirs 400 mln. EUR reguliuojamam MBG rekapitalizavimui (iš jų 139 mln. EUR BCP jau sumokėjo 2012 m. gruodžio mėn.) konvertuodamas BCP subordinuotuosius ir pirmaeilius kreditus MBG į nuosavą kapitalą. Be to, visą finansavimą, kurį BCP yra anksčiau suteikęs MBG, pastarasis grąžins dviem dalimis: 650 mln. EUR bus sumokėta sandorio sudarymo dieną, o maždaug 250 mln. EUR suma bus sumokėta per šešis mėnesius nuo sandorio sudarymo. Galiausiai BCP skirs 400 mln. EUR banko rekapitalizavimui vykdydamas neviešą platinimą netaikant pirmenybės teisių įsigyti vertybinius popierius. Tuomet bankas įsigys visiškai rekapitalizuotą MBG už 1 mln. EUR. |
| --- | --- |

(80)

Pagal tą susitarimą BCP skirs 400 mln. EUR reguliuojamam MBG rekapitalizavimui (iš jų 139 mln. EUR BCP jau sumokėjo 2012 m. gruodžio mėn.) konvertuodamas BCP subordinuotuosius ir pirmaeilius kreditus MBG į nuosavą kapitalą. Be to, visą finansavimą, kurį BCP yra anksčiau suteikęs MBG, pastarasis grąžins dviem dalimis: 650 mln. EUR bus sumokėta sandorio sudarymo dieną, o maždaug 250 mln. EUR suma bus sumokėta per šešis mėnesius nuo sandorio sudarymo. Galiausiai BCP skirs 400 mln. EUR banko rekapitalizavimui vykdydamas neviešą platinimą netaikant pirmenybės teisių įsigyti vertybinius popierius. Tuomet bankas įsigys visiškai rekapitalizuotą MBG už 1 mln. EUR.

| (81) | 2013 m. birželio 19 d. bankas paskelbė, kad MBG įsigijimas užbaigtas. |
| --- | --- |

(81)

2013 m. birželio 19 d. bankas paskelbė, kad MBG įsigijimas užbaigtas.

2.2.5.   Bendro įsigijimų poveikio apžvalga

| (82) | 7 lentelėje pateikiama vienas po kito įvykdytų įsigijimų poveikio banko dydžiui ir formai Graikijoje apžvalga (nė vienas iš įsigytų subjektų neturėjo užsienio turto, išskyrus perduotą ATE veiklą, apimančią nedidelę turto Rumunijoje dalį). Dėl tų įsigijimų dabar bankas turi didžiausią Graikijos indėlių ir paskolų rinkos dalį.

  7   lentelė


  Vienas po kito įvykdytų įsigijimų poveikis „Piraeus“ dydžiui Graikijoje












  2012 12 31
  Tik Graikija | „Piraeus“ atskirai | ATE | „Geniki“ | Kipro bankai | MBG | NAUJA GRUPĖ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendrosios paskolos | 27 727 | 12 200 | 3 308 | 24 194 | 4 710 | 72 138 |
| naujos grupės dalis | 38 % | 17 % | 5 % | 34 % | 7 % | 100 % |
| Grynosios paskolos | 24 811 | 11 527 | 1 909 | 19 481 | 4 236 | 61 964 |
| naujos grupės dalis | 40 % | 19 % | 3 % | 31 % | 7 % | 100 % |
| Indėliai | 15 412 | 14 986 | 2 014 | 14 427 | 2 912 | 49 752 |
| naujos grupės dalis | 31 % | 30 % | 4 % | 29 % | 6 % | 100 % |
| Darbuotojai | 5 926 | 5 019 | 1 420 | 5 268 | 1 186 | 18 819 |
| naujos grupės dalis | 31 % | 27 % | 8 % | 28 % | 6 % | 100 % |
| Filialai | 325 | 460 | 104 | 307 | 120 | 1 316 |
| naujos grupės dalis | 25 % | 35 % | 8 % | 23 % | 9 % | 100 % |
| Šaltinis: | 2014 m. birželio 10 d.„Piraeus Bank“ pateikti duomenys. |

(82)

7 lentelėje pateikiama vienas po kito įvykdytų įsigijimų poveikio banko dydžiui ir formai Graikijoje apžvalga (nė vienas iš įsigytų subjektų neturėjo užsienio turto, išskyrus perduotą ATE veiklą, apimančią nedidelę turto Rumunijoje dalį). Dėl tų įsigijimų dabar bankas turi didžiausią Graikijos indėlių ir paskolų rinkos dalį.

7   lentelė

Vienas po kito įvykdytų įsigijimų poveikis „Piraeus“ dydžiui Graikijoje

2012 12 31

Tik Graikija

„Piraeus“ atskirai

ATE

„Geniki“

Kipro bankai

MBG

NAUJA GRUPĖ

Bendrosios paskolos

27 727

12 200

3 308

24 194

4 710

72 138

naujos grupės dalis

38 %

17 %

5 %

34 %

7 %

100 %

Grynosios paskolos

24 811

11 527

1 909

19 481

4 236

61 964

naujos grupės dalis

40 %

19 %

3 %

31 %

7 %

100 %

Indėliai

15 412

14 986

2 014

14 427

2 912

49 752

naujos grupės dalis

31 %

30 %

4 %

29 %

6 %

100 %

Darbuotojai

5 926

5 019

1 420

5 268

1 186

18 819

naujos grupės dalis

31 %

27 %

8 %

28 %

6 %

100 %

Filialai

325

460

104

307

120

1 316

naujos grupės dalis

25 %

35 %

8 %

23 %

9 %

100 %

Šaltinis:

2014 m. birželio 10 d.„Piraeus Bank“ pateikti duomenys.

2.3.   PAGALBOS PRIEMONĖS

2.3.1.   Bankui pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą suteiktos pagalbos priemonės (L1 ir A priemonės)

| (83) | Bankas gavo kelių rūšių pagalbą pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, pagal rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę. |
| --- | --- |

(83)

Bankas gavo kelių rūšių pagalbą pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, pagal rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę.

2.3.1.1.   Valstybės parama likvidumui padidinti pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę (L1 priemonė)

| (84) | Bankas yra gavęs ir toliau gauna pagalbą pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę. Ta pagalba šiame sprendime bus aprašoma kaip „L1 priemonė“. 2010 m. bankas išleido iš viso 9,9 mlrd. EUR vertės valstybės garantuojamų obligacijų. Graikija taip pat bankui paskolino 1 289 mln. EUR Vyriausybės obligacijų. 2014 m. kovo mėn. pabaigoje likutinė Vyriausybės obligacijų suma sudarė 1 024 mln. EUR (44). |
| --- | --- |

(84)

Bankas yra gavęs ir toliau gauna pagalbą pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę. Ta pagalba šiame sprendime bus aprašoma kaip „L1 priemonė“. 2010 m. bankas išleido iš viso 9,9 mlrd. EUR vertės valstybės garantuojamų obligacijų. Graikija taip pat bankui paskolino 1 289 mln. EUR Vyriausybės obligacijų. 2014 m. kovo mėn. pabaigoje likutinė Vyriausybės obligacijų suma sudarė 1 024 mln. EUR (44).

| (85) | 2014 m. birželio 25 d. Graikijos valdžios institucijų Komisijai pateiktame banko restruktūrizavimo plane Graikijos valdžios institucijos paprašė leisti restruktūrizavimo laikotarpiu pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą bankui toliau teikti garantijas ir skolinti Vyriausybės obligacijas, jeigu kiltų tokios paramos likvidumui padidinti poreikis, tačiau nemanoma, kad to prireiks. |
| --- | --- |

(85)

2014 m. birželio 25 d. Graikijos valdžios institucijų Komisijai pateiktame banko restruktūrizavimo plane Graikijos valdžios institucijos paprašė leisti restruktūrizavimo laikotarpiu pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą bankui toliau teikti garantijas ir skolinti Vyriausybės obligacijas, jeigu kiltų tokios paramos likvidumui padidinti poreikis, tačiau nemanoma, kad to prireiks.

2.3.1.2.   Valstybės rekapitalizavimo priemonė, suteikta pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę (A priemonė)

| (86) | 2009 m. gegužės mėn. ir 2011 m. gruodžio mėn. bankas iš Graikijos pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę gavo atitinkamai 370 mln. EUR ir 380 mln. EUR kapitalo injekcijas, kurių suma – 750 mln. EUR (A priemonė); tai sudarė maždaug 2,1 % pagal riziką įvertinto banko turto (45) tuo metu. |
| --- | --- |

(86)

2009 m. gegužės mėn. ir 2011 m. gruodžio mėn. bankas iš Graikijos pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę gavo atitinkamai 370 mln. EUR ir 380 mln. EUR kapitalo injekcijas, kurių suma – 750 mln. EUR (A priemonė); tai sudarė maždaug 2,1 % pagal riziką įvertinto banko turto (45) tuo metu.

| (87) | Rekapitalizavimas atliktas Graikijos pasirašytomis privilegijuotosiomis akcijomis, kurių atkarpa – 10 %, o išpirkimo terminas – penkeri metai. |
| --- | --- |

(87)

Rekapitalizavimas atliktas Graikijos pasirašytomis privilegijuotosiomis akcijomis, kurių atkarpa – 10 %, o išpirkimo terminas – penkeri metai.

| (88) | Bankas privilegijuotąsias akcijas išpirko 2014 m. gegužės 22 d., kaip aprašyta 52 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(88)

Bankas privilegijuotąsias akcijas išpirko 2014 m. gegužės 22 d., kaip aprašyta 52 konstatuojamojoje dalyje.

2.3.2.   Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė)

| (89) | Skubi parama likvidumui padidinti yra išimtinė priemonė, pagal kurią moki finansų įstaiga, susidūrusi su laikinomis likvidumo problemomis, gali gauti Eurosistemos finansavimą, kai tokia operacija nėra bendros pinigų politikos dalis. Finansų įstaigos už skubią paramą likvidumui padidinti mokama palūkanų norma yra [...] baziniais punktais didesnė nei palūkanos, kurias ji moka už įprastinį centrinio banko refinansavimą. |
| --- | --- |

(89)

Skubi parama likvidumui padidinti yra išimtinė priemonė, pagal kurią moki finansų įstaiga, susidūrusi su laikinomis likvidumo problemomis, gali gauti Eurosistemos finansavimą, kai tokia operacija nėra bendros pinigų politikos dalis. Finansų įstaigos už skubią paramą likvidumui padidinti mokama palūkanų norma yra [...] baziniais punktais didesnė nei palūkanos, kurias ji moka už įprastinį centrinio banko refinansavimą.

| (90) | Už skubios paramos likvidumui padidinti programą yra atsakingas Graikijos bankas, tai reiškia, kad bet kokios sąnaudos ir rizika, susijusios su skubios paramos likvidumui padidinti teikimu, tenka Graikijos bankui (46). Graikija suteikė Graikijos bankui valstybės garantiją, kuri taikoma visai Graikijos banko teikiamos skubios paramos likvidumui padidinti sumai. Priėmus Įstatymo Nr. 3943/2011 50 straipsnio 7 dalį, kuria iš dalies pakeista Įstatymo Nr. 2362/1995 65 straipsnio 1 dalis, numatyta, kad finansų ministras gali suteikti Graikijos bankui garantijas valstybės vardu, kad būtų užtikrinti Graikijos banko reikalavimai kredito įstaigoms. Bankai, kuriems teikiama skubi parama likvidumui padidinti, valstybei turi mokėti garantijos mokestį, kuris yra [...] baziniai punktai. |
| --- | --- |

(90)

Už skubios paramos likvidumui padidinti programą yra atsakingas Graikijos bankas, tai reiškia, kad bet kokios sąnaudos ir rizika, susijusios su skubios paramos likvidumui padidinti teikimu, tenka Graikijos bankui (46). Graikija suteikė Graikijos bankui valstybės garantiją, kuri taikoma visai Graikijos banko teikiamos skubios paramos likvidumui padidinti sumai. Priėmus Įstatymo Nr. 3943/2011 50 straipsnio 7 dalį, kuria iš dalies pakeista Įstatymo Nr. 2362/1995 65 straipsnio 1 dalis, numatyta, kad finansų ministras gali suteikti Graikijos bankui garantijas valstybės vardu, kad būtų užtikrinti Graikijos banko reikalavimai kredito įstaigoms. Bankai, kuriems teikiama skubi parama likvidumui padidinti, valstybei turi mokėti garantijos mokestį, kuris yra [...] baziniai punktai.

| (91) | 2011 m. gruodžio 31 d. bankas buvo gavęs 11,64 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti, o 2012 m. gruodžio 31 d. bankas buvo gavęs 31,4 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (47). Smarkiai sumažėjus paramos sumai 2013 m., tų metų pabaigoje bankas naudojosi tik 750 mln. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti. |
| --- | --- |

(91)

2011 m. gruodžio 31 d. bankas buvo gavęs 11,64 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti, o 2012 m. gruodžio 31 d. bankas buvo gavęs 31,4 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (47). Smarkiai sumažėjus paramos sumai 2013 m., tų metų pabaigoje bankas naudojosi tik 750 mln. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti.

2.3.3.   Bankui per HFSF suteiktos pagalbos priemonės (B1, B2, B3 ir B4 priemonės)

| (92) | Nuo 2012 m. HFSF bankui suteikė keletą kapitalo paramos priemonių. 8 lentelėje pateikiama tų pagalbos priemonių apžvalga.

  8   lentelė


  Bankui per HFSF suteiktos pagalbos priemonės | 1-asis tarpinis rekapitalizavimas – 2012 m. gegužės mėn.
  (mln. EUR) | 2-asis tarpinis rekapitalizavimas – 2012 m. gruodžio mėn.
  (mln. EUR) | Įsipareigojimo raštas – 2012 m. gruodžio mėn.
  (mln. EUR) | Dalyvavimas vykdant 2013 m. gegužės mėn. rekapitalizavimą
  (mln. EUR) (48) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priemonė | B1 | B2 | B3 | B4 |
| Suma
  (mln. EUR) | 4 700 | 1 553 | 1 082 | 5 891 |

(92)

Nuo 2012 m. HFSF bankui suteikė keletą kapitalo paramos priemonių. 8 lentelėje pateikiama tų pagalbos priemonių apžvalga.

8   lentelė

Bankui per HFSF suteiktos pagalbos priemonės

1-asis tarpinis rekapitalizavimas – 2012 m. gegužės mėn.

(mln. EUR)

2-asis tarpinis rekapitalizavimas – 2012 m. gruodžio mėn.

(mln. EUR)

Įsipareigojimo raštas – 2012 m. gruodžio mėn.

(mln. EUR)

Dalyvavimas vykdant 2013 m. gegužės mėn. rekapitalizavimą

(mln. EUR) (48)

Priemonė

B1

B2

B3

B4

Suma

(mln. EUR)

4 700

1 553

1 082

5 891

2.3.3.1.   Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė)

| (93) | Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 14–33 konstatuojamosiose dalyse išsamiai aprašomas 2012 m. gegužės mėn. pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė). Šiame skirsnyje išdėstyta bendroji informacija apie tą priemonę ir pagrindinės jos ypatybės. |
| --- | --- |

(93)

Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 14–33 konstatuojamosiose dalyse išsamiai aprašomas 2012 m. gegužės mėn. pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė). Šiame skirsnyje išdėstyta bendroji informacija apie tą priemonę ir pagrindinės jos ypatybės.

| (94) | 2012 m. balandžio 20 d. HFSF pateikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iki 5 mlrd. EUR) didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą. |
| --- | --- |

(94)

2012 m. balandžio 20 d. HFSF pateikė bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iki 5 mlrd. EUR) didinant, kaip planuota, banko akcinį kapitalą.

| (95) | Pagal B1 priemonę 2012 m. gegužės mėn. HFSF, laikydamasis Įstatyme Nr. 3864/2010, kuriuo įsteigiamas HFSF (toliau – HFSF įstatymas), išdėstytų tarpinio rekapitalizavimo nuostatų, perleido bankui 4,7 mlrd. EUR EFSF obligacijų. Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 53 konstatuojamojoje dalyje nustatė, kad „2012 m. gegužės 28 d. tarpiniu rekapitalizavimu buvo įvykdytas įsipareigojimo raštu prisiimtas įsipareigojimas, taigi teikiama ta pati pagalba“. Ir įsipareigojimo rašte nurodytą sumą, ir pirmojo tarpinio rekapitalizavimo sumą Graikijos bankas apskaičiavo siekdamas užtikrinti, kad 2011 m. gruodžio 31 d., t. y. tarpinio rekapitalizavimo įtraukimo į banko apskaitą atgaline data dieną, bankas pasiektų 8 % bendro kapitalo pakankamumo koeficientą. Kaip matyti iš 3 lentelės, B1 priemone padengta tik dalis visų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Bankas turėjo didinti kapitalą atlikdamas būsimą kapitalo padidinimą, o tarpiniu rekapitalizavimu buvo siekiama tik užtikrinti, kad bankas atitiktų reikalavimus ECB finansavimui gauti tol, kol kapitalas bus padidintas. |
| --- | --- |

(95)

Pagal B1 priemonę 2012 m. gegužės mėn. HFSF, laikydamasis Įstatyme Nr. 3864/2010, kuriuo įsteigiamas HFSF (toliau – HFSF įstatymas), išdėstytų tarpinio rekapitalizavimo nuostatų, perleido bankui 4,7 mlrd. EUR EFSF obligacijų. Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 53 konstatuojamojoje dalyje nustatė, kad „2012 m. gegužės 28 d. tarpiniu rekapitalizavimu buvo įvykdytas įsipareigojimo raštu prisiimtas įsipareigojimas, taigi teikiama ta pati pagalba“. Ir įsipareigojimo rašte nurodytą sumą, ir pirmojo tarpinio rekapitalizavimo sumą Graikijos bankas apskaičiavo siekdamas užtikrinti, kad 2011 m. gruodžio 31 d., t. y. tarpinio rekapitalizavimo įtraukimo į banko apskaitą atgaline data dieną, bankas pasiektų 8 % bendro kapitalo pakankamumo koeficientą. Kaip matyti iš 3 lentelės, B1 priemone padengta tik dalis visų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Bankas turėjo didinti kapitalą atlikdamas būsimą kapitalo padidinimą, o tarpiniu rekapitalizavimu buvo siekiama tik užtikrinti, kad bankas atitiktų reikalavimus ECB finansavimui gauti tol, kol kapitalas bus padidintas.

| (96) | Laikotarpiui nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos iki pirmosios tarpinio rekapitalizavimo priemonės konvertavimo į paprastąsias akcijas ir kitas konvertuojamąsias kapitalo priemones dienos banko ir HFSF sudarytame išankstinio pasirašymo susitarime nustatyta, kad bankas turi mokėti HFSF 1 % EFSF obligacijų nominaliosios vertės metinį mokestį ir kad bet kokios atkarpos išmokos ir sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas per tą laikotarpį bus laikomos papildomu HFSF kapitalo įnašu bankui (49). |
| --- | --- |

(96)

Laikotarpiui nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos iki pirmosios tarpinio rekapitalizavimo priemonės konvertavimo į paprastąsias akcijas ir kitas konvertuojamąsias kapitalo priemones dienos banko ir HFSF sudarytame išankstinio pasirašymo susitarime nustatyta, kad bankas turi mokėti HFSF 1 % EFSF obligacijų nominaliosios vertės metinį mokestį ir kad bet kokios atkarpos išmokos ir sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas per tą laikotarpį bus laikomos papildomu HFSF kapitalo įnašu bankui (49).

2.3.3.2.   Antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B2 priemonė)

| (97) | 2012 m. rudenį bankas į apskaitą įtraukė dar didesnius nuostolius. Taigi jo kapitalas vėl neatitiko minimalaus kapitalo reikalavimų, kad bankas toliau atitiktų reikalavimus ECB refinansavimui gauti. |
| --- | --- |

(97)

2012 m. rudenį bankas į apskaitą įtraukė dar didesnius nuostolius. Taigi jo kapitalas vėl neatitiko minimalaus kapitalo reikalavimų, kad bankas toliau atitiktų reikalavimus ECB refinansavimui gauti.

| (98) | Todėl buvo būtinas antrasis tarpinis rekapitalizavimas. 2012 m. gruodžio 20 d. HFSF įvykdė 1 553 mln. EUR dydžio antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B2 priemonė), ši priemonė taip pat buvo išmokėta perleidžiant bankui EFSF obligacijas. |
| --- | --- |

(98)

Todėl buvo būtinas antrasis tarpinis rekapitalizavimas. 2012 m. gruodžio 20 d. HFSF įvykdė 1 553 mln. EUR dydžio antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B2 priemonė), ši priemonė taip pat buvo išmokėta perleidžiant bankui EFSF obligacijas.

2.3.3.3.   2012 m. gruodžio 20 d. įsipareigojimo raštas (B3 priemonė)

| (99) | Be antrojo tarpinio rekapitalizavimo, 2012 m. gruodžio 20 d. HFSF bankui pateikė raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iš viso iki 1 082 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą ir konvertuojamųjų priemonių, kurios bus išleistos, emisijoje (B3 priemonė). |
| --- | --- |

(99)

Be antrojo tarpinio rekapitalizavimo, 2012 m. gruodžio 20 d. HFSF bankui pateikė raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iš viso iki 1 082 mln. EUR) didinant banko akcinį kapitalą ir konvertuojamųjų priemonių, kurios bus išleistos, emisijoje (B3 priemonė).

| (100) | Bendra dviejų tarpinio rekapitalizavimo priemonių (B1 ir B2 priemonės) ir 2012 m. gruodžio mėn. įsipareigotos skirti papildomos sumos (B3 priemonė) suma reiškė, kad HFSF įsipareigojo padengti visus kapitalo poreikius, nustatytus atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (7 335 mln. EUR (50)). |
| --- | --- |

(100)

Bendra dviejų tarpinio rekapitalizavimo priemonių (B1 ir B2 priemonės) ir 2012 m. gruodžio mėn. įsipareigotos skirti papildomos sumos (B3 priemonė) suma reiškė, kad HFSF įsipareigojo padengti visus kapitalo poreikius, nustatytus atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (7 335 mln. EUR (50)).

2.3.3.4.   HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B4 priemonė) ir dalies pagalbos pagal B1 ir B2 priemones grąžinimas

| (101) | 2013 m. balandžio 23 d. banko visuotinis akcininkų susirinkimas patvirtino akcinio kapitalo padidinimą 8 429 mln. EUR (51). Ta suma apskaičiuota sudėjus:






  i) | 7 335 mln. EUR kapitalo poreikiams, nustatytiems atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, padengti; iš tos sumos HFSF pasirašė 5 891 mln. EUR (B4 priemonė), o privatūs investuotojai – 1 444 mln. EUR; |
| --- | --- | --- |

(101)

2013 m. balandžio 23 d. banko visuotinis akcininkų susirinkimas patvirtino akcinio kapitalo padidinimą 8 429 mln. EUR (51). Ta suma apskaičiuota sudėjus:

i)

7 335 mln. EUR kapitalo poreikiams, nustatytiems atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, padengti; iš tos sumos HFSF pasirašė 5 891 mln. EUR (B4 priemonė), o privatūs investuotojai – 1 444 mln. EUR;

| ii) | 570 mln. EUR injekciją, kurią HFSF skyrė reguliuojamojo kapitalo poreikiams, atsiradusiems dėl įsigytos „ATE Bank“ veiklos, padengti, kaip įsipareigota 2012 m. liepos mėn.; tą priemonę Komisija įvertino sprendime dėl ATE likvidavimo, kuriame nustatyta, kad ta priemonė nėra valstybės pagalba bankui; |
| --- | --- |

ii)

570 mln. EUR injekciją, kurią HFSF skyrė reguliuojamojo kapitalo poreikiams, atsiradusiems dėl įsigytos „ATE Bank“ veiklos, padengti, kaip įsipareigota 2012 m. liepos mėn.; tą priemonę Komisija įvertino sprendime dėl ATE likvidavimo, kuriame nustatyta, kad ta priemonė nėra valstybės pagalba bankui;

| iii) | 524 mln. EUR injekciją, kurią HFSF skyrė kapitalo poreikiams, atsiradusiems už trijų Kipro bankų veiklą Graikijoje sumokėjus pirkimo kainą, padengti; ta kapitalo padidinimo dalis yra C priemonė (52). |
| --- | --- |

iii)

524 mln. EUR injekciją, kurią HFSF skyrė kapitalo poreikiams, atsiradusiems už trijų Kipro bankų veiklą Graikijoje sumokėjus pirkimo kainą, padengti; ta kapitalo padidinimo dalis yra C priemonė (52).

| (102) | Nustatyta naujų akcijų kaina – 1,70 EUR už akciją; tai atitinka 50 % vidutinės pagal apimtį įvertintos akcijų kainos 50 prekybos dienų prieš tos kainos nustatymo dieną. |
| --- | --- |

(102)

Nustatyta naujų akcijų kaina – 1,70 EUR už akciją; tai atitinka 50 % vidutinės pagal apimtį įvertintos akcijų kainos 50 prekybos dienų prieš tos kainos nustatymo dieną.

| (103) | 2013 m. birželio 3 d. banko direktorių valdyba paskelbė, kad išleido 3 888 268 914 naujų akcijų, kurių nominalioji vertė – 0,30 EUR, o pardavimo kaina – 1,70 EUR už akciją (53). 2013 m. birželio 28 d. bankas paskelbė (54), kad direktorių valdyba patvirtino visos akcinio kapitalo padidinimo sumos, t. y. 8 429 mln. EUR (įskaitant akcijų priedus), sumokėjimą. |
| --- | --- |

(103)

2013 m. birželio 3 d. banko direktorių valdyba paskelbė, kad išleido 3 888 268 914 naujų akcijų, kurių nominalioji vertė – 0,30 EUR, o pardavimo kaina – 1,70 EUR už akciją (53). 2013 m. birželio 28 d. bankas paskelbė (54), kad direktorių valdyba patvirtino visos akcinio kapitalo padidinimo sumos, t. y. 8 429 mln. EUR (įskaitant akcijų priedus), sumokėjimą.

| (104) | Bendra didinant banko akcinį kapitalą iš privačių investuotojų pritrauktų lėšų suma sudarė 1 444 mln. EUR (55). Ta suma apima BCP dalyvavimą, kaip aprašyta 80 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(104)

Bendra didinant banko akcinį kapitalą iš privačių investuotojų pritrauktų lėšų suma sudarė 1 444 mln. EUR (55). Ta suma apima BCP dalyvavimą, kaip aprašyta 80 konstatuojamojoje dalyje.

| (105) | Todėl HFSF dalyvavo didinant banko akcinį kapitalą prisidėdamas 6 985 mln. EUR. |
| --- | --- |

(105)

Todėl HFSF dalyvavo didinant banko akcinį kapitalą prisidėdamas 6 985 mln. EUR.

| (106) | Iškart po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo HFSF tapo pagrindiniu banko akcininku (81 % akcijų) (56). HFSF išleido varantus ir privatiems investuotojams be jokio atlygio suteikė po varantą už kiekvieną pasirašytą akciją (57). Kiekvienas varantas suteikia teisę nustatytais intervalais ir vykdymo kainomis įsigyti 4,48 HFSF akcijų. Pirmojo vykdymo diena buvo 2014 m. sausio 2 d., po to varantai gali būti vykdomi kas šešis mėnesius iki 2018 m. sausio 2 d. Vykdymo kaina lygi pasirašymo kainai, t. y. 1,70 EUR, prie jos pridėjus metinę palūkanų normą (4 % pirmaisiais metais, 5 % antraisiais metais, 6 % trečiaisiais metais, 7 % ketvirtaisiais metais ir 8 % (apskaičiuota metams) paskutinius šešis mėnesius) (58). |
| --- | --- |

(106)

Iškart po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo HFSF tapo pagrindiniu banko akcininku (81 % akcijų) (56). HFSF išleido varantus ir privatiems investuotojams be jokio atlygio suteikė po varantą už kiekvieną pasirašytą akciją (57). Kiekvienas varantas suteikia teisę nustatytais intervalais ir vykdymo kainomis įsigyti 4,48 HFSF akcijų. Pirmojo vykdymo diena buvo 2014 m. sausio 2 d., po to varantai gali būti vykdomi kas šešis mėnesius iki 2018 m. sausio 2 d. Vykdymo kaina lygi pasirašymo kainai, t. y. 1,70 EUR, prie jos pridėjus metinę palūkanų normą (4 % pirmaisiais metais, 5 % antraisiais metais, 6 % trečiaisiais metais, 7 % ketvirtaisiais metais ir 8 % (apskaičiuota metams) paskutinius šešis mėnesius) (58).

| (107) | HFSF įstatyme (su pakeitimais, padarytais 2014 m.) numatyta, kad teisių emisijos atveju gali būti koreguojamos tik varantų vykdymo kainos. Be to, toks koregavimas bus daromas ex post ir tik iki realizuotų HFSF pirmenybės teisių pardavimo pajamų dydžio. Joks koregavimas nenumatytas akcinio kapitalo didinimo netaikant pirmenybės teisių įsigyti vertybinius popierius atveju. |
| --- | --- |

(107)

HFSF įstatyme (su pakeitimais, padarytais 2014 m.) numatyta, kad teisių emisijos atveju gali būti koreguojamos tik varantų vykdymo kainos. Be to, toks koregavimas bus daromas ex post ir tik iki realizuotų HFSF pirmenybės teisių pardavimo pajamų dydžio. Joks koregavimas nenumatytas akcinio kapitalo didinimo netaikant pirmenybės teisių įsigyti vertybinius popierius atveju.

2.3.4.   Pagalbos priemonės įsigytoms įmonėms (C priemonė)

2.3.4.1.   Pagalbos priemonės ATE

| (108) | Kaip nurodyta 58 konstatuojamojoje dalyje, tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas dėl ATE restruktūrizavimo, ATE jau buvo suteiktos pagalbos priemonės. |
| --- | --- |

(108)

Kaip nurodyta 58 konstatuojamojoje dalyje, tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas dėl ATE restruktūrizavimo, ATE jau buvo suteiktos pagalbos priemonės.

| (109) | 2011 m. gruodžio mėn. Graikijos valstybė ATE skyrė 290 mln. EUR injekciją. |
| --- | --- |

(109)

2011 m. gruodžio mėn. Graikijos valstybė ATE skyrė 290 mln. EUR injekciją.

| (110) | Kaip aprašyta 62 ir 63 konstatuojamosiose dalyse, 2012 m. liepos 27 d. pertvarkymas taip pat buvo susijęs su papildoma valstybės parama. HFSF suteikė bankui 7 471 mln. EUR vertės EFSF obligacijų finansavimo trūkumui padengti. HFSF taip pat įsipareigojo rekapitalizuoti banką 570 mln. EUR suma. |
| --- | --- |

(110)

Kaip aprašyta 62 ir 63 konstatuojamosiose dalyse, 2012 m. liepos 27 d. pertvarkymas taip pat buvo susijęs su papildoma valstybės parama. HFSF suteikė bankui 7 471 mln. EUR vertės EFSF obligacijų finansavimo trūkumui padengti. HFSF taip pat įsipareigojo rekapitalizuoti banką 570 mln. EUR suma.

| (111) | Pagalba, susijusi su pirkimo ir prisiėmimo procedūra, iš viso sudaro 8 041 mln. EUR. |
| --- | --- |

(111)

Pagalba, susijusi su pirkimo ir prisiėmimo procedūra, iš viso sudaro 8 041 mln. EUR.

2.3.4.2.   Pagalbos priemonės trijų Kipro bankų veiklai Graikijoje (C priemonė)

| (112) | Kaip jau nurodyta 77 ir 101 konstatuojamosiose dalyse, tuo metu, kai buvo įsigyta trijų Kipro bankų veikla Graikijoje, HFSF įsipareigojo suteikti bankui 524 mln. EUR kapitalo (C priemonė). Tas įsipareigojimas įvykdytas 2013 m. birželio mėn. (59) |
| --- | --- |

(112)

Kaip jau nurodyta 77 ir 101 konstatuojamosiose dalyse, tuo metu, kai buvo įsigyta trijų Kipro bankų veikla Graikijoje, HFSF įsipareigojo suteikti bankui 524 mln. EUR kapitalo (C priemonė). Tas įsipareigojimas įvykdytas 2013 m. birželio mėn. (59)

2.4.   RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS

2.4.1.   Šalies viduje vykdoma veikla

| (113) | Įgyvendindamas restruktūrizavimo planą bankas daugiausia dėmesio skirs savo pagrindinei bankininkystės veiklai Graikijoje. |
| --- | --- |

(113)

Įgyvendindamas restruktūrizavimo planą bankas daugiausia dėmesio skirs savo pagrindinei bankininkystės veiklai Graikijoje.

| (114) | Svarbiausias tikslas – atkurti Graikijoje vykdomos banko veiklos pelningumą ir gyvybingumą. Tuo tikslu restruktūrizavimo plane numatyta priemonių, kuriomis siekiama padidinti banko veiklos efektyvumą ir grynąją palūkanų maržą, taip pat priemonių, kuriomis stiprinama jo kapitalo pozicija ir balanso struktūra. |
| --- | --- |

(114)

Svarbiausias tikslas – atkurti Graikijoje vykdomos banko veiklos pelningumą ir gyvybingumą. Tuo tikslu restruktūrizavimo plane numatyta priemonių, kuriomis siekiama padidinti banko veiklos efektyvumą ir grynąją palūkanų maržą, taip pat priemonių, kuriomis stiprinama jo kapitalo pozicija ir balanso struktūra.

| (115) | Kalbant apie veiklos efektyvumą, bankas jau pradėjęs plačią racionalizavimo programą. |
| --- | --- |

(115)

Kalbant apie veiklos efektyvumą, bankas jau pradėjęs plačią racionalizavimo programą.

| (116) | Nuo 2011 m. gruodžio 31 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. bankas sumažino savo fizinį buvimą Graikijoje, t. y. atsižvelgiant į įsigytų įmonių restruktūrizavimą po įsigijimo dienos, iš viso uždaryti 322 filialai. 2014 m. bankas išlaikė nuoseklų tempą ir pirmąjį pusmetį jau uždarė [...] filialus.

  9   lentelė


  Filialų tinklo Graikijoje racionalizavimas 2010–2014 m. I pusm.










  Laikotarpis | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 I pusm. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras filialų skaičius laikotarpio pradžioje arba įsigijimo dieną | 360 | 918 | 1 316 | 1 037 |
| iš jų „Piraeus“ | (...) | (...) | (...) | (...) |
| ATE | (...) | (...) |
| „Geniki“ | (...) | (...) |
| Kipro bankų filialai | (...) | (...) | (...) |
| MBG | (...) | (...) | (...) |
| Iš viso laikotarpio pabaigoje | 346 | 889 | 1 037 | 899 |
| Iš viso uždaryta filialų per laikotarpį | 14 | 29 | 279 | 138 |
| Šaltiniai: | 2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 40 ir 125; 2011 ir 2012 m. metinės ataskaitos. |

(116)

Nuo 2011 m. gruodžio 31 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. bankas sumažino savo fizinį buvimą Graikijoje, t. y. atsižvelgiant į įsigytų įmonių restruktūrizavimą po įsigijimo dienos, iš viso uždaryti 322 filialai. 2014 m. bankas išlaikė nuoseklų tempą ir pirmąjį pusmetį jau uždarė [...] filialus.

9   lentelė

Filialų tinklo Graikijoje racionalizavimas 2010–2014 m. I pusm.

Laikotarpis

2011

2012

2013

2014 I pusm.

Bendras filialų skaičius laikotarpio pradžioje arba įsigijimo dieną

360

918

1 316

1 037

iš jų „Piraeus“

(...)

(...)

(...)

(...)

ATE

(...)

(...)

„Geniki“

(...)

(...)

Kipro bankų filialai

(...)

(...)

(...)

MBG

(...)

(...)

(...)

Iš viso laikotarpio pabaigoje

346

889

1 037

899

Iš viso uždaryta filialų per laikotarpį

14

29

279

138

Šaltiniai:

2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 40 ir 125; 2011 ir 2012 m. metinės ataskaitos.

| (117) | 2011–2013 m. bankas taip pat sumažino bendrą darbuotojų skaičių (bankininkystės ir su bankininkyste nesusijusi veikla Graikijoje) 2 519 darbuotojų. Konkrečiai, 2 114 darbuotojų pasitraukė pagal banko įgyvendinamą savanoriško pasitraukimo sistemą.

  10   lentelė


  Darbuotojų skaičiaus Graikijoje mažinimas 2010–2013 m.









  Laikotarpis | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras darbuotojų skaičius laikotarpio pradžioje arba įsigijimo dieną | 6 370 | 12 616 | 18 628 |
| iš jų „Piraeus“ | (...) | (...) | (...) |
| ATE | (...) | (...) |
| „Geniki“ | (...) | (...) |
| Kipro bankų filialai | (...) | (...) | (...) |
| MBG | (...) | (...) | (...) |
| Iš viso laikotarpio pabaigoje | 6 172 | 12 365 | 16 558 |
| Darbuotojų skaičiaus sumažinimas | 198 | 251 | 2 070 |
| Šaltiniai: | 2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 40 ir 125; 2011 ir 2012 m. metinės ataskaitos. |

(117)

2011–2013 m. bankas taip pat sumažino bendrą darbuotojų skaičių (bankininkystės ir su bankininkyste nesusijusi veikla Graikijoje) 2 519 darbuotojų. Konkrečiai, 2 114 darbuotojų pasitraukė pagal banko įgyvendinamą savanoriško pasitraukimo sistemą.

10   lentelė

Darbuotojų skaičiaus Graikijoje mažinimas 2010–2013 m.

Laikotarpis

2011

2012

2013

Bendras darbuotojų skaičius laikotarpio pradžioje arba įsigijimo dieną

6 370

12 616

18 628

iš jų „Piraeus“

(...)

(...)

(...)

ATE

(...)

(...)

„Geniki“

(...)

(...)

Kipro bankų filialai

(...)

(...)

(...)

MBG

(...)

(...)

(...)

Iš viso laikotarpio pabaigoje

6 172

12 365

16 558

Darbuotojų skaičiaus sumažinimas

198

251

2 070

Šaltiniai:

2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 40 ir 125; 2011 ir 2012 m. metinės ataskaitos.

| (118) | Nuo 2013 m. gruodžio mėn. iki 2017 m. pabaigos bankas planuoja Graikijoje toliau mažinti darbuotojų skaičių (nuo 16 558 iki [...] darbuotojų) ir tinklo dydį (nuo 1 037 iki [...] filialų) (60). [...] |
| --- | --- |

(118)

Nuo 2013 m. gruodžio mėn. iki 2017 m. pabaigos bankas planuoja Graikijoje toliau mažinti darbuotojų skaičių (nuo 16 558 iki [...] darbuotojų) ir tinklo dydį (nuo 1 037 iki [...] filialų) (60). [...]

| (119) | Didesnis efektyvumas filialų ir darbuotojų požiūriu bendras banko Graikijoje vykdomos veiklos sąnaudas padės sumažinti [...] % nuo 1 394 mln. EUR pro forma pagrindu 2013 m. iki [...] mln. (61) EUR 2017 m. (62) Todėl numatomas banko Graikijoje vykdomos veiklos sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje turėtų būti mažesnis nei [...] %. |
| --- | --- |

(119)

Didesnis efektyvumas filialų ir darbuotojų požiūriu bendras banko Graikijoje vykdomos veiklos sąnaudas padės sumažinti [...] % nuo 1 394 mln. EUR pro forma pagrindu 2013 m. iki [...] mln. (61) EUR 2017 m. (62) Todėl numatomas banko Graikijoje vykdomos veiklos sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje turėtų būti mažesnis nei [...] %.

| (120) | Restruktūrizavimo plane taip pat aprašoma, kaip bankas sumažins savo finansavimo išlaidas; tai būtina siekiant atkurti gyvybingumą. Bankas tikisi, kad dėl stabilesnės aplinkos ir ypač dėl numatomo Graikijos ekonomikos stabilizavimosi ir atsigavimo (tikimasi, kad nuo 2014 m. ekonomika vėl augs) galės mokėti mažesnes palūkanas už indėlius. Numatoma, kad Graikijoje sumažės indėlių palūkanų normų skirtumai (63). Toks skirtumų sumažėjimas iš esmės būtų pasiektas mokant gerokai mažesnes palūkanas už terminuotuosius indėlius. Banko priklausomybė nuo skubios paramos likvidumui padidinti ir didesnio Eurosistemos finansavimo taip pat sumažės nuo daugiau kaip 45 % viso jo turto 2012 m. iki mažiau nei [...] % 2017 m. (64) |
| --- | --- |

(120)

Restruktūrizavimo plane taip pat aprašoma, kaip bankas sumažins savo finansavimo išlaidas; tai būtina siekiant atkurti gyvybingumą. Bankas tikisi, kad dėl stabilesnės aplinkos ir ypač dėl numatomo Graikijos ekonomikos stabilizavimosi ir atsigavimo (tikimasi, kad nuo 2014 m. ekonomika vėl augs) galės mokėti mažesnes palūkanas už indėlius. Numatoma, kad Graikijoje sumažės indėlių palūkanų normų skirtumai (63). Toks skirtumų sumažėjimas iš esmės būtų pasiektas mokant gerokai mažesnes palūkanas už terminuotuosius indėlius. Banko priklausomybė nuo skubios paramos likvidumui padidinti ir didesnio Eurosistemos finansavimo taip pat sumažės nuo daugiau kaip 45 % viso jo turto 2012 m. iki mažiau nei [...] % 2017 m. (64)

| (121) | Restruktūrizavimo plane numatyta, kad bankas taip pat stiprins savo balansą. Banko grynųjų paskolų ir indėlių santykis Graikijoje sumažės iki [...] % 2017 m. (nuo 114 % 2013 m. (65)), o jo kapitalo pakankamumas bus dar didesnis. |
| --- | --- |

(121)

Restruktūrizavimo plane numatyta, kad bankas taip pat stiprins savo balansą. Banko grynųjų paskolų ir indėlių santykis Graikijoje sumažės iki [...] % 2017 m. (nuo 114 % 2013 m. (65)), o jo kapitalo pakankamumas bus dar didesnis.

| (122) | Kitas banko prioritetas – neveiksnių paskolų valdymas. Bankas pagerins savo paskolų teikimo procesus, susijusius tiek su paskolų išdavimu (geresnis užtikrinimas įkaitu ir mažesnės ribos), tiek su neveiksnių paskolų valdymu. [...] neveiksnių paskolų lygis sieks beveik [...] %, o tada pradės mažėti ir numatoma, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje jis bus apie [...] % (66). Rizikos sąnaudos (sumažėjusios vertės paskolų dalis) sumažės nuo beveik 2 mlrd. EUR 2013 m. iki mažiau nei [...] mln. EUR 2018 m. (67) |
| --- | --- |

(122)

Kitas banko prioritetas – neveiksnių paskolų valdymas. Bankas pagerins savo paskolų teikimo procesus, susijusius tiek su paskolų išdavimu (geresnis užtikrinimas įkaitu ir mažesnės ribos), tiek su neveiksnių paskolų valdymu. [...] neveiksnių paskolų lygis sieks beveik [...] %, o tada pradės mažėti ir numatoma, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje jis bus apie [...] % (66). Rizikos sąnaudos (sumažėjusios vertės paskolų dalis) sumažės nuo beveik 2 mlrd. EUR 2013 m. iki mažiau nei [...] mln. EUR 2018 m. (67)

| (123) | Didesnis veiklos efektyvumas, padidėjusi grynoji palūkanų marža ir mažėjančios rizikos sąnaudos leis bankui nuo [...] būti pelningam Graikijoje. Bankas numato, kad 2018 m. jo pelnas iš šalies viduje vykdomos veiklos viršys [...] mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(123)

Didesnis veiklos efektyvumas, padidėjusi grynoji palūkanų marža ir mažėjančios rizikos sąnaudos leis bankui nuo [...] būti pelningam Graikijoje. Bankas numato, kad 2018 m. jo pelnas iš šalies viduje vykdomos veiklos viršys [...] mlrd. EUR.

2.4.2.   Tarptautinė bankininkystės veikla

| (124) | Siekdamas padidinti užsienyje vykdomos veiklos pelningumą, tarptautiniame tinkle bankas jau pradėjo įgyvendinti reikšmingo sąnaudų mažinimo programą. Nuo 2011 m. pabaigos iki 2014 m. kovo mėn. darbuotojų skaičius sumažėjo 10 % (nuo 6 634 iki 5 948), o filialų skaičius – 18 % (nuo 499 iki 410) (68). Banko tarptautinio portfelio struktūra taip pat supaprastinta siekiant sumažinti sąnaudų bazę (69). |
| --- | --- |

(124)

Siekdamas padidinti užsienyje vykdomos veiklos pelningumą, tarptautiniame tinkle bankas jau pradėjo įgyvendinti reikšmingo sąnaudų mažinimo programą. Nuo 2011 m. pabaigos iki 2014 m. kovo mėn. darbuotojų skaičius sumažėjo 10 % (nuo 6 634 iki 5 948), o filialų skaičius – 18 % (nuo 499 iki 410) (68). Banko tarptautinio portfelio struktūra taip pat supaprastinta siekiant sumažinti sąnaudų bazę (69).

| (125) | Restruktūrizavimo plane pabrėžiama būtinybė sumažinti užsienio patronuojamųjų įmonių priklausomybę nuo jų Graikijos patronuojančiosios įmonės dėl savo finansavimo poreikių ir toliau užtikrinti banko kapitalo poziciją. |
| --- | --- |

(125)

Restruktūrizavimo plane pabrėžiama būtinybė sumažinti užsienio patronuojamųjų įmonių priklausomybę nuo jų Graikijos patronuojančiosios įmonės dėl savo finansavimo poreikių ir toliau užtikrinti banko kapitalo poziciją.

| (126) | 2012 m. rugsėjo mėn. bankas pardavė savo Amerikos patronuojamąją įmonę, kuri sudarė maždaug 0,7 mlrd. EUR turto (13 filialų ir 158 darbuotojai). |
| --- | --- |

(126)

2012 m. rugsėjo mėn. bankas pardavė savo Amerikos patronuojamąją įmonę, kuri sudarė maždaug 0,7 mlrd. EUR turto (13 filialų ir 158 darbuotojai).

| (127) | Bankas savo užsienio turto poziciją sumažins iki [...] mlrd. EUR 2018 m. birželio mėn. pabaigoje. Tas skaičius reiškia [...] % sumažinimą (70), palyginti su 2012 m. pabaiga (71). |
| --- | --- |

(127)

Bankas savo užsienio turto poziciją sumažins iki [...] mlrd. EUR 2018 m. birželio mėn. pabaigoje. Tas skaičius reiškia [...] % sumažinimą (70), palyginti su 2012 m. pabaiga (71).

| (128) | [...] atveju užsienio turto dydis bus sumažintas šiek tiek mažiau – iki [...] mlrd. EUR (72). Tuo atveju užsienio turto dydis bus iš viso sumažintas [...] %, palyginti su 2012 m. pabaiga. |
| --- | --- |

(128)

[...] atveju užsienio turto dydis bus sumažintas šiek tiek mažiau – iki [...] mlrd. EUR (72). Tuo atveju užsienio turto dydis bus iš viso sumažintas [...] %, palyginti su 2012 m. pabaiga.

| (129) | Tačiau užuot laikydamasis nurodytos viršutinės bendro turto ribos 2018 m. birželio mėn. pabaigoje, bankas gali nuspręsti parduoti [...] (73). Tuo atveju išlaikyta veiklos dalis sudarys ne daugiau kaip [...] % visos banko užsienyje vykdomos veiklos 2012 m. pabaigoje. |
| --- | --- |

(129)

Tačiau užuot laikydamasis nurodytos viršutinės bendro turto ribos 2018 m. birželio mėn. pabaigoje, bankas gali nuspręsti parduoti [...] (73). Tuo atveju išlaikyta veiklos dalis sudarys ne daugiau kaip [...] % visos banko užsienyje vykdomos veiklos 2012 m. pabaigoje.

| (130) | Bankas sumažins užsienio patronuojamosioms įmonėms teikiamą bendrą finansavimą. |
| --- | --- |

(130)

Bankas sumažins užsienio patronuojamosioms įmonėms teikiamą bendrą finansavimą.

2.4.3.   Privataus kapitalo pritraukimas ir esamų akcininkų bei subordinuotųjų kreditorių įnašas

| (131) | Bankas pritraukė didelę kapitalo dalį rinkoje, taip sumažindamas bankui reikalingą valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

(131)

Bankas pritraukė didelę kapitalo dalį rinkoje, taip sumažindamas bankui reikalingą valstybės pagalbą.

| (132) | Visų pirma, dalį privataus kapitalo bankas pritraukė 2011 m. vykdydamas 807 mln. EUR teisių emisiją (74). Kaip nurodyta 104 konstatuojamojoje dalyje, bankui taip pat pavyko pritraukti kapitalo iš privačių investuotojų vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą. Įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą ankstesnių akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis taip pat smarkiai sumažėjo, nes po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo HFSF turėjo 81 % banko akcijų, naujieji investuotojai – 17 % akcijų, o ankstesniems akcininkams liko tik 2 % akcijų. Nuo 2008 m. nemokami jokie dividendai grynaisiais. |
| --- | --- |

(132)

Visų pirma, dalį privataus kapitalo bankas pritraukė 2011 m. vykdydamas 807 mln. EUR teisių emisiją (74). Kaip nurodyta 104 konstatuojamojoje dalyje, bankui taip pat pavyko pritraukti kapitalo iš privačių investuotojų vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą. Įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą ankstesnių akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis taip pat smarkiai sumažėjo, nes po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo HFSF turėjo 81 % banko akcijų, naujieji investuotojai – 17 % akcijų, o ankstesniems akcininkams liko tik 2 % akcijų. Nuo 2008 m. nemokami jokie dividendai grynaisiais.

| (133) | 2014 m. balandžio mėn. bankas rinkoje pritraukė 1 750 mln. EUR kapitalo papildomiems kapitalo poreikiams padengti ir Graikijos turimoms privilegijuotosioms akcijoms išpirkti. Naujos akcijos išleistos už 1,7 EUR, t. y. už vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą HFSF sumokėtą kainą. |
| --- | --- |

(133)

2014 m. balandžio mėn. bankas rinkoje pritraukė 1 750 mln. EUR kapitalo papildomiems kapitalo poreikiams padengti ir Graikijos turimoms privilegijuotosioms akcijoms išpirkti. Naujos akcijos išleistos už 1,7 EUR, t. y. už vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą HFSF sumokėtą kainą.

| (134) | Be to, bankas padidino kapitalą išpirkdamas savo mišrias ir subordinuotosios skolos priemones žemesne kaina nei nominalioji vertė. 2012 m. kovo mėn. bankas pasiūlė išpirkti tam tikras mišrias ir žemesnio antrojo lygio priemones. Kaina, kuri nustatyta remiantis rinkos verte ir apėmė ne daugiau kaip dešimties procentinių punktų priedą, buvo 37 % nominaliosios vertės už mišrią priemonę ir 50 % nominaliosios vertės už žemesnio antrojo lygio priemonę. Dalyvavimo lygis – atitinkamai 52,8 % ir 18,2 %. 2013 m. gegužės mėn. bankas pradėjo papildomą įsipareigojimų valdymo priemonę norėdamas išpirkti iki 321 mln. EUR neapmokėtų vertybinių popierių. Dalyvavimo lygis – 20 %. Dėl tų išpirkimų susidarė maždaug 120 mln. EUR bendras kapitalo prieaugis (75). |
| --- | --- |

(134)

Be to, bankas padidino kapitalą išpirkdamas savo mišrias ir subordinuotosios skolos priemones žemesne kaina nei nominalioji vertė. 2012 m. kovo mėn. bankas pasiūlė išpirkti tam tikras mišrias ir žemesnio antrojo lygio priemones. Kaina, kuri nustatyta remiantis rinkos verte ir apėmė ne daugiau kaip dešimties procentinių punktų priedą, buvo 37 % nominaliosios vertės už mišrią priemonę ir 50 % nominaliosios vertės už žemesnio antrojo lygio priemonę. Dalyvavimo lygis – atitinkamai 52,8 % ir 18,2 %. 2013 m. gegužės mėn. bankas pradėjo papildomą įsipareigojimų valdymo priemonę norėdamas išpirkti iki 321 mln. EUR neapmokėtų vertybinių popierių. Dalyvavimo lygis – 20 %. Dėl tų išpirkimų susidarė maždaug 120 mln. EUR bendras kapitalo prieaugis (75).

2.5.   GRAIKIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ ĮSIPAREIGOJIMAI

| (135) | 2014 m. birželio 25 d. Graikija įsipareigojo, kad bankas ir jo susijusios įmonės įgyvendins tą pačią dieną pateiktą restruktūrizavimo planą, ir prisiėmė tolesnių įsipareigojimų, susijusių su restruktūrizavimo plano įgyvendinimu (toliau – įsipareigojimai). Šiame skirsnyje apibendrinami priede išdėstyti įsipareigojimai. |
| --- | --- |

(135)

2014 m. birželio 25 d. Graikija įsipareigojo, kad bankas ir jo susijusios įmonės įgyvendins tą pačią dieną pateiktą restruktūrizavimo planą, ir prisiėmė tolesnių įsipareigojimų, susijusių su restruktūrizavimo plano įgyvendinimu (toliau – įsipareigojimai). Šiame skirsnyje apibendrinami priede išdėstyti įsipareigojimai.

| (136) | Pirmiausia Graikija įsipareigojo, kad bankas restruktūrizuos savo komercinę veiklą Graikijoje, nustatydamas didžiausią filialų ir darbuotojų skaičių Graikijoje 2017 m. gruodžio 31 d., taip pat didžiausią Graikijoje vykdomos veiklos bendrų sąnaudų sumą 2017 m. (76) |
| --- | --- |

(136)

Pirmiausia Graikija įsipareigojo, kad bankas restruktūrizuos savo komercinę veiklą Graikijoje, nustatydamas didžiausią filialų ir darbuotojų skaičių Graikijoje 2017 m. gruodžio 31 d., taip pat didžiausią Graikijoje vykdomos veiklos bendrų sąnaudų sumą 2017 m. (76)

| (137) | Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas sumažins Graikijoje priimamų indėlių sąnaudas. 2017 m. gruodžio 31 d. bankas atitiks didžiausią grynųjų paskolų ir indėlių santykį (77). [...] |
| --- | --- |

(137)

Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas sumažins Graikijoje priimamų indėlių sąnaudas. 2017 m. gruodžio 31 d. bankas atitiks didžiausią grynųjų paskolų ir indėlių santykį (77). [...]

| (138) | Banko užsienio patronuojamųjų įmonių atžvilgiu Graikija įsipareigojo, kad bankas iki 2018 m. birželio 30 d. sumažins savo finansinį įsiskolinimą, susijusį su užsienio turtu (78). Be to, parama likvidumui padidinti ar kapitalo parama toms patronuojamosioms įmonėms yra griežtai apribota nominalios sumos požiūriu ir teikiama tiksliai apibrėžtomis aplinkybėmis. |
| --- | --- |

(138)

Banko užsienio patronuojamųjų įmonių atžvilgiu Graikija įsipareigojo, kad bankas iki 2018 m. birželio 30 d. sumažins savo finansinį įsiskolinimą, susijusį su užsienio turtu (78). Be to, parama likvidumui padidinti ar kapitalo parama toms patronuojamosioms įmonėms yra griežtai apribota nominalios sumos požiūriu ir teikiama tiksliai apibrėžtomis aplinkybėmis.

| (139) | Graikija įsipareigojo, kad bankas parduos tam tikrą vertybinių popierių dalį. Be to, bankas nepirks neinvesticinio reitingo vertybinių popierių, išskyrus tam tikras išimtis (79). |
| --- | --- |

(139)

Graikija įsipareigojo, kad bankas parduos tam tikrą vertybinių popierių dalį. Be to, bankas nepirks neinvesticinio reitingo vertybinių popierių, išskyrus tam tikras išimtis (79).

| (140) | Graikija prisiėmė keletą įsipareigojimų, susijusių su banko valdymu. Ji įsipareigojo nustatyti banko darbuotojų ir valdytojų atlygio apribojimus (80). |
| --- | --- |

(140)

Graikija prisiėmė keletą įsipareigojimų, susijusių su banko valdymu. Ji įsipareigojo nustatyti banko darbuotojų ir valdytojų atlygio apribojimus (80).

| (141) | Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas taikys apdairią paskolų politiką siekdamas užtikrinti, kad sprendimais dėl paskolų suteikimo ir restruktūrizavimo būtų siekiama kuo didesnio banko gyvybingumo ir pelningumo. Bankas laikysis aukštų standartų, susijusių su kredito rizikos stebėsena ir paskolų restruktūrizavimu (81). |
| --- | --- |

(141)

Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas taikys apdairią paskolų politiką siekdamas užtikrinti, kad sprendimais dėl paskolų suteikimo ir restruktūrizavimo būtų siekiama kuo didesnio banko gyvybingumo ir pelningumo. Bankas laikysis aukštų standartų, susijusių su kredito rizikos stebėsena ir paskolų restruktūrizavimu (81).

| (142) | Keletas įsipareigojimų susiję su banko operacijomis su susijusiais skolininkais. Tais įsipareigojimais siekiama užtikrinti, kad bankas, pvz., teikdamas paskolas darbuotojams, valdytojams ir akcininkams, taip pat viešiesiems subjektams, politinėms partijoms ir žiniasklaidos įmonėms ar tokias paskolas restruktūrizuodamas, nenukryptų nuo apdairios bankininkystės praktikos (82). |
| --- | --- |

(142)

Keletas įsipareigojimų susiję su banko operacijomis su susijusiais skolininkais. Tais įsipareigojimais siekiama užtikrinti, kad bankas, pvz., teikdamas paskolas darbuotojams, valdytojams ir akcininkams, taip pat viešiesiems subjektams, politinėms partijoms ir žiniasklaidos įmonėms ar tokias paskolas restruktūrizuodamas, nenukryptų nuo apdairios bankininkystės praktikos (82).

| (143) | Be to, Graikija įsipareigojo, kad bankas laikysis tam tikrų elgesio apribojimų, kaip antai draudimo mokėti atkarpas ir dividendus, draudimo įsigyti ir valstybės paramos reklamos draudimo (83). |
| --- | --- |

(143)

Be to, Graikija įsipareigojo, kad bankas laikysis tam tikrų elgesio apribojimų, kaip antai draudimo mokėti atkarpas ir dividendus, draudimo įsigyti ir valstybės paramos reklamos draudimo (83).

| (144) | Tuos įsipareigojimus iki 2018 m. gruodžio 31 d. stebės už stebėseną atsakingas patikėtinis. |
| --- | --- |

(144)

Tuos įsipareigojimus iki 2018 m. gruodžio 31 d. stebės už stebėseną atsakingas patikėtinis.

| (145) | Be to, 2014 m. birželio 25 d. pateiktoje informacijoje Graikija nurodė, kad prieš bet kokį banko ar valstybės subjekto, įskaitant HFSF, varantų išpirkimą ji kreipsis į Komisiją pritarimo (84). |
| --- | --- |

(145)

Be to, 2014 m. birželio 25 d. pateiktoje informacijoje Graikija nurodė, kad prieš bet kokį banko ar valstybės subjekto, įskaitant HFSF, varantų išpirkimą ji kreipsis į Komisiją pritarimo (84).

3.   PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO

| (146) | 2012 m. liepos 27 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą siekdama patikrinti, ar HFSF bankui suteikta pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B1 priemonė) atitinka 2008 m. Bankų komunikato (85) sąlygas dėl tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo. |
| --- | --- |

(146)

2012 m. liepos 27 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą siekdama patikrinti, ar HFSF bankui suteikta pirmojo tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B1 priemonė) atitinka 2008 m. Bankų komunikato (85) sąlygas dėl tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.

| (147) | Dėl priemonės tinkamumo Komisija, atsižvelgdama į tai, kad pagalba buvo suteikta po ankstesnio rekapitalizavimo ir pagalbos likvidumui padidinti, ir į ilgą sanavimo laikotarpį, pareiškė abejojanti, ar bankas ėmėsi visų įmanomų veiksmų tam, kad bankui vėl neprireiktų pagalbos ateityje (86). Be to, Komisijai neaišku, kas kontroliuos banką ateityje, kai pirmąjį tarpinį rekapitalizavimą pakeis nuolatinis rekapitalizavimas (87), nes banko kontrolę gali perimti arba valstybė, arba smulkieji privatūs savininkai, kurie galėtų turėti kontrolę ir naudoti daug skolintų lėšų. Bet kuriuo atveju Komisija nurodė, jog tam, kad pirmąjį tarpinį rekapitalizavimą pripažintų tinkamu, turėtų būti išlaikyta banko valdymo ir ypač jo skolinimo proceso kokybė. |
| --- | --- |

(147)

Dėl priemonės tinkamumo Komisija, atsižvelgdama į tai, kad pagalba buvo suteikta po ankstesnio rekapitalizavimo ir pagalbos likvidumui padidinti, ir į ilgą sanavimo laikotarpį, pareiškė abejojanti, ar bankas ėmėsi visų įmanomų veiksmų tam, kad bankui vėl neprireiktų pagalbos ateityje (86). Be to, Komisijai neaišku, kas kontroliuos banką ateityje, kai pirmąjį tarpinį rekapitalizavimą pakeis nuolatinis rekapitalizavimas (87), nes banko kontrolę gali perimti arba valstybė, arba smulkieji privatūs savininkai, kurie galėtų turėti kontrolę ir naudoti daug skolintų lėšų. Bet kuriuo atveju Komisija nurodė, jog tam, kad pirmąjį tarpinį rekapitalizavimą pripažintų tinkamu, turėtų būti išlaikyta banko valdymo ir ypač jo skolinimo proceso kokybė.

| (148) | Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 70 konstatuojamojoje dalyje abejojo, ar buvo imtasi visų įmanomų priemonių, kad bankui vėl neprireiktų pagalbos ateityje. Be to, tarpinio rekapitalizavimo laikotarpio trukmė buvo neapibrėžta, todėl Komisija negalėjo padaryti išvados, ar ta priemonė pakankama ir atitinka atlygio ir naštos pasidalijimo principus pagal valstybės pagalbos taisykles. Ir dar, tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą dėl „Piraeus“, pirmojo tarpinio rekapitalizavimo pakeitimo nuolatiniu rekapitalizavimu sąlygos nebuvo žinomos, todėl Komisija negalėjo jų įvertinti. |
| --- | --- |

(148)

Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 70 konstatuojamojoje dalyje abejojo, ar buvo imtasi visų įmanomų priemonių, kad bankui vėl neprireiktų pagalbos ateityje. Be to, tarpinio rekapitalizavimo laikotarpio trukmė buvo neapibrėžta, todėl Komisija negalėjo padaryti išvados, ar ta priemonė pakankama ir atitinka atlygio ir naštos pasidalijimo principus pagal valstybės pagalbos taisykles. Ir dar, tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą dėl „Piraeus“, pirmojo tarpinio rekapitalizavimo pakeitimo nuolatiniu rekapitalizavimu sąlygos nebuvo žinomos, todėl Komisija negalėjo jų įvertinti.

| (149) | Dėl priemonės proporcingumo Komisija pareiškė abejojanti, ar apsaugos priemonės (valstybės paramos reklamos draudimas, draudimas mokėti atkarpas ir dividendus, pasirinkimo pirkti sandorių draudimas, išpirkimo draudimas, kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 76 konstatuojamojoje dalyje) yra pakankamos pirmojo tarpinio rekapitalizavimo atveju. Be to, sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 77 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė, kad, nesant taisyklių, pagal kurias HFSF negalėtų koordinuoti keturių didžiausių pagrindinių bankų (t. y. banko, „Eurobank“, NBG ir „Alpha Bank“), ir tinkamų apsaugos priemonių siekiant užtikrinti, kad jie negalėtų dalytis neskelbtina komercine informacija, konkurencija gali būti iškreipta. Todėl Komisija pasiūlė paskirti už stebėseną atsakingą patikėtinį, kuris fiziškai būtų banke. |
| --- | --- |

(149)

Dėl priemonės proporcingumo Komisija pareiškė abejojanti, ar apsaugos priemonės (valstybės paramos reklamos draudimas, draudimas mokėti atkarpas ir dividendus, pasirinkimo pirkti sandorių draudimas, išpirkimo draudimas, kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 76 konstatuojamojoje dalyje) yra pakankamos pirmojo tarpinio rekapitalizavimo atveju. Be to, sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 77 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė, kad, nesant taisyklių, pagal kurias HFSF negalėtų koordinuoti keturių didžiausių pagrindinių bankų (t. y. banko, „Eurobank“, NBG ir „Alpha Bank“), ir tinkamų apsaugos priemonių siekiant užtikrinti, kad jie negalėtų dalytis neskelbtina komercine informacija, konkurencija gali būti iškreipta. Todėl Komisija pasiūlė paskirti už stebėseną atsakingą patikėtinį, kuris fiziškai būtų banke.

4.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO

4.1.   BANKO PASTABOS

| (150) | 2012 m. rugpjūčio 30 d. Komisija gavo banko pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“. |
| --- | --- |

(150)

2012 m. rugpjūčio 30 d. Komisija gavo banko pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“.

| (151) | Dėl priemonių tinkamumo bankas pažymėjo, kad skolos krizė Graikijoje ir euro zonoje – precedento neturinti padėtis. 2009 m. gegužės mėn. atlikta kapitalo injekcija, atitinkanti 1,0 % pagal riziką įvertinto jo turto, buvo tiesioginė reakcija į išimtinius neramumus pasaulio finansų rinkose. 2011 m. pabaigoje Graikijos skirta papildoma 380 mln. EUR kapitalo injekcija sudarė 1,1 % pagal riziką įvertinto banko turto tuo metu; ji buvo skirta kapitalo trūkumui, kuris buvo numatomas dėl gilėjančio nuosmukio, pašalinti. HFSF įvykdytas 4,7 mlrd. EUR dydžio banko rekapitalizavimas buvo pirmoji rekapitalizavimo, kuriuo siekiama padengti kapitalo trūkumą, susidariusį dėl PSD programos ir nustatytą bendrovei „Blackrock“ atlikus paskolų portfelių vertinimą (88), taip pat dėl gilėjančio nuosmukio, dalis. |
| --- | --- |

(151)

Dėl priemonių tinkamumo bankas pažymėjo, kad skolos krizė Graikijoje ir euro zonoje – precedento neturinti padėtis. 2009 m. gegužės mėn. atlikta kapitalo injekcija, atitinkanti 1,0 % pagal riziką įvertinto jo turto, buvo tiesioginė reakcija į išimtinius neramumus pasaulio finansų rinkose. 2011 m. pabaigoje Graikijos skirta papildoma 380 mln. EUR kapitalo injekcija sudarė 1,1 % pagal riziką įvertinto banko turto tuo metu; ji buvo skirta kapitalo trūkumui, kuris buvo numatomas dėl gilėjančio nuosmukio, pašalinti. HFSF įvykdytas 4,7 mlrd. EUR dydžio banko rekapitalizavimas buvo pirmoji rekapitalizavimo, kuriuo siekiama padengti kapitalo trūkumą, susidariusį dėl PSD programos ir nustatytą bendrovei „Blackrock“ atlikus paskolų portfelių vertinimą (88), taip pat dėl gilėjančio nuosmukio, dalis.

| (152) | Bankas taip pat laikėsi nuomonės, kad Graikijai ir HFSF paskyrus atitinkamai vieną ir du atstovus banko direktorių valdyboje, o vieną HFSF narį paskyrus banko valdybos Rizikos valdymo komiteto nariu, kartu su kitomis priemonėmis, užtikrinta, kad bankas negalėtų prisiimti pernelyg didelės rizikos. |
| --- | --- |

(152)

Bankas taip pat laikėsi nuomonės, kad Graikijai ir HFSF paskyrus atitinkamai vieną ir du atstovus banko direktorių valdyboje, o vieną HFSF narį paskyrus banko valdybos Rizikos valdymo komiteto nariu, kartu su kitomis priemonėmis, užtikrinta, kad bankas negalėtų prisiimti pernelyg didelės rizikos.

| (153) | Dėl priemonių būtinumo bankas teigė, kad sprendimą dėl rekapitalizavimo, kaip tarpinio finansavimo, formos priėmė Graikijos valdžios institucijos ir Europos Sąjunga, TVF bei ECB ir kad tarpinio rekapitalizavimo suma, t. y. 4,7 mlrd. EUR, beveik kompensuotas PSD poveikis. Kalbant apie tarpinio rekapitalizavimo priemonės konvertavimą į nuolatinį kapitalą, po ilgo laikotarpio be Vyriausybės Graikijoje 2012 m. antrąjį ketvirtį, patvirtinus galutinę struktūrą, dėl tos priemonės neišvengiamai sumažėtų esamų akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis ir būtų susitarta dėl tinkamo atlygio (atsižvelgiant į taikomas sąlygas ir priemones). |
| --- | --- |

(153)

Dėl priemonių būtinumo bankas teigė, kad sprendimą dėl rekapitalizavimo, kaip tarpinio finansavimo, formos priėmė Graikijos valdžios institucijos ir Europos Sąjunga, TVF bei ECB ir kad tarpinio rekapitalizavimo suma, t. y. 4,7 mlrd. EUR, beveik kompensuotas PSD poveikis. Kalbant apie tarpinio rekapitalizavimo priemonės konvertavimą į nuolatinį kapitalą, po ilgo laikotarpio be Vyriausybės Graikijoje 2012 m. antrąjį ketvirtį, patvirtinus galutinę struktūrą, dėl tos priemonės neišvengiamai sumažėtų esamų akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis ir būtų susitarta dėl tinkamo atlygio (atsižvelgiant į taikomas sąlygas ir priemones).

| (154) | Dėl priemonių proporcingumo bankas pažymėjo, kad nuo 2009 m. jis pakoregavo savo skolinimo praktiką ir taiko griežtesnius paskolų teikimo kriterijus, paskolos sutarties nutraukimo prieš terminą sąlygas ir mažesnes paskolų ribas. Nuo 2009 m. pirmojo ketvirčio visus prašymus dėl tam tikrą sumą viršijančių išmokų peržiūrėjo ir patvirtino vykdomojo direktoriaus pavaduotojas ir direktorius (grupės kreditas). Bankas nekeis Graikijos bankui pateiktame verslo plane išdėstytos dabartinės verslo praktikos ir nepažeis dabartinių skolinimo standartų. Tie standartai buvo vieni griežčiausių sektoriuje – tai patvirtina ir labai geri banko rezultatai, pasiekti bendrovės „Blackrock Solutions“ atliekamo vertinimo metu. Tie ketinimai bus užtikrinti Graikijos ir HFSF atstovavimu banko direktorių valdyboje. |
| --- | --- |

(154)

Dėl priemonių proporcingumo bankas pažymėjo, kad nuo 2009 m. jis pakoregavo savo skolinimo praktiką ir taiko griežtesnius paskolų teikimo kriterijus, paskolos sutarties nutraukimo prieš terminą sąlygas ir mažesnes paskolų ribas. Nuo 2009 m. pirmojo ketvirčio visus prašymus dėl tam tikrą sumą viršijančių išmokų peržiūrėjo ir patvirtino vykdomojo direktoriaus pavaduotojas ir direktorius (grupės kreditas). Bankas nekeis Graikijos bankui pateiktame verslo plane išdėstytos dabartinės verslo praktikos ir nepažeis dabartinių skolinimo standartų. Tie standartai buvo vieni griežčiausių sektoriuje – tai patvirtina ir labai geri banko rezultatai, pasiekti bendrovės „Blackrock Solutions“ atliekamo vertinimo metu. Tie ketinimai bus užtikrinti Graikijos ir HFSF atstovavimu banko direktorių valdyboje.

| (155) | Kalbant apie Komisijos pasiūlymą paskirti už stebėseną atsakingą patikėtinį, banko nuomone, nuodugnią stebėseną jau vykdo kelios trečiosios šalys, kaip antai Graikijos bankas, išorės auditoriai, Graikijos atstovas ir HFSF atstovai. |
| --- | --- |

(155)

Kalbant apie Komisijos pasiūlymą paskirti už stebėseną atsakingą patikėtinį, banko nuomone, nuodugnią stebėseną jau vykdo kelios trečiosios šalys, kaip antai Graikijos bankas, išorės auditoriai, Graikijos atstovas ir HFSF atstovai.

4.2.   KITO GRAIKIJOS BANKO PASTABOS

| (156) | 2013 m. sausio 3 d. Komisija gavo vieno Graikijos banko pateiktas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“. Tas Graikijos bankas teigė, kad HFSF vykdomas Graikijos bankų rekapitalizavimas iš esmės yra sveikintinas žingsnis užtikrinant tvirtesnę ir gyvybingesnę bankų sistemą, ir nepareiškė prieštaravimų dėl banko rekapitalizavimo. |
| --- | --- |

(156)

2013 m. sausio 3 d. Komisija gavo vieno Graikijos banko pateiktas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“. Tas Graikijos bankas teigė, kad HFSF vykdomas Graikijos bankų rekapitalizavimas iš esmės yra sveikintinas žingsnis užtikrinant tvirtesnę ir gyvybingesnę bankų sistemą, ir nepareiškė prieštaravimų dėl banko rekapitalizavimo.

| (157) | Tačiau išreikšdamas visišką paramą HFSF vykdomam Graikijos bankų rekapitalizavimui tas Graikijos bankas paaiškino, kad, siekiant sumažinti konkurencijos iškraipymus ir išvengti diskriminacijos, HFSF vykdomo rekapitalizavimo galimybe panašiomis sąlygomis turėtų galėti pasinaudoti visi Graikijoje veikiantys bankai. |
| --- | --- |

(157)

Tačiau išreikšdamas visišką paramą HFSF vykdomam Graikijos bankų rekapitalizavimui tas Graikijos bankas paaiškino, kad, siekiant sumažinti konkurencijos iškraipymus ir išvengti diskriminacijos, HFSF vykdomo rekapitalizavimo galimybe panašiomis sąlygomis turėtų galėti pasinaudoti visi Graikijoje veikiantys bankai.

5.   GRAIKIJOS PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO

| (158) | 2012 m. rugsėjo 5 d. Graikija pateikė Graikijos banko ir HFSF parengtas pastabas. |
| --- | --- |

(158)

2012 m. rugsėjo 5 d. Graikija pateikė Graikijos banko ir HFSF parengtas pastabas.

5.1.   GRAIKIJOS BANKO PASTABOS

| (159) | Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo Graikijos bankas pažymėjo, kad 18 mlrd. EUR kapitalo suma, kuria 2012 m. gegužės mėn. HFSF rekapitalizavo keturis didžiausius Graikijos bankus, buvo mažesnė nei galutinė suma, kuri reikalinga tam, kad tie bankai palaipsniui pasiektų ir išlaikytų 10 % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientą iki 2012 m. birželio mėn. ir 7 % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientą pagal trejų metų nepalankiausių sąlygų scenarijų. Jis taip pat pažymėjo, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas yra laikinas, atsižvelgiant į tai, kad rekapitalizavimo procesas bus užbaigtas tiems keturiems bankams padidinus akcinį kapitalą. |
| --- | --- |

(159)

Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo Graikijos bankas pažymėjo, kad 18 mlrd. EUR kapitalo suma, kuria 2012 m. gegužės mėn. HFSF rekapitalizavo keturis didžiausius Graikijos bankus, buvo mažesnė nei galutinė suma, kuri reikalinga tam, kad tie bankai palaipsniui pasiektų ir išlaikytų 10 % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientą iki 2012 m. birželio mėn. ir 7 % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientą pagal trejų metų nepalankiausių sąlygų scenarijų. Jis taip pat pažymėjo, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas yra laikinas, atsižvelgiant į tai, kad rekapitalizavimo procesas bus užbaigtas tiems keturiems bankams padidinus akcinį kapitalą.

| (160) | Graikijos bankas taip pat pareiškė, kad didžiausių Graikijos bankų rekapitalizavimas yra ilgesnės trukmės Graikijos bankų sektoriaus restruktūrizavimo dalis. Jis pažymėjo, kad tuo atveju, kai bankas lieka privačiose rankose, vadovybė tikriausiai liks ta pati, tačiau jei bankas priklausytų valstybei (t. y. HFSF), HFSF galėtų paskirti naują vadovybę, kurią bet kokiu atveju vertins Graikijos bankas. Graikijos bankas pažymėjo, kad jis nuolat vertina kiekvieno banko valdymo sistemą, valdymo tinkamumą ir rizikos profilį siekdamas užtikrinti, kad nebūtų prisiimama pernelyg didelė rizika. Jis taip pat nurodė, kad HFSF jau paskyrė atstovus rekapitalizuotų bankų direktorių valdybose. |
| --- | --- |

(160)

Graikijos bankas taip pat pareiškė, kad didžiausių Graikijos bankų rekapitalizavimas yra ilgesnės trukmės Graikijos bankų sektoriaus restruktūrizavimo dalis. Jis pažymėjo, kad tuo atveju, kai bankas lieka privačiose rankose, vadovybė tikriausiai liks ta pati, tačiau jei bankas priklausytų valstybei (t. y. HFSF), HFSF galėtų paskirti naują vadovybę, kurią bet kokiu atveju vertins Graikijos bankas. Graikijos bankas pažymėjo, kad jis nuolat vertina kiekvieno banko valdymo sistemą, valdymo tinkamumą ir rizikos profilį siekdamas užtikrinti, kad nebūtų prisiimama pernelyg didelė rizika. Jis taip pat nurodė, kad HFSF jau paskyrė atstovus rekapitalizuotų bankų direktorių valdybose.

| (161) | Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Graikijos bankas pareiškė, kad banko rekapitalizavimas buvo apribotas siekiant užtikrinti, kad bankas atitiktų tuo metu taikomus minimalaus kapitalo reikalavimus (8 %). Jis taip pat nurodė, kad ilgą laikotarpį prieš rekapitalizavimo priemonių taikymą lėmė smarkiai pablogėjusios veiklos sąlygos Graikijoje ir PSD programos poveikis, viso projekto sudėtingumas ir poreikis užtikrinti kuo didesnį privačių investuotojų dalyvavimą didinant akcinį kapitalą. |
| --- | --- |

(161)

Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Graikijos bankas pareiškė, kad banko rekapitalizavimas buvo apribotas siekiant užtikrinti, kad bankas atitiktų tuo metu taikomus minimalaus kapitalo reikalavimus (8 %). Jis taip pat nurodė, kad ilgą laikotarpį prieš rekapitalizavimo priemonių taikymą lėmė smarkiai pablogėjusios veiklos sąlygos Graikijoje ir PSD programos poveikis, viso projekto sudėtingumas ir poreikis užtikrinti kuo didesnį privačių investuotojų dalyvavimą didinant akcinį kapitalą.

| (162) | Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo proporcingumo Graikijos bankas nurodė, kad visapusiškas restruktūrizavimo plano, kuris turi būti pateiktas Komisijai, įgyvendinimas bus užtikrintas tuo, kad HFSF balsavimo teisių sustabdymas bus panaikintas, jei, inter alia, restruktūrizavimo planas bus iš esmės pažeistas. Graikijos bankas taip pat pareiškė, kad banko sunkumai kilo ne dėl banko vadovybės nepakankamai įvertintos rizikos ar agresyvių komercinių veiksmų. |
| --- | --- |

(162)

Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo proporcingumo Graikijos bankas nurodė, kad visapusiškas restruktūrizavimo plano, kuris turi būti pateiktas Komisijai, įgyvendinimas bus užtikrintas tuo, kad HFSF balsavimo teisių sustabdymas bus panaikintas, jei, inter alia, restruktūrizavimo planas bus iš esmės pažeistas. Graikijos bankas taip pat pareiškė, kad banko sunkumai kilo ne dėl banko vadovybės nepakankamai įvertintos rizikos ar agresyvių komercinių veiksmų.

5.2.   HFSF PASTABOS

| (163) | Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo HFSF, aptardamas klausimą dėl galimo valstybės kišimosi tuo atveju, jei valstybė per HFSF suteikia dideles valstybės pagalbos sumas, o HFSF turi visas balsavimo teises, nurodė, kad HFSF lėšomis finansuojami bankai nėra laikomi viešaisiais ar valstybės kontroliuojamais subjektais ir kad jie nebus valstybės kontroliuojami HFSF įvykdžius nuolatinį jų rekapitalizavimą. HFSF nurodė, kad jis yra visiškai nepriklausomas privatinės teisės reglamentuojamas juridinis asmuo, turintis teisę savarankiškai priimti sprendimus. Remiantis HFSF įstatymo 16C straipsnio 2 dalimi, pagal kurią kredito įstaigos, kurioms HFSF suteikė kapitalo paramą, nepriklauso viešajam sektoriui plačiąja prasme, HFSF nėra kontroliuojamas valdžios sektoriaus. HFSF taip pat pabrėžė savo valdymo struktūrą. |
| --- | --- |

(163)

Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo HFSF, aptardamas klausimą dėl galimo valstybės kišimosi tuo atveju, jei valstybė per HFSF suteikia dideles valstybės pagalbos sumas, o HFSF turi visas balsavimo teises, nurodė, kad HFSF lėšomis finansuojami bankai nėra laikomi viešaisiais ar valstybės kontroliuojamais subjektais ir kad jie nebus valstybės kontroliuojami HFSF įvykdžius nuolatinį jų rekapitalizavimą. HFSF nurodė, kad jis yra visiškai nepriklausomas privatinės teisės reglamentuojamas juridinis asmuo, turintis teisę savarankiškai priimti sprendimus. Remiantis HFSF įstatymo 16C straipsnio 2 dalimi, pagal kurią kredito įstaigos, kurioms HFSF suteikė kapitalo paramą, nepriklauso viešajam sektoriui plačiąja prasme, HFSF nėra kontroliuojamas valdžios sektoriaus. HFSF taip pat pabrėžė savo valdymo struktūrą.

| (164) | Dėl HFSF kišimosi į banko valdymą HFSF pažymėjo, kad jis gerbs banko savarankiškumą ir nesikiš į kasdienį jo valdymą, nes jo vaidmuo yra apribotas HFSF įstatymo nuostatomis. Jis nurodė, kad nebus jokio valstybės kišimosi ar koordinavimo, o banko sprendimai dėl skolinimo proceso (inter alia, dėl įkaito, kainų nustatymo ir paskolos gavėjų mokymo) bus priimami remiantis komerciniais kriterijais. |
| --- | --- |

(164)

Dėl HFSF kišimosi į banko valdymą HFSF pažymėjo, kad jis gerbs banko savarankiškumą ir nesikiš į kasdienį jo valdymą, nes jo vaidmuo yra apribotas HFSF įstatymo nuostatomis. Jis nurodė, kad nebus jokio valstybės kišimosi ar koordinavimo, o banko sprendimai dėl skolinimo proceso (inter alia, dėl įkaito, kainų nustatymo ir paskolos gavėjų mokymo) bus priimami remiantis komerciniais kriterijais.

| (165) | HFSF nurodė, kad HFSF įstatyme ir išankstinio pasirašymo susitarime numatytos tinkamos apsaugos priemonės, kad esami privatūs akcininkai negalėtų prisiimti pernelyg didelės rizikos. Jis nurodė tokius elementus: i) HFSF atstovų paskyrimą nepriklausomais vykdomųjų įgaliojimų neturinčiais banko direktorių valdybos nariais ir jų dalyvavimą komitetuose, ii) HFSF atliekamą išsamų banko patikrinimą ir iii) faktą, kad po galutinio rekapitalizavimo jo balsavimo teisės bus apribotos tik tol, kol bankas laikysis restruktūrizavimo plano sąlygų. |
| --- | --- |

(165)

HFSF nurodė, kad HFSF įstatyme ir išankstinio pasirašymo susitarime numatytos tinkamos apsaugos priemonės, kad esami privatūs akcininkai negalėtų prisiimti pernelyg didelės rizikos. Jis nurodė tokius elementus: i) HFSF atstovų paskyrimą nepriklausomais vykdomųjų įgaliojimų neturinčiais banko direktorių valdybos nariais ir jų dalyvavimą komitetuose, ii) HFSF atliekamą išsamų banko patikrinimą ir iii) faktą, kad po galutinio rekapitalizavimo jo balsavimo teisės bus apribotos tik tol, kol bankas laikysis restruktūrizavimo plano sąlygų.

| (166) | HFSF nurodė, kad nustatytos tinkamos priemonės siekiant užtikrinti, kad bankai, kurių veikloje dalyvauja HFSF, tarpusavyje nesidalytų neskelbtina komercine informacija. Tos priemonės apima skirtingų HFSF atstovų paskyrimą tuose bankuose, tiems atstovams nustatytus įgaliojimus, kuriais konkrečiai užtikrinama, kad vienas atstovas neperduotų informacijos kitam, ir aiškias vidaus taisykles tiems atstovams neperduoti neskelbtinos komercinės bankų informacijos. Be to, HFSF nurodė, kad jis savo teisėmis bankų atžvilgiu naudojasi taip, kad neužkirstų kelio veiksmingai konkurencijai, jos neribotų, neiškraipytų, reikšmingai nesumažintų ir nevaržytų. Galiausiai HFSF nurodė, kad jo direktorių valdybos nariams ir darbuotojams taikomos griežtos konfidencialumo taisyklės ir patikėtinių pareigos, jie privalo laikytis su HFSF reikalais susijusios profesinės paslapties nuostatų. |
| --- | --- |

(166)

HFSF nurodė, kad nustatytos tinkamos priemonės siekiant užtikrinti, kad bankai, kurių veikloje dalyvauja HFSF, tarpusavyje nesidalytų neskelbtina komercine informacija. Tos priemonės apima skirtingų HFSF atstovų paskyrimą tuose bankuose, tiems atstovams nustatytus įgaliojimus, kuriais konkrečiai užtikrinama, kad vienas atstovas neperduotų informacijos kitam, ir aiškias vidaus taisykles tiems atstovams neperduoti neskelbtinos komercinės bankų informacijos. Be to, HFSF nurodė, kad jis savo teisėmis bankų atžvilgiu naudojasi taip, kad neužkirstų kelio veiksmingai konkurencijai, jos neribotų, neiškraipytų, reikšmingai nesumažintų ir nevaržytų. Galiausiai HFSF nurodė, kad jo direktorių valdybos nariams ir darbuotojams taikomos griežtos konfidencialumo taisyklės ir patikėtinių pareigos, jie privalo laikytis su HFSF reikalais susijusios profesinės paslapties nuostatų.

6.   PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU ATE IR TRIJŲ KIPRO BANKŲ VEIKLOS GRAIKIJOJE ĮSIGIJIMU, VERTINIMAS

6.1.   PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU ATE, VERTINIMAS

| (167) | Sprendime dėl ATE restruktūrizavimo Komisija padarė išvadą, kad šio sprendimo 58 ir 108 konstatuojamosiose dalyse aprašytos priemonės yra valstybės pagalba ir kad tos priemonės suderinamos su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(167)

Sprendime dėl ATE restruktūrizavimo Komisija padarė išvadą, kad šio sprendimo 58 ir 108 konstatuojamosiose dalyse aprašytos priemonės yra valstybės pagalba ir kad tos priemonės suderinamos su vidaus rinka.

| (168) | Sprendime dėl ATE likvidavimo Komisija padarė išvadą, kad šio sprendimo 109 ir 110 konstatuojamosiose dalyse aprašytos priemonės yra valstybės pagalba perduotai ATE veiklai. Be to, Komisija padarė išvadą, kad pagalba ATE suderinama su vidaus rinka tik jei perduotos ATE veiklos integravimas būtų įgyvendintas pagal planą, o banko, perėmusio perduotą ATE veiklą, restruktūrizavimo planas leistų atkurti ilgalaikį banko gyvybingumą. Ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas bus nustatytas 7.6.2 skirsnyje. |
| --- | --- |

(168)

Sprendime dėl ATE likvidavimo Komisija padarė išvadą, kad šio sprendimo 109 ir 110 konstatuojamosiose dalyse aprašytos priemonės yra valstybės pagalba perduotai ATE veiklai. Be to, Komisija padarė išvadą, kad pagalba ATE suderinama su vidaus rinka tik jei perduotos ATE veiklos integravimas būtų įgyvendintas pagal planą, o banko, perėmusio perduotą ATE veiklą, restruktūrizavimo planas leistų atkurti ilgalaikį banko gyvybingumą. Ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas bus nustatytas 7.6.2 skirsnyje.

| (169) | Todėl Komisijai nereikia minėtų priemonių iš naujo vertinti ir ji patvirtina, kad tos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(169)

Todėl Komisijai nereikia minėtų priemonių iš naujo vertinti ir ji patvirtina, kad tos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka.

6.2.   PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU TRIJŲ KIPRO BANKŲ VEIKLA GRAIKIJOJE, VERTINIMAS (C PRIEMONĖ)

6.2.1.   Pagalbos buvimas ir dydis

| (170) | Komisija turi nustatyti, ar C priemonės atveju buvo suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagal tą nuostatą valstybės pagalba – tai iš valstybės narės išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(170)

Komisija turi nustatyti, ar C priemonės atveju buvo suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagal tą nuostatą valstybės pagalba – tai iš valstybės narės išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (171) | HFSF įsipareigojimas rekapitalizuoti banką 524 mln. EUR suma buvo prisiimtas 2013 m. kovo mėn. vykstant konkursui dėl perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimo. Taigi priemonė suteikta 2013 m. kovo mėn. Faktinis rekapitalizavimas įvykdytas įgyvendinant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (89). |
| --- | --- |

(171)

HFSF įsipareigojimas rekapitalizuoti banką 524 mln. EUR suma buvo prisiimtas 2013 m. kovo mėn. vykstant konkursui dėl perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimo. Taigi priemonė suteikta 2013 m. kovo mėn. Faktinis rekapitalizavimas įvykdytas įgyvendinant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (89).

| (172) | Banką rekapitalizavo HFSF, t. y. subjektas, kuris yra Graikijos įsteigtas ir finansuojamas bankams remti, taigi pagalba išmokėta naudojantis valstybės ištekliais. |
| --- | --- |

(172)

Banką rekapitalizavo HFSF, t. y. subjektas, kuris yra Graikijos įsteigtas ir finansuojamas bankams remti, taigi pagalba išmokėta naudojantis valstybės ištekliais.

| (173) | Kalbant apie valstybės pagalbos gavėją, rekapitalizavimas, kaip paaiškinta 72 konstatuojamojoje dalyje, buvo skirtas kapitalo poreikiams, kurie susidarytų įsigijus perduotą Kipro bankų veiklą, padengti. Be to, rekapitalizavimo priemone galėtų pasinaudoti bet kuris Graikijos bankas, kuris įsigytų perduotą Kipro bankų veiklą. Banko pasiūlyme, pateiktame HFSF tvirtinti, atsižvelgta į HFSF vykdomo rekapitalizavimo galimybę. Tuo metu Graikijos bankai neturėjo pakankamai kapitalo ir nė vienas iš jų nebūtų įsigijęs perduotos Kipro bankų veiklos, jeigu nebūtų pažadėtas rekapitalizavimas. Todėl nors oficialus HFSF suteikto kapitalo gavėjas yra bankas, Komisija mano, kad valstybės pagalba buvo suteikta perduotai Kipro bankų veiklai, nes ta priemone sudaromos sąlygos tą veiklą parduoti vienam iš Graikijos bankų. Jei bankas nebūtų rekapitalizuotas, tos veiklos Graikijos bankas nebūtų įsigijęs. Ta veikla būtų likusi ypatingų sunkumų patiriančiose grupėse (ir „Cyprus Popular Bank“, ir Kipro bankas, atsižvelgiant į didelius jų kapitalo poreikius, buvo pertvarkomi), todėl tikriausiai būtų žlugusi arba bent jau nukentėjusi nuo didelio indėlių atsiėmimo. Kalbant apie pranašumo buvimą, Komisija taip pat pažymi, kad HFSF vykdomas banko rekapitalizavimas neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo: esant tokiam dideliam netikrumui, įprastomis rinkos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas nebūtų įsipareigojęs skirti bankui didelę kapitalo sumą ateityje, iš anksto nežinodamas būsimos injekcijos sąlygų (t. y. emisijos kainos). |
| --- | --- |

(173)

Kalbant apie valstybės pagalbos gavėją, rekapitalizavimas, kaip paaiškinta 72 konstatuojamojoje dalyje, buvo skirtas kapitalo poreikiams, kurie susidarytų įsigijus perduotą Kipro bankų veiklą, padengti. Be to, rekapitalizavimo priemone galėtų pasinaudoti bet kuris Graikijos bankas, kuris įsigytų perduotą Kipro bankų veiklą. Banko pasiūlyme, pateiktame HFSF tvirtinti, atsižvelgta į HFSF vykdomo rekapitalizavimo galimybę. Tuo metu Graikijos bankai neturėjo pakankamai kapitalo ir nė vienas iš jų nebūtų įsigijęs perduotos Kipro bankų veiklos, jeigu nebūtų pažadėtas rekapitalizavimas. Todėl nors oficialus HFSF suteikto kapitalo gavėjas yra bankas, Komisija mano, kad valstybės pagalba buvo suteikta perduotai Kipro bankų veiklai, nes ta priemone sudaromos sąlygos tą veiklą parduoti vienam iš Graikijos bankų. Jei bankas nebūtų rekapitalizuotas, tos veiklos Graikijos bankas nebūtų įsigijęs. Ta veikla būtų likusi ypatingų sunkumų patiriančiose grupėse (ir „Cyprus Popular Bank“, ir Kipro bankas, atsižvelgiant į didelius jų kapitalo poreikius, buvo pertvarkomi), todėl tikriausiai būtų žlugusi arba bent jau nukentėjusi nuo didelio indėlių atsiėmimo. Kalbant apie pranašumo buvimą, Komisija taip pat pažymi, kad HFSF vykdomas banko rekapitalizavimas neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo: esant tokiam dideliam netikrumui, įprastomis rinkos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas nebūtų įsipareigojęs skirti bankui didelę kapitalo sumą ateityje, iš anksto nežinodamas būsimos injekcijos sąlygų (t. y. emisijos kainos).

| (174) | Be to, priemonė yra prima facie atrankioji, nes ji taikoma tik perduotai Kipro bankų veiklai (kiekvieno iš tų bankų veikla sudaro įmonę), o ne bet kuriai kitai įmonei. |
| --- | --- |

(174)

Be to, priemonė yra prima facie atrankioji, nes ji taikoma tik perduotai Kipro bankų veiklai (kiekvieno iš tų bankų veikla sudaro įmonę), o ne bet kuriai kitai įmonei.

| (175) | Pagaliau perduota Kipro bankų veikla, t. y. trijų Kipro bankų filialai Graikijoje, konkuruoja su kitais bankais, įskaitant Graikijoje veikiančias ar potencialiai suinteresuotas patekti į Graikijos rinką užsienio bankų patronuojamąsias įmones. Taigi tos veiklos sanavimas iškraipo konkurenciją ir daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(175)

Pagaliau perduota Kipro bankų veikla, t. y. trijų Kipro bankų filialai Graikijoje, konkuruoja su kitais bankais, įskaitant Graikijoje veikiančias ar potencialiai suinteresuotas patekti į Graikijos rinką užsienio bankų patronuojamąsias įmones. Taigi tos veiklos sanavimas iškraipo konkurenciją ir daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (176) | Todėl Komisija daro išvadą, kad HFSF įvykdytas 524 mln. EUR dydžio banko rekapitalizavimas yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(176)

Todėl Komisija daro išvadą, kad HFSF įvykdytas 524 mln. EUR dydžio banko rekapitalizavimas yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

Valstybės pagalbos gavėjas

| (177) | Kaip jau paaiškinta 173 konstatuojamojoje dalyje, Komisija HFSF išmokėtų EFSF obligacijų gavėju laiko perduotą Kipro bankų veiklą. |
| --- | --- |

(177)

Kaip jau paaiškinta 173 konstatuojamojoje dalyje, Komisija HFSF išmokėtų EFSF obligacijų gavėju laiko perduotą Kipro bankų veiklą.

| (178) | Be to, kaip paaiškinta 71 ir 173 konstatuojamosiose dalyse, perduotą Kipro bankų veiklą, t. y. trijų Kipro bankų filialus Graikijoje, kitas bankas turėjo įsigyti dėl finansinio stabilumo priežasčių, o ypač todėl, kad trijų Kipro bankų padėtis buvo labai sunki. Todėl perduotos Kipro bankų veiklos pardavimas ir tai, ar pardavimas yra valstybės pagalba pirkėjui, t. y. bankui, turėtų būti nagrinėjamas pagal Restruktūrizavimo komunikato (90) skirsnį „Gyvybingumo atkūrimas parduodant banką“. |
| --- | --- |

(178)

Be to, kaip paaiškinta 71 ir 173 konstatuojamosiose dalyse, perduotą Kipro bankų veiklą, t. y. trijų Kipro bankų filialus Graikijoje, kitas bankas turėjo įsigyti dėl finansinio stabilumo priežasčių, o ypač todėl, kad trijų Kipro bankų padėtis buvo labai sunki. Todėl perduotos Kipro bankų veiklos pardavimas ir tai, ar pardavimas yra valstybės pagalba pirkėjui, t. y. bankui, turėtų būti nagrinėjamas pagal Restruktūrizavimo komunikato (90) skirsnį „Gyvybingumo atkūrimas parduodant banką“.

| (179) | To pardavimo tikslais Graikijos bankas nusprendė susisiekti tik su didžiausiais Graikijoje veikiančiais šalies bankais, iš jų neįpareigojančius pasiūlymus pateikė tik bankas ir dar du bankai. Tik bankas pateikė tinkamą įpareigojantį pasiūlymą. Nors buvo susisiekta su ribotu kiekiu pirkėjų, negalima paneigti, kad konkursas buvo viešas, atsižvelgiant į tai, kad buvo pagrįsta nesitikėti oficialių pasiūlymų iš kitų investuotojų. Iš tikrųjų, tuo metu dėl Graikijos bankų sistemos, kuri dėl gilaus ir ilgo nuosmukio patyrė didelių paskolų nuostolių, finansinio nestabilumo Graikijoje esantys užsienio bankai pardavė arba ketino parduoti savo Graikijoje vykdomą veiklą (pvz., „Geniki“, MBG, „Emporiki Bank“). Kitaip tariant, jie traukėsi iš Graikijos rinkos ir neieškojo naujų investavimo galimybių Graikijoje. Be to, pagrįstai galima manyti, kad tokia veikla būtų susidomėjęs tik toks investuotojas, kuris sugebėtų greitai stabilizuoti įsigytą veiklą ir užtikrinti jos gyvybingumą, t. y. didelė bankų grupė. Galiausiai dėl labai trumpo termino, per kurį pardavimo sandoris turėjo būti baigtas – tai lėmė finansų krizė, kurios sąlygomis veikė parduodami bankai – užsienio bankų ar kitokių investuotojų dalyvavimas pardavimo procedūroje buvo mažai tikėtinas, nes prieš pateikdami oficialų pasiūlymą tie investuotojai paprastai būtų norėję atlikti išsamų parduodamo turto patikrinimą. |
| --- | --- |

(179)

To pardavimo tikslais Graikijos bankas nusprendė susisiekti tik su didžiausiais Graikijoje veikiančiais šalies bankais, iš jų neįpareigojančius pasiūlymus pateikė tik bankas ir dar du bankai. Tik bankas pateikė tinkamą įpareigojantį pasiūlymą. Nors buvo susisiekta su ribotu kiekiu pirkėjų, negalima paneigti, kad konkursas buvo viešas, atsižvelgiant į tai, kad buvo pagrįsta nesitikėti oficialių pasiūlymų iš kitų investuotojų. Iš tikrųjų, tuo metu dėl Graikijos bankų sistemos, kuri dėl gilaus ir ilgo nuosmukio patyrė didelių paskolų nuostolių, finansinio nestabilumo Graikijoje esantys užsienio bankai pardavė arba ketino parduoti savo Graikijoje vykdomą veiklą (pvz., „Geniki“, MBG, „Emporiki Bank“). Kitaip tariant, jie traukėsi iš Graikijos rinkos ir neieškojo naujų investavimo galimybių Graikijoje. Be to, pagrįstai galima manyti, kad tokia veikla būtų susidomėjęs tik toks investuotojas, kuris sugebėtų greitai stabilizuoti įsigytą veiklą ir užtikrinti jos gyvybingumą, t. y. didelė bankų grupė. Galiausiai dėl labai trumpo termino, per kurį pardavimo sandoris turėjo būti baigtas – tai lėmė finansų krizė, kurios sąlygomis veikė parduodami bankai – užsienio bankų ar kitokių investuotojų dalyvavimas pardavimo procedūroje buvo mažai tikėtinas, nes prieš pateikdami oficialų pasiūlymą tie investuotojai paprastai būtų norėję atlikti išsamų parduodamo turto patikrinimą.

| (180) | Todėl Komisija daro išvadą, kad perduotos Kipro bankų veiklos pardavimo kaina buvo rinkos kaina, o įtarimas dėl pagalbos pirkėjui, t. y. bankui, gali būti atmestas. |
| --- | --- |

(180)

Todėl Komisija daro išvadą, kad perduotos Kipro bankų veiklos pardavimo kaina buvo rinkos kaina, o įtarimas dėl pagalbos pirkėjui, t. y. bankui, gali būti atmestas.

6.2.2.   Teisinis suderinamumo vertinimo pagrindas

| (181) | Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“. |
| --- | --- |

(181)

Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“.

| (182) | Komisija pripažino, kad pasaulio finansų krizė gali sukelti didelių kurios nors valstybės narės ekonomikos sutrikimų ir kad tie sutrikimai gali būti atitaisyti paramos bankams priemonėmis. Tai patvirtinta 2008 m. Bankų komunikate, Kapitalo atkūrimo komunikate ir Restruktūrizavimo komunikate. Komisija ir toliau mano, kad, atsižvelgiant į vėl kilusią įtampą finansų rinkose, reikalavimai valstybės pagalbai patvirtinti pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą yra įvykdyti. Komisija šią nuomonę patvirtino priimdama 2011 m. Pratęsimo komunikatą (91) ir 2013 m. Bankų komunikatą (92). |
| --- | --- |

(182)

Komisija pripažino, kad pasaulio finansų krizė gali sukelti didelių kurios nors valstybės narės ekonomikos sutrikimų ir kad tie sutrikimai gali būti atitaisyti paramos bankams priemonėmis. Tai patvirtinta 2008 m. Bankų komunikate, Kapitalo atkūrimo komunikate ir Restruktūrizavimo komunikate. Komisija ir toliau mano, kad, atsižvelgiant į vėl kilusią įtampą finansų rinkose, reikalavimai valstybės pagalbai patvirtinti pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą yra įvykdyti. Komisija šią nuomonę patvirtino priimdama 2011 m. Pratęsimo komunikatą (91) ir 2013 m. Bankų komunikatą (92).

| (183) | Graikijos ekonomikos atžvilgiu savo sprendimuose, kuriais patvirtinama ir pratęsiama Graikijos bankams skirta paramos schema, taip pat patvirtindama Graikijos atskiriems bankams suteiktas valstybės pagalbos priemones (93) Komisija pripažino, kad esama didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų grėsmės ir kad valstybės parama bankams yra tinkama priemonė tiems sutrikimams atitaisyti. Todėl teisinis pagalbos priemonių vertinimo pagrindas turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas. |
| --- | --- |

(183)

Graikijos ekonomikos atžvilgiu savo sprendimuose, kuriais patvirtinama ir pratęsiama Graikijos bankams skirta paramos schema, taip pat patvirtindama Graikijos atskiriems bankams suteiktas valstybės pagalbos priemones (93) Komisija pripažino, kad esama didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų grėsmės ir kad valstybės parama bankams yra tinkama priemonė tiems sutrikimams atitaisyti. Todėl teisinis pagalbos priemonių vertinimo pagrindas turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas.

| (184) | Per finansų krizę Komisija nustatė skirtingoms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate. |
| --- | --- |

(184)

Per finansų krizę Komisija nustatė skirtingoms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate.

| (185) | Pagal 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą siekiant, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus:






  a) | tinkamumo: pagalba turi būti tikslinga, kad ja būtų galima veiksmingai pašalinti didelius ekonomikos sutrikimus. Taip nebūtų, jeigu priemonė būtų netinkama sutrikimams atitaisyti; |
| --- | --- | --- |

(185)

Pagal 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą siekiant, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus:

a)

tinkamumo: pagalba turi būti tikslinga, kad ja būtų galima veiksmingai pašalinti didelius ekonomikos sutrikimus. Taip nebūtų, jeigu priemonė būtų netinkama sutrikimams atitaisyti;

| b) | būtinumo: savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti. Todėl ji turi būti apribota iki mažiausios sumos, būtinos tikslui pasiekti, o jos forma turi labiausiai tikti sutrikimams atitaisyti; |
| --- | --- |

b)

būtinumo: savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti. Todėl ji turi būti apribota iki mažiausios sumos, būtinos tikslui pasiekti, o jos forma turi labiausiai tikti sutrikimams atitaisyti;

| c) | proporcingumo: turi būti užtikrinta tinkama teigiamo priemonės poveikio ir konkurencijos iškraipymų pusiausvyra, kad iškraipymai būtų apriboti iki minimumo, būtino priemonės tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

c)

proporcingumo: turi būti užtikrinta tinkama teigiamo priemonės poveikio ir konkurencijos iškraipymų pusiausvyra, kad iškraipymai būtų apriboti iki minimumo, būtino priemonės tikslams pasiekti.

| (186) | Per finansų krizę Komisija nustatė skirtingoms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate. |
| --- | --- |

(186)

Per finansų krizę Komisija nustatė skirtingoms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate.

| (187) | Kapitalo atkūrimo komunikate pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio. |
| --- | --- |

(187)

Kapitalo atkūrimo komunikate pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio.

| (188) | Galiausiai Restruktūrizavimo komunikate Komisija paaiškino, kaip ji vertins restruktūrizavimo planus. Vertindama banko restruktūrizavimo planą pagal Restruktūrizavimo komunikatą Komisija atsižvelgs į visas 11 lentelėje išvardytas priemones. |
| --- | --- |

(188)

Galiausiai Restruktūrizavimo komunikate Komisija paaiškino, kaip ji vertins restruktūrizavimo planus. Vertindama banko restruktūrizavimo planą pagal Restruktūrizavimo komunikatą Komisija atsižvelgs į visas 11 lentelėje išvardytas priemones.

6.2.3.   C pagalbos priemonės atitiktis 2008 m. Bankų komunikatui ir Kapitalo atkūrimo komunikatui

6.2.3.1.   Tinkamumas

| (189) | Dėl priemonės, t. y. HFSF įsipareigojimo rekapitalizuoti banką 524 mln. EUR suma, tinkamumo Komisija mano, kad priemonė yra tinkama, nes ji leido trijų Kipro bankų veiklą Graikijoje parduoti bankui. |
| --- | --- |

(189)

Dėl priemonės, t. y. HFSF įsipareigojimo rekapitalizuoti banką 524 mln. EUR suma, tinkamumo Komisija mano, kad priemonė yra tinkama, nes ji leido trijų Kipro bankų veiklą Graikijoje parduoti bankui.

| (190) | Netaikant tos priemonės, nė vienas Graikijos bankas, įskaitant banką, nebūtų norėjęs įsigyti perduotos Kipro bankų veiklos tuo metu, kai joks ne Graikijoje veikiantis bankas nenorėjo patekti į tą rinką. Jeigu perduota Kipro bankų veikla nebūtų buvusi įsigyta, tai veiklai ir ypač Graikijos filialų indėliams būtų kilusi grėsmė. Taigi priemone užtikrinta, kad bus išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Tuo remdamasi Komisija mano, kad kaip sanavimo pagalba priemonė yra tinkama. |
| --- | --- |

(190)

Netaikant tos priemonės, nė vienas Graikijos bankas, įskaitant banką, nebūtų norėjęs įsigyti perduotos Kipro bankų veiklos tuo metu, kai joks ne Graikijoje veikiantis bankas nenorėjo patekti į tą rinką. Jeigu perduota Kipro bankų veikla nebūtų buvusi įsigyta, tai veiklai ir ypač Graikijos filialų indėliams būtų kilusi grėsmė. Taigi priemone užtikrinta, kad bus išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Tuo remdamasi Komisija mano, kad kaip sanavimo pagalba priemonė yra tinkama.

6.2.3.2.   Būtinumas

| (191) | Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina priemonės tikslui pasiekti. Tai reiškia, kad, pvz., kapitalo injekcija turi būti apribota iki mažiausios sumos, būtinos tam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(191)

Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina priemonės tikslui pasiekti. Tai reiškia, kad, pvz., kapitalo injekcija turi būti apribota iki mažiausios sumos, būtinos tam tikslui pasiekti.

| (192) | Tuo metu, kai Graikijos bankams buvo labai sunku gauti kapitalo, priemonė buvo skirta kapitalo poreikiams, kurie susidarytų už perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimą sumokėjus pirkimo kainą, padengti, kad toks įsigijimas galėtų įvykti. |
| --- | --- |

(192)

Tuo metu, kai Graikijos bankams buvo labai sunku gauti kapitalo, priemonė buvo skirta kapitalo poreikiams, kurie susidarytų už perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimą sumokėjus pirkimo kainą, padengti, kad toks įsigijimas galėtų įvykti.

| (193) | Be to, Komisija teigiamai vertina tai, kad pagalba suteikta kapitalo injekcijos forma vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, nes HFSF gavo tokios pat vertės paprastųjų akcijų, o ne suteikė bankui dotaciją. |
| --- | --- |

(193)

Be to, Komisija teigiamai vertina tai, kad pagalba suteikta kapitalo injekcijos forma vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, nes HFSF gavo tokios pat vertės paprastųjų akcijų, o ne suteikė bankui dotaciją.

| (194) | Taigi priemonė yra būtina siekiant apriboti Graikijos bankų sistemos ir visos ekonomikos sutrikimus. |
| --- | --- |

(194)

Taigi priemonė yra būtina siekiant apriboti Graikijos bankų sistemos ir visos ekonomikos sutrikimus.

6.2.3.3.   Proporcingumas

| (195) | Veikla, kuriai suteikta pagalba, buvo parduota po to, kai Graikijos valdžios institucijos paskelbė konkursą. Be to, įsigyta veikla buvo greitai integruota į banką. Pagalba nesudarė sąlygų tam, kad veikla, kuriai suteikta pagalba, būtų toliau vykdoma kaip savarankiška konkuruojanti veikla rinkoje. |
| --- | --- |

(195)

Veikla, kuriai suteikta pagalba, buvo parduota po to, kai Graikijos valdžios institucijos paskelbė konkursą. Be to, įsigyta veikla buvo greitai integruota į banką. Pagalba nesudarė sąlygų tam, kad veikla, kuriai suteikta pagalba, būtų toliau vykdoma kaip savarankiška konkuruojanti veikla rinkoje.

| (196) | Pagalbos suma buvo palyginti maža, nes ji atitinka maždaug 3 % visų perduotos Kipro bankų veiklos grynųjų paskolų (arba maždaug 3 % pagal riziką įvertinto turto) (94). |
| --- | --- |

(196)

Pagalbos suma buvo palyginti maža, nes ji atitinka maždaug 3 % visų perduotos Kipro bankų veiklos grynųjų paskolų (arba maždaug 3 % pagal riziką įvertinto turto) (94).

| (197) | Todėl Komisija mano, jog priemonė sumanyta taip, kad būtų sumažintas netinkamas konkurencijos iškraipymas. |
| --- | --- |

(197)

Todėl Komisija mano, jog priemonė sumanyta taip, kad būtų sumažintas netinkamas konkurencijos iškraipymas.

6.2.3.4.   Išvada dėl atitikties 2008 m. Bankų komunikatui ir Kapitalo atkūrimo komunikatui

| (198) | Remiantis 189–197 konstatuojamosiose dalyse pateikta analize daroma išvada, kad HFSF įvykdytas 524 mln. EUR dydžio banko rekapitalizavimas buvo tinkamas, būtinas siekiant apriboti Graikijos bankų sistemos ir visos ekonomikos sutrikimus ir sumanytas taip, kad būtų sumažintas netinkamas konkurencijos iškraipymas, taip pat atitinka 2008 m. Bankų komunikatą ir Kapitalo atkūrimo komunikatą. |
| --- | --- |

(198)

Remiantis 189–197 konstatuojamosiose dalyse pateikta analize daroma išvada, kad HFSF įvykdytas 524 mln. EUR dydžio banko rekapitalizavimas buvo tinkamas, būtinas siekiant apriboti Graikijos bankų sistemos ir visos ekonomikos sutrikimus ir sumanytas taip, kad būtų sumažintas netinkamas konkurencijos iškraipymas, taip pat atitinka 2008 m. Bankų komunikatą ir Kapitalo atkūrimo komunikatą.

6.2.4.   Pagalbos priemonės atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui

| (199) | Kaip paaiškinta 178 konstatuojamojoje dalyje, perduotos Kipro bankų veiklos pardavimui taikomas Restruktūrizavimo komunikato skirsnis „Gyvybingumo atkūrimas parduodant banką“. Pagal Restruktūrizavimo komunikato 17 punktą sunkumų patiriančio banko pardavimo kitai finansų įstaigai atveju turi būti laikomasi reikalavimų, susijusių su gyvybingumu, nuosavu įnašu ir konkurencijos iškraipymo ribojimu). |
| --- | --- |

(199)

Kaip paaiškinta 178 konstatuojamojoje dalyje, perduotos Kipro bankų veiklos pardavimui taikomas Restruktūrizavimo komunikato skirsnis „Gyvybingumo atkūrimas parduodant banką“. Pagal Restruktūrizavimo komunikato 17 punktą sunkumų patiriančio banko pardavimo kitai finansų įstaigai atveju turi būti laikomasi reikalavimų, susijusių su gyvybingumu, nuosavu įnašu ir konkurencijos iškraipymo ribojimu).

6.2.4.1.   Ilgalaikio perduotos Kipro bankų veiklos gyvybingumo atkūrimas ją parduodant

| (200) | Restruktūrizavimo komunikato 17 punkte paaiškinama, kad sunkumų patiriančio banko pardavimas kitai finansų įstaigai gali padėti atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir pasitikėjimą rinka, jei perkantysis subjektas yra gyvybingas ir geba perimti sunkumų patiriantį banką. |
| --- | --- |

(200)

Restruktūrizavimo komunikato 17 punkte paaiškinama, kad sunkumų patiriančio banko pardavimas kitai finansų įstaigai gali padėti atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir pasitikėjimą rinka, jei perkantysis subjektas yra gyvybingas ir geba perimti sunkumų patiriantį banką.

| (201) | Bankas sėkmingai integravo perduotą Kipro bankų veiklą. Kaip nurodyta 7.6 skirsnyje, remiantis restruktūrizavimo planu bankas gali būti laikomas gyvybingu subjektu. Todėl tai, kad Kipro bankų veikla perduota bankui, leidžia atkurti ilgalaikį tos veiklos gyvybingumą. |
| --- | --- |

(201)

Bankas sėkmingai integravo perduotą Kipro bankų veiklą. Kaip nurodyta 7.6 skirsnyje, remiantis restruktūrizavimo planu bankas gali būti laikomas gyvybingu subjektu. Todėl tai, kad Kipro bankų veikla perduota bankui, leidžia atkurti ilgalaikį tos veiklos gyvybingumą.

6.2.4.2.   Nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas

| (202) | Dėl trijų Kipro bankų akcininkų įnašo restruktūrizavimo išlaidoms padengti Komisija pažymi, kad trys Kipro bankai perduotą Kipro bankų veiklą pardavė ne pagal balansinę vertę, bet pagal vertę, patikslintą atsižvelgiant į PIMCO ataskaitą. Be to, net ir patikslinus vertę, trys Kipro bankai bankui perdavė daugiau turto nei įsipareigojimų. Todėl pasiektas pakankamas akcininkų dalijimasis našta, nes perduotos Kipro bankų veiklos vertės nuostolius padengė jos pardavėjai. |
| --- | --- |

(202)

Dėl trijų Kipro bankų akcininkų įnašo restruktūrizavimo išlaidoms padengti Komisija pažymi, kad trys Kipro bankai perduotą Kipro bankų veiklą pardavė ne pagal balansinę vertę, bet pagal vertę, patikslintą atsižvelgiant į PIMCO ataskaitą. Be to, net ir patikslinus vertę, trys Kipro bankai bankui perdavė daugiau turto nei įsipareigojimų. Todėl pasiektas pakankamas akcininkų dalijimasis našta, nes perduotos Kipro bankų veiklos vertės nuostolius padengė jos pardavėjai.

6.2.4.3.   Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės

| (203) | Dėl konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių Restruktūrizavimo komunikato 30 punkte nustatyta, kad „Komisija, vertindama tokių priemonių poreikį, atskaitos tašku laiko banko veiklos, kurią atitinkamas bankas vykdys užbaigus patikimą restruktūrizavimo planą, dydį, mastą ir apimtį. ... Tokių priemonių pobūdis ir pavidalas priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, nuo pagalbos sumos, sąlygų ir aplinkybių, kuriomis suteikta pagalba, ir antra, nuo rinkos ar rinkų, kurioje (-se) pagalbą gaunantis bankas veiks, ypatybių“. |
| --- | --- |

(203)

Dėl konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių Restruktūrizavimo komunikato 30 punkte nustatyta, kad „Komisija, vertindama tokių priemonių poreikį, atskaitos tašku laiko banko veiklos, kurią atitinkamas bankas vykdys užbaigus patikimą restruktūrizavimo planą, dydį, mastą ir apimtį. ... Tokių priemonių pobūdis ir pavidalas priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, nuo pagalbos sumos, sąlygų ir aplinkybių, kuriomis suteikta pagalba, ir antra, nuo rinkos ar rinkų, kurioje (-se) pagalbą gaunantis bankas veiks, ypatybių“.

| (204) | Kaip aprašyta 196 konstatuojamojoje dalyje, pagalbos suma atitinka maždaug 3 % pagal riziką įvertinto perduotos Kipro bankų veiklos turto. Todėl Komisija mano, kad ji palyginti maža, atsižvelgiant į tai, kad ta suma leido parduoti perduotą Kipro bankų veiklą ir, kaip paaiškinta 190 konstatuojamojoje dalyje, užtikrinti, kad būtų išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. |
| --- | --- |

(204)

Kaip aprašyta 196 konstatuojamojoje dalyje, pagalbos suma atitinka maždaug 3 % pagal riziką įvertinto perduotos Kipro bankų veiklos turto. Todėl Komisija mano, kad ji palyginti maža, atsižvelgiant į tai, kad ta suma leido parduoti perduotą Kipro bankų veiklą ir, kaip paaiškinta 190 konstatuojamojoje dalyje, užtikrinti, kad būtų išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas.

| (205) | Po perduotos Kipro bankų veiklos pardavimo filialai Graikijoje nustojo veikę kaip savarankiški konkurentai, nes jie buvo visiškai integruoti į banką. |
| --- | --- |

(205)

Po perduotos Kipro bankų veiklos pardavimo filialai Graikijoje nustojo veikę kaip savarankiški konkurentai, nes jie buvo visiškai integruoti į banką.

| (206) | Komisija daro išvadą, kad atsižvelgiant į tai, jog perduotai Kipro bankų veiklai suteikta palyginti maža pagalbos suma ir ta veikla nebus toliau vykdoma kaip savarankiška konkuruojanti veikla, nėra jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo. |
| --- | --- |

(206)

Komisija daro išvadą, kad atsižvelgiant į tai, jog perduotai Kipro bankų veiklai suteikta palyginti maža pagalbos suma ir ta veikla nebus toliau vykdoma kaip savarankiška konkuruojanti veikla, nėra jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo.

6.2.4.4.   Išvada dėl atitikties Restruktūrizavimo komunikatui

| (207) | Remiantis 199–206 konstatuojamosiose dalyse pateikta analize daroma išvada, kad perduotos Kipro bankų veiklos pardavimu ir jos integravimu į banką užtikrinamas ilgalaikis jos gyvybingumas, pagalba yra apribota iki mažiausios būtinos sumos ir nėra jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo. |
| --- | --- |

(207)

Remiantis 199–206 konstatuojamosiose dalyse pateikta analize daroma išvada, kad perduotos Kipro bankų veiklos pardavimu ir jos integravimu į banką užtikrinamas ilgalaikis jos gyvybingumas, pagalba yra apribota iki mažiausios būtinos sumos ir nėra jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo.

| (208) | Todėl HFSF įvykdytas 524 mln. EUR dydžio banko rekapitalizavimas turėtų būti pripažintas suderinamu su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(208)

Todėl HFSF įvykdytas 524 mln. EUR dydžio banko rekapitalizavimas turėtų būti pripažintas suderinamu su vidaus rinka.

7.   BANKUI SUTEIKTOS PAGALBOS VERTINIMAS

7.1.   PAGALBOS BUVIMAS IR DYDIS

| (209) | Komisija turi nustatyti, ar bankui buvo suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(209)

Komisija turi nustatyti, ar bankui buvo suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

7.1.1.   Pagalba priemonių, suteiktų pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, atveju

7.1.1.1.   Valstybės parama likvidumui padidinti, suteikta pagal garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones (L1 priemonė)

| (210) | Sprendimuose, kuriais patvirtinama ir pratęsiama Graikijos bankams skirta paramos schema (95), Komisija jau nustatė, kad pagal tą schemą suteikta parama likvidumui padidinti yra valstybės pagalba. 2011 m. bankas išleido iš viso 9,9 mlrd. EUR vertės valstybės garantuojamų obligacijų. Graikija taip pat bankui paskolino 1 289 mln. EUR Vyriausybės obligacijų. 2014 m. kovo mėn. pabaigoje likutinė valstybės garantuojamų obligacijų ir Vyriausybės obligacijų suma sudarė atitinkamai 9,9 mlrd. EUR ir 1 024 mln. EUR (96). Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą teikiama būsima parama likvidumui padidinti taip pat būtų laikoma valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(210)

Sprendimuose, kuriais patvirtinama ir pratęsiama Graikijos bankams skirta paramos schema (95), Komisija jau nustatė, kad pagal tą schemą suteikta parama likvidumui padidinti yra valstybės pagalba. 2011 m. bankas išleido iš viso 9,9 mlrd. EUR vertės valstybės garantuojamų obligacijų. Graikija taip pat bankui paskolino 1 289 mln. EUR Vyriausybės obligacijų. 2014 m. kovo mėn. pabaigoje likutinė valstybės garantuojamų obligacijų ir Vyriausybės obligacijų suma sudarė atitinkamai 9,9 mlrd. EUR ir 1 024 mln. EUR (96). Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą teikiama būsima parama likvidumui padidinti taip pat būtų laikoma valstybės pagalba.

7.1.1.2.   Valstybės rekapitalizavimo priemonė, suteikta pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę (A priemonė)

| (211) | 2008 m. lapkričio 19 d. sprendime dėl Graikijos bankams skirtos paramos schemos Komisija jau nustatė, kad pagal tos schemos rekapitalizavimo priemonę vykdomas rekapitalizavimas yra valstybės pagalba. Bankas gavo 750 mln. EUR privilegijuotosiomis akcijomis, tai sudaro 2,1 % pagal riziką įvertinto banko turto (97). |
| --- | --- |

(211)

2008 m. lapkričio 19 d. sprendime dėl Graikijos bankams skirtos paramos schemos Komisija jau nustatė, kad pagal tos schemos rekapitalizavimo priemonę vykdomas rekapitalizavimas yra valstybės pagalba. Bankas gavo 750 mln. EUR privilegijuotosiomis akcijomis, tai sudaro 2,1 % pagal riziką įvertinto banko turto (97).

7.1.2.   Pagalba valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti atveju (L2 priemonė)

| (212) | 2008 m. Bankų komunikato 51 punkte Komisija paaiškino, kad finansų įstaigoms skirtos centrinių bankų lėšos nėra valstybės pagalba, jeigu įvykdomos visos keturios sąlygos, susijusios su finansų įstaigos mokumu, priemonės užtikrinimu įkaitu, finansų įstaigai taikomomis palūkanomis ir priešpriešinės valstybės garantijos netaikymu. Kadangi bankui suteikta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti visų tų keturių sąlygų neatitinka, visų pirma todėl, kad yra valstybės garantuojama ir suteikta kartu su kitomis paramos priemonėmis, negalima daryti išvados, kad valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(212)

2008 m. Bankų komunikato 51 punkte Komisija paaiškino, kad finansų įstaigoms skirtos centrinių bankų lėšos nėra valstybės pagalba, jeigu įvykdomos visos keturios sąlygos, susijusios su finansų įstaigos mokumu, priemonės užtikrinimu įkaitu, finansų įstaigai taikomomis palūkanomis ir priešpriešinės valstybės garantijos netaikymu. Kadangi bankui suteikta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti visų tų keturių sąlygų neatitinka, visų pirma todėl, kad yra valstybės garantuojama ir suteikta kartu su kitomis paramos priemonėmis, negalima daryti išvados, kad valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti nėra valstybės pagalba.

| (213) | Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus. Pirma, kadangi ta priemonė apima Graikijos bankui skirtą valstybės garantiją, visus nuostolius padengs valstybė. Todėl priemonė susijusi su valstybės ištekliais. Skubi parama likvidumui padidinti leidžia bankams gauti finansavimą tuo metu, kai jie neturi galimybės naudotis didmeninio finansavimo rinka ir įprastinėmis Eurosistemos refinansavimo operacijomis. Todėl valstybės garantuojama skubia parama likvidumui padidinti bankui suteikiamas pranašumas. Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti yra teikiama tik bankų sektoriui, todėl priemonė yra atrankioji. Dėl to, kad valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti leidžia bankui toliau veikti rinkoje, kartu užtikrinant, kad bankas vykdytų įsipareigojimus ir jam nereikėtų pasitraukti iš rinkos, ji iškraipo konkurenciją. Kadangi bankas veikia kitose valstybėse narėse, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia arba būtų potencialiai suinteresuotos veikti Graikijoje, bankui suteiktas pranašumas daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(213)

Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus. Pirma, kadangi ta priemonė apima Graikijos bankui skirtą valstybės garantiją, visus nuostolius padengs valstybė. Todėl priemonė susijusi su valstybės ištekliais. Skubi parama likvidumui padidinti leidžia bankams gauti finansavimą tuo metu, kai jie neturi galimybės naudotis didmeninio finansavimo rinka ir įprastinėmis Eurosistemos refinansavimo operacijomis. Todėl valstybės garantuojama skubia parama likvidumui padidinti bankui suteikiamas pranašumas. Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti yra teikiama tik bankų sektoriui, todėl priemonė yra atrankioji. Dėl to, kad valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti leidžia bankui toliau veikti rinkoje, kartu užtikrinant, kad bankas vykdytų įsipareigojimus ir jam nereikėtų pasitraukti iš rinkos, ji iškraipo konkurenciją. Kadangi bankas veikia kitose valstybėse narėse, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia arba būtų potencialiai suinteresuotos veikti Graikijoje, bankui suteiktas pranašumas daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (214) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė) yra valstybės pagalba. Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti suma laikui bėgant kito. 2012 m. gruodžio 31 d. ji buvo maždaug 31,4 mlrd. EUR. Smarkiai sumažėjus paramos sumai 2013 m., tų metų pabaigoje ji sudarė tik 750 mln. EUR. |
| --- | --- |

(214)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė) yra valstybės pagalba. Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti suma laikui bėgant kito. 2012 m. gruodžio 31 d. ji buvo maždaug 31,4 mlrd. EUR. Smarkiai sumažėjus paramos sumai 2013 m., tų metų pabaigoje ji sudarė tik 750 mln. EUR.

7.1.3.   Pagalba priemonių, suteiktų per HFSF, atveju

7.1.3.1.   Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė)

| (215) | Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 5.1 skirsnyje Komisija jau padarė išvadą, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas yra valstybės pagalba. Gautas kapitalas sudarė 4,7 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

(215)

Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 5.1 skirsnyje Komisija jau padarė išvadą, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas yra valstybės pagalba. Gautas kapitalas sudarė 4,7 mlrd. EUR.

7.1.3.2.   Antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B2 priemonė)

| (216) | B2 priemonė buvo įgyvendinta naudojantis HFSF ištekliais, taigi, kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 65 konstatuojamojoje dalyje, naudojami valstybės ištekliai. |
| --- | --- |

(216)

B2 priemonė buvo įgyvendinta naudojantis HFSF ištekliais, taigi, kaip paaiškinta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 65 konstatuojamojoje dalyje, naudojami valstybės ištekliai.

| (217) | Kalbant apie pranašumo buvimą, dėl B2 priemonės banko kapitalo pakankamumo rodiklis padidėjo tiek, kad bankas gali toliau veikti rinkoje ir naudotis Eurosistemos finansavimu. Be to, atlygį už B2 priemonę sudarė sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas ir papildomas 1 % mokestis. Dėl to, kad tas atlygis yra akivaizdžiai mažesnis negu atlygis už panašias kapitalo priemones rinkoje, bankas tikrai nebūtų galėjęs tokiomis sąlygomis pritraukti to kapitalo rinkoje. Taigi B2 priemone bankui suteiktas pranašumas iš valstybės išteklių. Priemone galėjo pasinaudoti tik bankas, todėl ji yra atrankaus pobūdžio. |
| --- | --- |

(217)

Kalbant apie pranašumo buvimą, dėl B2 priemonės banko kapitalo pakankamumo rodiklis padidėjo tiek, kad bankas gali toliau veikti rinkoje ir naudotis Eurosistemos finansavimu. Be to, atlygį už B2 priemonę sudarė sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas ir papildomas 1 % mokestis. Dėl to, kad tas atlygis yra akivaizdžiai mažesnis negu atlygis už panašias kapitalo priemones rinkoje, bankas tikrai nebūtų galėjęs tokiomis sąlygomis pritraukti to kapitalo rinkoje. Taigi B2 priemone bankui suteiktas pranašumas iš valstybės išteklių. Priemone galėjo pasinaudoti tik bankas, todėl ji yra atrankaus pobūdžio.

| (218) | Dėl B2 priemonės banko padėtis sustiprėjo, nes bankui buvo suteikti finansiniai ištekliai, kad jis toliau atitiktų kapitalo reikalavimus, taigi buvo iškraipyta konkurencija. Kadangi bankas veikia kitų valstybių narių bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia arba būtų potencialiai suinteresuotos veikti Graikijoje, B2 priemonė daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(218)

Dėl B2 priemonės banko padėtis sustiprėjo, nes bankui buvo suteikti finansiniai ištekliai, kad jis toliau atitiktų kapitalo reikalavimus, taigi buvo iškraipyta konkurencija. Kadangi bankas veikia kitų valstybių narių bankų rinkose, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia arba būtų potencialiai suinteresuotos veikti Graikijoje, B2 priemonė daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (219) | Komisija mano, kad B2 priemonė yra valstybės pagalba. Nacionalinės valdžios institucijos pranešė apie ją kaip apie pagalbą. Gautas kapitalas sudarė 1 553 mln. EUR. |
| --- | --- |

(219)

Komisija mano, kad B2 priemonė yra valstybės pagalba. Nacionalinės valdžios institucijos pranešė apie ją kaip apie pagalbą. Gautas kapitalas sudarė 1 553 mln. EUR.

7.1.3.3.   Įsipareigojimo raštas (B3 priemonė)

| (220) | B3 priemone HFSF įsipareigojo suteikti papildomo kapitalo, būtino banko rekapitalizavimui užbaigti, iki sumos, kurios Graikijos bankas prašė atlikdamas 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Savo išteklius HFSF gauna iš valstybės. Todėl raštu įsipareigojama skirti valstybės išteklius. Aplinkybės, kuriomis HFSF gali teikti paramą finansų įstaigoms, yra tiksliai apibrėžtos ir apribotos įstatymais. Atitinkamai tų valstybės išteklių naudojimas priskiriamas valstybei. HFSF įsipareigojo suteikti iki 1 082 mln. EUR papildomo kapitalo. |
| --- | --- |

(220)

B3 priemone HFSF įsipareigojo suteikti papildomo kapitalo, būtino banko rekapitalizavimui užbaigti, iki sumos, kurios Graikijos bankas prašė atlikdamas 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Savo išteklius HFSF gauna iš valstybės. Todėl raštu įsipareigojama skirti valstybės išteklius. Aplinkybės, kuriomis HFSF gali teikti paramą finansų įstaigoms, yra tiksliai apibrėžtos ir apribotos įstatymais. Atitinkamai tų valstybės išteklių naudojimas priskiriamas valstybei. HFSF įsipareigojo suteikti iki 1 082 mln. EUR papildomo kapitalo.

| (221) | Įsipareigojimo raštu bankui suteiktas pranašumas, nes juo indėlininkai užtikrinami, kad bankas sugebės gauti visą reikiamą kapitalo sumą, t. y. HFSF suteiks kapitalą, jei bankui nepavyktų pritraukti kapitalo rinkoje. Tas įsipareigojimas taip pat padėjo rinkoje pritraukti privataus kapitalo, nes investuotojai buvo užtikrinti, kad jei bankas rinkoje negalėtų gauti dalies kapitalo, jį suteiks HFSF. Joks privatus investuotojas nebūtų sutikęs įsipareigoti, kol dar nežinomos rekapitalizavimo sąlygos, ir tuo metu bankas neturėjo galimybės naudotis kapitalo rinkomis. Tas pranašumas yra atrankusis, nes jis nebuvo suteiktas visiems Graikijoje veikiantiems bankams. |
| --- | --- |

(221)

Įsipareigojimo raštu bankui suteiktas pranašumas, nes juo indėlininkai užtikrinami, kad bankas sugebės gauti visą reikiamą kapitalo sumą, t. y. HFSF suteiks kapitalą, jei bankui nepavyktų pritraukti kapitalo rinkoje. Tas įsipareigojimas taip pat padėjo rinkoje pritraukti privataus kapitalo, nes investuotojai buvo užtikrinti, kad jei bankas rinkoje negalėtų gauti dalies kapitalo, jį suteiks HFSF. Joks privatus investuotojas nebūtų sutikęs įsipareigoti, kol dar nežinomos rekapitalizavimo sąlygos, ir tuo metu bankas neturėjo galimybės naudotis kapitalo rinkomis. Tas pranašumas yra atrankusis, nes jis nebuvo suteiktas visiems Graikijoje veikiantiems bankams.

| (222) | Kadangi bankas veikia kitose valstybėse narėse, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia arba būtų potencialiai suinteresuotos veikti Graikijoje, B3 priemonė taip pat gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškraipyti konkurenciją. |
| --- | --- |

(222)

Kadangi bankas veikia kitose valstybėse narėse, o kitų valstybių narių finansų įstaigos veikia arba būtų potencialiai suinteresuotos veikti Graikijoje, B3 priemonė taip pat gali daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškraipyti konkurenciją.

| (223) | Todėl B3 priemonė yra valstybės pagalba ir Graikijos valdžios institucijos pranešė apie ją kaip apie valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

(223)

Todėl B3 priemonė yra valstybės pagalba ir Graikijos valdžios institucijos pranešė apie ją kaip apie valstybės pagalbą.

7.1.3.4.   HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, siekiant padengti kapitalo poreikius, nustatytus atliekant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (B4 priemonė)

| (224) | HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, siekiant padengti kapitalo poreikius, nustatytus atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (B4 priemonė) – tai dalies pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo (B1 ir B2 priemonės) pakeitimas nuolatiniu rekapitalizavimu 5 891 mln. EUR paprastosiomis akcijomis. Kadangi B4 priemonė yra dalies jau suteiktos pagalbos pakeitimas, ji vis dar susijusi su valstybės ištekliais, bet dėl jos nominali pagalbos suma nepadidėja. Tačiau dėl atitinkamos nominalios pagalbos sumos bankui suteikiamas didesnis pranašumas (taigi iškraipoma konkurencija), nes rekapitalizavimas yra nuolatinis, o ne laikinas, kaip B1 ir B2 priemonių atveju. |
| --- | --- |

(224)

HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, siekiant padengti kapitalo poreikius, nustatytus atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (B4 priemonė) – tai dalies pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo (B1 ir B2 priemonės) pakeitimas nuolatiniu rekapitalizavimu 5 891 mln. EUR paprastosiomis akcijomis. Kadangi B4 priemonė yra dalies jau suteiktos pagalbos pakeitimas, ji vis dar susijusi su valstybės ištekliais, bet dėl jos nominali pagalbos suma nepadidėja. Tačiau dėl atitinkamos nominalios pagalbos sumos bankui suteikiamas didesnis pranašumas (taigi iškraipoma konkurencija), nes rekapitalizavimas yra nuolatinis, o ne laikinas, kaip B1 ir B2 priemonių atveju.

| (225) | Komisija pažymi, kad tokia parama nebuvo suteikta visiems Graikijoje veikiantiems bankams. Dėl konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai Komisija pažymi, kad, pvz., pagalba leido bankui vykdyti veiklą kitose valstybėse narėse. Banko likvidavimo atveju jo veikla užsienyje būtų nutraukta likviduojant arba parduodant tą veiklą. Be to, Graikijoje veikė tam tikri kitų valstybių narių bankai. Taigi priemonė iškraipo konkurenciją ir daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Todėl Komisija mano, kad B4 priemonė yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(225)

Komisija pažymi, kad tokia parama nebuvo suteikta visiems Graikijoje veikiantiems bankams. Dėl konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai Komisija pažymi, kad, pvz., pagalba leido bankui vykdyti veiklą kitose valstybėse narėse. Banko likvidavimo atveju jo veikla užsienyje būtų nutraukta likviduojant arba parduodant tą veiklą. Be to, Graikijoje veikė tam tikri kitų valstybių narių bankai. Taigi priemonė iškraipo konkurenciją ir daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Todėl Komisija mano, kad B4 priemonė yra valstybės pagalba.

7.1.3.5.   Išvada dėl B1, B2, B3 ir B4 priemonių

| (226) | B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagal B1, B2, B3 ir B4 priemones suteiktos valstybės pagalbos suma yra 7 335 mln. EUR. Kaip nurodyta 7.1.3.3 skirsnyje, vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą bankas pritraukė 1 444 mln. EUR privataus kapitalo, todėl tik dalis pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo (B1 ir B2 priemonės) buvo pakeista nuolatiniu rekapitalizavimu (B4 priemonė). HFSF įsipareigoto skirti 1 082 mln. EUR papildomo kapitalo (B3 priemonė) neprireikė, todėl ši suma nebuvo išmokėta. Taigi išmokėta valstybės paramos suma – tai pirmosios ir antrosios tarpinio rekapitalizavimo priemonių suma, t. y. 6 253 mln. EUR, ir dalis tos pagalbos buvo grąžinta per 6 mėnesius 2013 m. pavasario rekapitalizavimo laikotarpiu (B4 priemonė), nes privačių investuotojų dalyvavimas viršijo įsipareigojimo sumą. |
| --- | --- |

(226)

B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagal B1, B2, B3 ir B4 priemones suteiktos valstybės pagalbos suma yra 7 335 mln. EUR. Kaip nurodyta 7.1.3.3 skirsnyje, vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą bankas pritraukė 1 444 mln. EUR privataus kapitalo, todėl tik dalis pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo (B1 ir B2 priemonės) buvo pakeista nuolatiniu rekapitalizavimu (B4 priemonė). HFSF įsipareigoto skirti 1 082 mln. EUR papildomo kapitalo (B3 priemonė) neprireikė, todėl ši suma nebuvo išmokėta. Taigi išmokėta valstybės paramos suma – tai pirmosios ir antrosios tarpinio rekapitalizavimo priemonių suma, t. y. 6 253 mln. EUR, ir dalis tos pagalbos buvo grąžinta per 6 mėnesius 2013 m. pavasario rekapitalizavimo laikotarpiu (B4 priemonė), nes privačių investuotojų dalyvavimas viršijo įsipareigojimo sumą.

| (227) | Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad be absoliučios pagalbos sumos Komisija turi atsižvelgti į pagalbą „lyginant su pagal riziką įvertintu banko turtu“. B1, B2 ir B3 priemonės buvo suteiktos per vienų metų laikotarpį, nuo 2012 m. balandžio mėn. iki 2013 m. gegužės mėn. Per tą laikotarpį, įvykdžius keletą įsigijimų, pagal riziką įvertintas banko turtas smarkiai išaugo. Taigi kyla klausimas, koks pagal riziką įvertinto turto lygis turėtų būti naudojamas ir, konkrečiau, ar valstybės pagalba turėtų būti vertinama remiantis pagal riziką įvertintu turtu, kuris buvo laikotarpio pradžioje ar laikotarpio pabaigoje. B1, B2 ir B3 priemonės skirtos padengti 2012 m. kovo mėn. Graikijos banko nustatytą kapitalo poreikį (2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis). Kitaip tariant, kapitalo poreikiai, kuriuos tomis valstybės paramos priemonėmis siekiama padengti, 2012 m. kovo mėn. jau buvo. Todėl Komisija mano, kad pagal B1, B2 ir B3 priemones suteiktos pagalbos suma turėtų būti lyginama su pagal riziką įvertintu banko turtu 2012 m. kovo 31 d. Taip pat primenama, kad Graikijos bankas po 2012 m. kovo mėn., iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo neatsižvelgė į Graikijos bankų įvykdytus įsigijimus, kad pakoreguotų, sumažindamas arba padidindamas, jų kapitalo poreikius. Tas veiksnys taip pat rodo, kad B1, B2 ir B3 priemonės buvo pagalbos priemonės, susijusios su banko apimtimi, buvusia 2012 m. kovo 31 d. |
| --- | --- |

(227)

Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad be absoliučios pagalbos sumos Komisija turi atsižvelgti į pagalbą „lyginant su pagal riziką įvertintu banko turtu“. B1, B2 ir B3 priemonės buvo suteiktos per vienų metų laikotarpį, nuo 2012 m. balandžio mėn. iki 2013 m. gegužės mėn. Per tą laikotarpį, įvykdžius keletą įsigijimų, pagal riziką įvertintas banko turtas smarkiai išaugo. Taigi kyla klausimas, koks pagal riziką įvertinto turto lygis turėtų būti naudojamas ir, konkrečiau, ar valstybės pagalba turėtų būti vertinama remiantis pagal riziką įvertintu turtu, kuris buvo laikotarpio pradžioje ar laikotarpio pabaigoje. B1, B2 ir B3 priemonės skirtos padengti 2012 m. kovo mėn. Graikijos banko nustatytą kapitalo poreikį (2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis). Kitaip tariant, kapitalo poreikiai, kuriuos tomis valstybės paramos priemonėmis siekiama padengti, 2012 m. kovo mėn. jau buvo. Todėl Komisija mano, kad pagal B1, B2 ir B3 priemones suteiktos pagalbos suma turėtų būti lyginama su pagal riziką įvertintu banko turtu 2012 m. kovo 31 d. Taip pat primenama, kad Graikijos bankas po 2012 m. kovo mėn., iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo neatsižvelgė į Graikijos bankų įvykdytus įsigijimus, kad pakoreguotų, sumažindamas arba padidindamas, jų kapitalo poreikius. Tas veiksnys taip pat rodo, kad B1, B2 ir B3 priemonės buvo pagalbos priemonės, susijusios su banko apimtimi, buvusia 2012 m. kovo 31 d.

| (228) | Bankui suteikta pagalba buvo lygi pirmosios ir antrosios tarpinio rekapitalizavimo priemonių (B1 ir B2 priemonės) ir HFSF įsipareigojimo (B3 priemonė) sumai, t. y. 7 335 mln. EUR arba 21,5 % pagal riziką įvertinto banko turto 2012 m. kovo 31 d. |
| --- | --- |

(228)

Bankui suteikta pagalba buvo lygi pirmosios ir antrosios tarpinio rekapitalizavimo priemonių (B1 ir B2 priemonės) ir HFSF įsipareigojimo (B3 priemonė) sumai, t. y. 7 335 mln. EUR arba 21,5 % pagal riziką įvertinto banko turto 2012 m. kovo 31 d.

| (229) | Bankui išmokėta pagalba buvo lygi pirmosios ir antrosios tarpinio rekapitalizavimo priemonių (B1 ir B2 priemonės) sumai, t. y. 6 253 mln. EUR arba 18,4 % pagal riziką įvertinto banko turto 2012 m. kovo 31 d. |
| --- | --- |

(229)

Bankui išmokėta pagalba buvo lygi pirmosios ir antrosios tarpinio rekapitalizavimo priemonių (B1 ir B2 priemonės) sumai, t. y. 6 253 mln. EUR arba 18,4 % pagal riziką įvertinto banko turto 2012 m. kovo 31 d.

| (230) | Kadangi bankui pavyko pritraukti privataus kapitalo, HFSF bankui galutinai skirta suma paprastosiomis akcijomis sudarė 5 891 mln. EUR, tai sudaro 17,3 % pagal riziką įvertinto banko turto 2012 m. kovo 31 d. |
| --- | --- |

(230)

Kadangi bankui pavyko pritraukti privataus kapitalo, HFSF bankui galutinai skirta suma paprastosiomis akcijomis sudarė 5 891 mln. EUR, tai sudaro 17,3 % pagal riziką įvertinto banko turto 2012 m. kovo 31 d.

7.1.4.   Išvada dėl pagalbos buvimo ir visos banko gautos pagalbos sumos

| (231) | A, B1, B2, B3, B4, L1 ir L2 priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Tos priemonės apibendrinamos 11 lentelėje.

  11   lentelė


  Visos banko gautos pagalbos apžvalga










  Nuoroda | Priemonė | Priemonės rūšis | Pagalbos suma | Pagalba / pagal riziką įvertintas turtas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Privilegijuotosios akcijos | Kapitalo parama | 750 mln. EUR | 2,1 % |
| B1
  B2
  B3 | Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas
  Antrasis tarpinis rekapitalizavimas
  Įsipareigojimo raštas | Kapitalo parama | 4 700 mln. EUR
  1 553 mln. EUR
  1 082 mln. EUR | 13,8 %
  4,5 %
  3,2 % |
| Visa bankui suteiktos kapitalo pagalbos suma A + B1 + B2 + B3 | 8 085 mln. EUR | 23,7 % |
| Visa bankui išmokėtos pagalbos suma A + B1 + B2 | 7 003 mln. EUR | 21,6 % |
| B4 | Rekapitalizavimas | Kapitalo parama | 5 891 mln. EUR | 17,3 % |
| Visa bankui išmokėtos kapitalo pagalbos suma, atėmus pagalbą, grąžintą per 6 mėnesius | 6 641 mln. EUR | 19,4 % |
| Nuoroda | Priemonė | Priemonės rūšis | Nominali pagalbos suma |
| L1 | Parama likvidumui padidinti | Garantija
  Paskola, padengta obligacijomis | Garantijos: 9,9 mlrd. EUR
  Paskolos, padengtos obligacijomis: 1,3 mlrd. EUR |
| L2 | Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti | Finansavimas ir garantija | 31,4 mlrd. EUR |
| Visa bankui suteiktos pagalbos likvidumui padidinti suma | 42,6 mlrd. EUR |

(231)

A, B1, B2, B3, B4, L1 ir L2 priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Tos priemonės apibendrinamos 11 lentelėje.

11   lentelė

Visos banko gautos pagalbos apžvalga

Nuoroda

Priemonė

Priemonės rūšis

Pagalbos suma

Pagalba / pagal riziką įvertintas turtas

A

Privilegijuotosios akcijos

Kapitalo parama

750 mln. EUR

2,1 %

B1

B2

B3

Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas

Antrasis tarpinis rekapitalizavimas

Įsipareigojimo raštas

Kapitalo parama

4 700 mln. EUR

1 553 mln. EUR

1 082 mln. EUR

13,8 %

4,5 %

3,2 %

Visa bankui suteiktos kapitalo pagalbos suma A + B1 + B2 + B3

8 085 mln. EUR

23,7 %

Visa bankui išmokėtos pagalbos suma A + B1 + B2

7 003 mln. EUR

21,6 %

B4

Rekapitalizavimas

Kapitalo parama

5 891 mln. EUR

17,3 %

Visa bankui išmokėtos kapitalo pagalbos suma, atėmus pagalbą, grąžintą per 6 mėnesius

6 641 mln. EUR

19,4 %

Nuoroda

Priemonė

Priemonės rūšis

Nominali pagalbos suma

L1

Parama likvidumui padidinti

Garantija

Paskola, padengta obligacijomis

Garantijos: 9,9 mlrd. EUR

Paskolos, padengtos obligacijomis: 1,3 mlrd. EUR

L2

Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti

Finansavimas ir garantija

31,4 mlrd. EUR

Visa bankui suteiktos pagalbos likvidumui padidinti suma

42,6 mlrd. EUR

7.2.   TEISINIS SUDERINAMUMO VERTINIMO PAGRINDAS

| (232) | Kaip nustatyta 183 konstatuojamojoje dalyje, teisinis pagalbos priemonių vertinimo pagrindas turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas (98). |
| --- | --- |

(232)

Kaip nustatyta 183 konstatuojamojoje dalyje, teisinis pagalbos priemonių vertinimo pagrindas turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas (98).

| (233) | Per finansų krizę Komisija nustatė skirtingoms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate. |
| --- | --- |

(233)

Per finansų krizę Komisija nustatė skirtingoms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate.

| (234) | Gairės dėl rekapitalizavimo priemonių pateikiamos Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate. |
| --- | --- |

(234)

Gairės dėl rekapitalizavimo priemonių pateikiamos Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate.

| (235) | Restruktūrizavimo komunikate apibūdinamas požiūris, kurio Komisija laikosi vertindama restruktūrizavimo planus, visų pirma dėl būtinybės atkurti gyvybingumą, užtikrinti tinkamą pagalbos gavėjo įnašą ir riboti konkurencijos iškraipymą. |
| --- | --- |

(235)

Restruktūrizavimo komunikate apibūdinamas požiūris, kurio Komisija laikosi vertindama restruktūrizavimo planus, visų pirma dėl būtinybės atkurti gyvybingumą, užtikrinti tinkamą pagalbos gavėjo įnašą ir riboti konkurencijos iškraipymą.

| (236) | Ta sistema buvo papildyta 2013 m. Bankų komunikatu, kuris taikomas pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta arba kurios suteiktos be išankstinio Komisijos pritarimo po 2013 m. liepos 31 d. |
| --- | --- |

(236)

Ta sistema buvo papildyta 2013 m. Bankų komunikatu, kuris taikomas pagalbos priemonėms, apie kurias pranešta arba kurios suteiktos be išankstinio Komisijos pritarimo po 2013 m. liepos 31 d.

7.2.1.   Teisinis bankui suteiktos paramos likvidumui padidinti (L1 priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas

| (237) | Banko jau gauta parama likvidumui padidinti galutinai patvirtinta priėmus kelis sprendimus, kuriais leista taikyti priemones pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, ir jos pakeitimus bei pratęsimus (99). Bet kokia būsima parama likvidumui padidinti bankui turės būti teikiama pagal tinkamai Komisijos patvirtintą schemą. Prieš suteikiant tokią pagalbą jos sąlygas turės patvirtinti Komisija, todėl šiame sprendime jų išsamiau vertinti nereikia. |
| --- | --- |

(237)

Banko jau gauta parama likvidumui padidinti galutinai patvirtinta priėmus kelis sprendimus, kuriais leista taikyti priemones pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, ir jos pakeitimus bei pratęsimus (99). Bet kokia būsima parama likvidumui padidinti bankui turės būti teikiama pagal tinkamai Komisijos patvirtintą schemą. Prieš suteikiant tokią pagalbą jos sąlygas turės patvirtinti Komisija, todėl šiame sprendime jų išsamiau vertinti nereikia.

7.2.2.   Teisinis privilegijuotųjų akcijų (A priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas

| (238) | 2009 m. rekapitalizavimo privilegijuotosiomis akcijomis priemonė (A priemonė) buvo suteikta pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę, kuri buvo patvirtinta 2008 m. pagal 2008 m. Bankų komunikatą. Todėl jos nereikia iš naujo vertinti pagal 2008 m. Bankų komunikatą, ją reikia vertinti tik pagal Restruktūrizavimo komunikatą. |
| --- | --- |

(238)

2009 m. rekapitalizavimo privilegijuotosiomis akcijomis priemonė (A priemonė) buvo suteikta pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę, kuri buvo patvirtinta 2008 m. pagal 2008 m. Bankų komunikatą. Todėl jos nereikia iš naujo vertinti pagal 2008 m. Bankų komunikatą, ją reikia vertinti tik pagal Restruktūrizavimo komunikatą.

7.2.3.   Teisinis valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (L2 priemonė) suderinamumo vertinimo pagrindas

| (239) | Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (L2 priemonė) suderinamumas turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Po 2013 m. liepos 31 d. be išankstinio Komisijos pritarimo teikiamai valstybės garantuojamai skubiai paramai likvidumui padidinti taikomas 2013 m. Bankų komunikatas. |
| --- | --- |

(239)

Valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (L2 priemonė) suderinamumas turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Po 2013 m. liepos 31 d. be išankstinio Komisijos pritarimo teikiamai valstybės garantuojamai skubiai paramai likvidumui padidinti taikomas 2013 m. Bankų komunikatas.

7.2.4.   Teisinis HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumo vertinimo pagrindas

| (240) | HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumas, ypač dėl atlygio, pirmiausia turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu, Kapitalo atkūrimo komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Sprendime pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ Komisija išreiškė abejonių dėl B1 priemonės suderinamumo su tais komunikatais. Kadangi tos priemonės buvo įgyvendintos iki 2013 m. rugpjūčio 1 d., joms 2013 m. Bankų komunikatas netaikomas. HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumas taip pat turėtų būti vertinamas remiantis Restruktūrizavimo komunikatu. |
| --- | --- |

(240)

HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumas, ypač dėl atlygio, pirmiausia turėtų būti vertinamas remiantis 2008 m. Bankų komunikatu, Kapitalo atkūrimo komunikatu ir 2011 m. Pratęsimo komunikatu. Sprendime pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ Komisija išreiškė abejonių dėl B1 priemonės suderinamumo su tais komunikatais. Kadangi tos priemonės buvo įgyvendintos iki 2013 m. rugpjūčio 1 d., joms 2013 m. Bankų komunikatas netaikomas. HFSF vykdomo rekapitalizavimo (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) suderinamumas taip pat turėtų būti vertinamas remiantis Restruktūrizavimo komunikatu.

7.3.   L2 PRIEMONĖS ATITIKTIS 2008 M. BANKŲ KOMUNIKATUI, KAPITALO ATKŪRIMO KOMUNIKATUI IR 2011 M. PRATĘSIMO KOMUNIKATUI

| (241) | Kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus: tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo. |
| --- | --- |

(241)

Kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus: tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.

| (242) | Kadangi Graikijos bankai nebegalėjo naudotis didmeninėmis rinkomis ir tapo visiškai priklausomi nuo centrinio banko finansavimo, kaip nurodyta 37 konstatuojamojoje dalyje, o bankas negalėjo pasiskolinti pakankamai lėšų naudodamasis įprastinėmis refinansavimo operacijomis, bankas buvo priklausomas nuo valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti, kad pasiektų pakankamą likvidumą ir galėtų vykdyti savo įsipareigojimus. Komisija mano, kad L2 priemonė yra tinkama priemonė dideliems sutrikimams, kuriuos būtų sukėlęs banko įsipareigojimų nevykdymas, atitaisyti. |
| --- | --- |

(242)

Kadangi Graikijos bankai nebegalėjo naudotis didmeninėmis rinkomis ir tapo visiškai priklausomi nuo centrinio banko finansavimo, kaip nurodyta 37 konstatuojamojoje dalyje, o bankas negalėjo pasiskolinti pakankamai lėšų naudodamasis įprastinėmis refinansavimo operacijomis, bankas buvo priklausomas nuo valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti, kad pasiektų pakankamą likvidumą ir galėtų vykdyti savo įsipareigojimus. Komisija mano, kad L2 priemonė yra tinkama priemonė dideliems sutrikimams, kuriuos būtų sukėlęs banko įsipareigojimų nevykdymas, atitaisyti.

| (243) | Kadangi dėl valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti bankui susidaro palyginti didelės finansavimo išlaidos, bankas turi pakankamą paskatą vengti priklausomybės nuo to finansavimo šaltinio savo veiklai plėtoti. Bankas turėjo mokėti [...] baziniais punktais didesnes palūkanas nei įprastinių Eurosistemos refinansavimo operacijų atveju. Be to, bankas turėjo mokėti valstybei [...] bazinių punktų garantijos mokestį. Todėl visos banko valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti išlaidos yra daug didesnės nei įprastos ECB refinansavimo išlaidos. Visų pirma, tų išlaidų skirtumas yra didesnis nei 2011 m. Pratęsimo komunikate nustatytas garantijos mokesčio dydis. Todėl visa valstybės taikomo atlygio suma gali būti laikoma pakankama. Kalbant apie valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti sumą, Graikijos bankas ir ECB ją reguliariai peržiūri atsižvelgdami į faktinius banko poreikius. Jie atidžiai stebi, kaip ji naudojama, ir užtikrina, kad ji būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos. Todėl L2 priemone bankui nesuteikiama perteklinio likvidumo, kuriuo galėtų būti naudojamasi konkurenciją iškreipiančiai veiklai finansuoti. Ta priemonė yra apribota iki mažiausios būtinos sumos. |
| --- | --- |

(243)

Kadangi dėl valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti bankui susidaro palyginti didelės finansavimo išlaidos, bankas turi pakankamą paskatą vengti priklausomybės nuo to finansavimo šaltinio savo veiklai plėtoti. Bankas turėjo mokėti [...] baziniais punktais didesnes palūkanas nei įprastinių Eurosistemos refinansavimo operacijų atveju. Be to, bankas turėjo mokėti valstybei [...] bazinių punktų garantijos mokestį. Todėl visos banko valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti išlaidos yra daug didesnės nei įprastos ECB refinansavimo išlaidos. Visų pirma, tų išlaidų skirtumas yra didesnis nei 2011 m. Pratęsimo komunikate nustatytas garantijos mokesčio dydis. Todėl visa valstybės taikomo atlygio suma gali būti laikoma pakankama. Kalbant apie valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti sumą, Graikijos bankas ir ECB ją reguliariai peržiūri atsižvelgdami į faktinius banko poreikius. Jie atidžiai stebi, kaip ji naudojama, ir užtikrina, kad ji būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos. Todėl L2 priemone bankui nesuteikiama perteklinio likvidumo, kuriuo galėtų būti naudojamasi konkurenciją iškreipiančiai veiklai finansuoti. Ta priemonė yra apribota iki mažiausios būtinos sumos.

| (244) | Taip atidžiai stebint, kaip naudojama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, ir reguliariai tikrinant, ar jos naudojimas yra apribotas iki minimumo, taip pat užtikrinama, kad tas likvidumas būtų proporcingas ir dėl jo nebūtų netinkamai iškraipoma konkurencija. Komisija taip pat pažymi, jog Graikija įsipareigojo, kad bankas įgyvendins restruktūrizavimo planą, kuriuo siekiama sumažinti priklausomybę nuo centrinio banko finansavimo, ir kad bankas laikysis elgesio apribojimų, kaip nagrinėjama 7.6 skirsnyje. Tais veiksniais užtikrinama, kad priklausomybė nuo paramos likvidumui padidinti kuo greičiau pasibaigs ir kad tokia pagalba bus proporcinga. |
| --- | --- |

(244)

Taip atidžiai stebint, kaip naudojama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, ir reguliariai tikrinant, ar jos naudojimas yra apribotas iki minimumo, taip pat užtikrinama, kad tas likvidumas būtų proporcingas ir dėl jo nebūtų netinkamai iškraipoma konkurencija. Komisija taip pat pažymi, jog Graikija įsipareigojo, kad bankas įgyvendins restruktūrizavimo planą, kuriuo siekiama sumažinti priklausomybę nuo centrinio banko finansavimo, ir kad bankas laikysis elgesio apribojimų, kaip nagrinėjama 7.6 skirsnyje. Tais veiksniais užtikrinama, kad priklausomybė nuo paramos likvidumui padidinti kuo greičiau pasibaigs ir kad tokia pagalba bus proporcinga.

| (245) | Todėl L2 priemonė atitinka 2008 m. Bankų komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą. Kadangi 2013 m. Bankų komunikate papildomų reikalavimų dėl garantijų nenustatyta, L2 priemonė taip pat atitinka 2013 m. Bankų komunikatą. |
| --- | --- |

(245)

Todėl L2 priemonė atitinka 2008 m. Bankų komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą. Kadangi 2013 m. Bankų komunikate papildomų reikalavimų dėl garantijų nenustatyta, L2 priemonė taip pat atitinka 2013 m. Bankų komunikatą.

7.4.   B1, B2, B3 IR B4 PRIEMONIŲ ATITIKTIS 2008 M. BANKŲ KOMUNIKATUI, KAPITALO ATKŪRIMO KOMUNIKATUI, 2011 M. PRATĘSIMO KOMUNIKATUI IR 2013 M. BANKŲ KOMUNIKATUI

| (246) | Kaip nurodyta 241 konstatuojamojoje dalyje, pagal 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą siekiant, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus (100): tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo. |
| --- | --- |

(246)

Kaip nurodyta 241 konstatuojamojoje dalyje, pagal 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą siekiant, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus (100): tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo.

| (247) | Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio. |
| --- | --- |

(247)

Kapitalo atkūrimo komunikate ir 2011 m. Pratęsimo komunikate pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio.

7.4.1.   Priemonių tinkamumas

| (248) | Komisija mano, kad HFSF vykdomos rekapitalizavimo operacijos (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) yra tinkamos, nes taikant tas priemones bankas gali laikytis kapitalo reikalavimų. Be HFSF vykdomo rekapitalizavimo bankas nebūtų galėjęs vykdyti veiklos ir būtų netekęs galimybės naudotis ECB refinansavimo operacijomis. |
| --- | --- |

(248)

Komisija mano, kad HFSF vykdomos rekapitalizavimo operacijos (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) yra tinkamos, nes taikant tas priemones bankas gali laikytis kapitalo reikalavimų. Be HFSF vykdomo rekapitalizavimo bankas nebūtų galėjęs vykdyti veiklos ir būtų netekęs galimybės naudotis ECB refinansavimo operacijomis.

| (249) | Šiuo klausimu Komisija sprendime pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ pažymėjo, kad bankas yra vienas didžiausių bankų Graikijoje tiek skolinimo, tiek surinktų indėlių požiūriu. Todėl bankas yra sisteminės svarbos bankas Graikijoje. Taigi banko įsipareigojimų nevykdymo atveju būtų kilę didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų. Tuo metu buvusiomis aplinkybėmis Graikijos finansų įstaigos susidūrė su sunkumais norėdamos gauti finansavimą. Dėl trūkstamo finansavimo jų galimybė teikti paskolas Graikijos ekonomikai buvo ribota. Tokiomis sąlygomis dėl banko įsipareigojimų nevykdymo ekonomikos sutrikimai būtų buvę dar didesni. Be to, B1, B2, B3 ir B4 priemonės daugiausia buvo taikomos dėl PSD programos, labai neįprasto ir nenuspėjamo atvejo, o ne dėl netinkamo banko valdymo ar pernelyg didelės rizikos prisiėmimo. Taigi priemonės iš esmės skirtos PSD programos sukeltoms problemoms spręsti ir padėti išlaikyti Graikijos finansinį stabilumą. |
| --- | --- |

(249)

Šiuo klausimu Komisija sprendime pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ pažymėjo, kad bankas yra vienas didžiausių bankų Graikijoje tiek skolinimo, tiek surinktų indėlių požiūriu. Todėl bankas yra sisteminės svarbos bankas Graikijoje. Taigi banko įsipareigojimų nevykdymo atveju būtų kilę didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų. Tuo metu buvusiomis aplinkybėmis Graikijos finansų įstaigos susidūrė su sunkumais norėdamos gauti finansavimą. Dėl trūkstamo finansavimo jų galimybė teikti paskolas Graikijos ekonomikai buvo ribota. Tokiomis sąlygomis dėl banko įsipareigojimų nevykdymo ekonomikos sutrikimai būtų buvę dar didesni. Be to, B1, B2, B3 ir B4 priemonės daugiausia buvo taikomos dėl PSD programos, labai neįprasto ir nenuspėjamo atvejo, o ne dėl netinkamo banko valdymo ar pernelyg didelės rizikos prisiėmimo. Taigi priemonės iš esmės skirtos PSD programos sukeltoms problemoms spręsti ir padėti išlaikyti Graikijos finansinį stabilumą.

| (250) | Sprendime pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ Komisija pareiškė abejojanti, ar buvo nedelsiant imtasi visų įmanomų priemonių, kad bankui vėl neprireiktų pagalbos ateityje. Kaip nurodyta šio sprendimo 140–141 konstatuojamosiose dalyse, Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą veiksmų, susijusių su banko valdymu ir komercine veikla. Kaip aprašyta 115, 116 ir 117 konstatuojamosiose dalyse, bankas taip pat gerokai restruktūrizavo savo veiklą, nemažai sąnaudų mažinimo priemonių jau įgyvendinta. Taigi Komisijos abejonės buvo išsklaidytos. |
| --- | --- |

(250)

Sprendime pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ Komisija pareiškė abejojanti, ar buvo nedelsiant imtasi visų įmanomų priemonių, kad bankui vėl neprireiktų pagalbos ateityje. Kaip nurodyta šio sprendimo 140–141 konstatuojamosiose dalyse, Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą veiksmų, susijusių su banko valdymu ir komercine veikla. Kaip aprašyta 115, 116 ir 117 konstatuojamosiose dalyse, bankas taip pat gerokai restruktūrizavo savo veiklą, nemažai sąnaudų mažinimo priemonių jau įgyvendinta. Taigi Komisijos abejonės buvo išsklaidytos.

| (251) | Sprendime pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ Komisija taip pat pareiškė abejojanti, ar numatytos pakankamos apsaugos priemonės tuo atveju, jeigu banko kontrolę perimtų valstybė arba jeigu kontrolę išlaikytų privatūs akcininkai, o didžioji nuosavybės dalis priklausytų valstybei. Šio sprendimo 140 ir 141 konstatuojamosiose dalyse aprašytais įsipareigojimais užtikrinama, kad banko kredito operacijos bus vykdomos komerciniais pagrindais, o kasdienė veikla bus apsaugota nuo valstybės kišimosi. HFSF ir banko sutarta santykių palaikymo tvarka taip pat užtikrinama, kad valstybės, kaip pagrindinės akcininkės, interesai būtų apsaugoti nuo to, kad banko vadovybė neprisiimtų pernelyg didelės rizikos. |
| --- | --- |

(251)

Sprendime pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ Komisija taip pat pareiškė abejojanti, ar numatytos pakankamos apsaugos priemonės tuo atveju, jeigu banko kontrolę perimtų valstybė arba jeigu kontrolę išlaikytų privatūs akcininkai, o didžioji nuosavybės dalis priklausytų valstybei. Šio sprendimo 140 ir 141 konstatuojamosiose dalyse aprašytais įsipareigojimais užtikrinama, kad banko kredito operacijos bus vykdomos komerciniais pagrindais, o kasdienė veikla bus apsaugota nuo valstybės kišimosi. HFSF ir banko sutarta santykių palaikymo tvarka taip pat užtikrinama, kad valstybės, kaip pagrindinės akcininkės, interesai būtų apsaugoti nuo to, kad banko vadovybė neprisiimtų pernelyg didelės rizikos.

| (252) | Taigi B1, B2, B3 ir B4 priemonėmis užtikrinama, kad bus išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Imtasi reikšmingų veiksmų siekiant sumažinti būsimus nuostolius ir užtikrinti, kad banko veiklai nekiltų pavojaus dėl netinkamo valdymo. Tuo remdamasi Komisija mano, kad B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra tinkamos. |
| --- | --- |

(252)

Taigi B1, B2, B3 ir B4 priemonėmis užtikrinama, kad bus išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Imtasi reikšmingų veiksmų siekiant sumažinti būsimus nuostolius ir užtikrinti, kad banko veiklai nekiltų pavojaus dėl netinkamo valdymo. Tuo remdamasi Komisija mano, kad B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra tinkamos.

7.4.2.   Būtinumas – pagalbos apribojimas iki mažiausios sumos

| (253) | Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti. Tai reiškia, kad kapitalo injekcija turi būti apribota iki mažiausios sumos, būtinos tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(253)

Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti. Tai reiškia, kad kapitalo injekcija turi būti apribota iki mažiausios sumos, būtinos tikslui pasiekti.

| (254) | Kapitalo paramos sumą Graikijos bankas apskaičiavo atlikdamas 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, siekdamas užtikrinti, kad 2012–2014 m. laikotarpiu banko bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas ir toliau būtų didesnis už tam tikrą lygį, kaip parodyta 3 lentelėje. Taigi B1, B2, B3 ir B4 priemonėmis bankui nesuteikiama jokio perteklinio kapitalo. Kaip paaiškinta 250 konstatuojamojoje dalyje, imtasi veiksmų siekiant sumažinti riziką, kad bankui prireiks papildomos pagalbos ateityje. |
| --- | --- |

(254)

Kapitalo paramos sumą Graikijos bankas apskaičiavo atlikdamas 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, siekdamas užtikrinti, kad 2012–2014 m. laikotarpiu banko bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas ir toliau būtų didesnis už tam tikrą lygį, kaip parodyta 3 lentelėje. Taigi B1, B2, B3 ir B4 priemonėmis bankui nesuteikiama jokio perteklinio kapitalo. Kaip paaiškinta 250 konstatuojamojoje dalyje, imtasi veiksmų siekiant sumažinti riziką, kad bankui prireiks papildomos pagalbos ateityje.

| (255) | Kalbant apie atlygį už pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B1 ir B2 priemonės), Komisija primena, kad tos priemonės suteiktos atitinkamai 2012 m. gegužės ir 2012 m. gruodžio mėn. ir išmokėtos natūra, t. y. EFSF obligacijomis. HFSF kaip atlygį nuo EFSF obligacijų išmokėjimo dienos iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo dienos gavo sukauptas palūkanas už EFSF obligacijas ir 1 % dydžio mokestį (101). Kaip pabrėžta sprendime pradėti procedūrą dėl „Piraeus“, tas atlygis yra mažesnis už Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytą 7–9 % ribą. Tačiau mažesnis atlygis taikomas ribotą laikotarpį – vienus metus už B1 priemonę ir penkis mėnesius už B2 priemonę (t. y. kol tarpinis rekapitalizavimas bus pakeistas standartiniu rekapitalizavimu paprastosiomis akcijomis (B4 priemonė)). Nors dėl pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo esamų akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis nesumažėjo, įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, t. y. pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą iš dalies pakeitus nuolatiniu rekapitalizavimu, ankstesnių akcininkų valdoma dalis smarkiai sumažėjo – jų turima banko nuosavo kapitalo dalis nukrito iki 2,3 %. Taip pasibaigė nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos buvusi neįprasta padėtis. Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ išreikštos abejonės buvo išsklaidytos. |
| --- | --- |

(255)

Kalbant apie atlygį už pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B1 ir B2 priemonės), Komisija primena, kad tos priemonės suteiktos atitinkamai 2012 m. gegužės ir 2012 m. gruodžio mėn. ir išmokėtos natūra, t. y. EFSF obligacijomis. HFSF kaip atlygį nuo EFSF obligacijų išmokėjimo dienos iki 2013 m. pavasario rekapitalizavimo dienos gavo sukauptas palūkanas už EFSF obligacijas ir 1 % dydžio mokestį (101). Kaip pabrėžta sprendime pradėti procedūrą dėl „Piraeus“, tas atlygis yra mažesnis už Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytą 7–9 % ribą. Tačiau mažesnis atlygis taikomas ribotą laikotarpį – vienus metus už B1 priemonę ir penkis mėnesius už B2 priemonę (t. y. kol tarpinis rekapitalizavimas bus pakeistas standartiniu rekapitalizavimu paprastosiomis akcijomis (B4 priemonė)). Nors dėl pirmojo ir antrojo tarpinio rekapitalizavimo esamų akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis nesumažėjo, įvykdžius 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, t. y. pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą iš dalies pakeitus nuolatiniu rekapitalizavimu, ankstesnių akcininkų valdoma dalis smarkiai sumažėjo – jų turima banko nuosavo kapitalo dalis nukrito iki 2,3 %. Taip pasibaigė nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos buvusi neįprasta padėtis. Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ išreikštos abejonės buvo išsklaidytos.

| (256) | Antra, atsižvelgiant į netipinę banko sunkumų atsiradimo priežastį, kai nuostoliai susidarė daugiausia dėl skolos atsisakymo valstybės naudai (PSD programos ir skolos išpirkimo, dėl kurių valstybė gauna reikšmingą naudą, t. y. sumažėja skola) ir dėl užsitęsusio šalies ekonomikos nuosmukio padarinių, Komisija gali pritarti tokiam laikinam nuokrypiui nuo Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytų standartinio atlygio reikalavimų (102). |
| --- | --- |

(256)

Antra, atsižvelgiant į netipinę banko sunkumų atsiradimo priežastį, kai nuostoliai susidarė daugiausia dėl skolos atsisakymo valstybės naudai (PSD programos ir skolos išpirkimo, dėl kurių valstybė gauna reikšmingą naudą, t. y. sumažėja skola) ir dėl užsitęsusio šalies ekonomikos nuosmukio padarinių, Komisija gali pritarti tokiam laikinam nuokrypiui nuo Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytų standartinio atlygio reikalavimų (102).

| (257) | Kalbant apie B3 priemonę, tai buvo įsipareigojimas suteikti kapitalo didinant kapitalą ateityje. Tą 2012 m. gruodžio mėn. prisiimtą įsipareigojimą buvo galima skiriant faktinę kapitalo injekciją 2013 m. gegužės–birželio mėn., t. y. vos po penkių mėnesių, kai bankas ėmėsi didinti kapitalą. Kadangi bankas pritraukė kapitalo iš privačių investuotojų, HFSF nereikėjo skirti kapitalo injekcijos, kaip buvo įsipareigota. Atsižvelgiant į trumpą laikotarpį, kurį tas įsipareigojimas suteikti kapitalo buvo taikomas, ir dėl 256 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių priimtina, kad už tą įsipareigojimą nemokėta jokio atlygio. |
| --- | --- |

(257)

Kalbant apie B3 priemonę, tai buvo įsipareigojimas suteikti kapitalo didinant kapitalą ateityje. Tą 2012 m. gruodžio mėn. prisiimtą įsipareigojimą buvo galima skiriant faktinę kapitalo injekciją 2013 m. gegužės–birželio mėn., t. y. vos po penkių mėnesių, kai bankas ėmėsi didinti kapitalą. Kadangi bankas pritraukė kapitalo iš privačių investuotojų, HFSF nereikėjo skirti kapitalo injekcijos, kaip buvo įsipareigota. Atsižvelgiant į trumpą laikotarpį, kurį tas įsipareigojimas suteikti kapitalo buvo taikomas, ir dėl 256 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių priimtina, kad už tą įsipareigojimą nemokėta jokio atlygio.

| (258) | Kalbant apie B4 priemonę, pagal 2011 m. Pratęsimo komunikato 8 punktą pasirašomų kapitalo injekcijų akcijų kaina turėtų būti pakankamai diskontuota, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą, kad būtų pakankamai užtikrinta, kad valstybė gautų deramą atlygį. Nors B4 priemonės atveju akcijų kainai nebuvo taikomas reikšmingas diskontas, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą, faktiškai teorinei kainai be pasirašymo mokesčio (103) buvo neįmanoma taikyti reikšmingą diskontą. Prieš 2013 m. pavasario rekapitalizavimą banko rinkos kapitalizacija buvo tik keli šimtai milijonų eurų. Tokiomis aplinkybėmis kyla klausimas, ar esami akcininkai turėjo netekti visos savo dalies. Komisija pažymi, kad nustatyta emisijos kaina – 50 % diskontuota vidutinė rinkos kaina 50 dienų prieš siūlomos kainos nustatymo dieną. Komisija taip pat pažymi, kad esamų akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis smarkiai sumažėjo, nes po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo jie turėjo tik 2,3 % banko akcijų. Todėl papildomo diskonto taikymas rinkos kainai būtų turėjęs nedidelį poveikį HFSF atlygiui. Atsižvelgdama į ypatingą Graikijos bankų padėtį, kaip paaiškinta 256 konstatuojamojoje dalyje, ir į tai, kad pagalbos daugiausia prireikė dėl skolos atsisakymo valstybės naudai, Komisija mano, kad valstybės pasirašytų akcijų emisijos kaina buvo pakankamai maža. |
| --- | --- |

(258)

Kalbant apie B4 priemonę, pagal 2011 m. Pratęsimo komunikato 8 punktą pasirašomų kapitalo injekcijų akcijų kaina turėtų būti pakankamai diskontuota, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą, kad būtų pakankamai užtikrinta, kad valstybė gautų deramą atlygį. Nors B4 priemonės atveju akcijų kainai nebuvo taikomas reikšmingas diskontas, patikslinus atsižvelgiant į vertės sumažėjimą, faktiškai teorinei kainai be pasirašymo mokesčio (103) buvo neįmanoma taikyti reikšmingą diskontą. Prieš 2013 m. pavasario rekapitalizavimą banko rinkos kapitalizacija buvo tik keli šimtai milijonų eurų. Tokiomis aplinkybėmis kyla klausimas, ar esami akcininkai turėjo netekti visos savo dalies. Komisija pažymi, kad nustatyta emisijos kaina – 50 % diskontuota vidutinė rinkos kaina 50 dienų prieš siūlomos kainos nustatymo dieną. Komisija taip pat pažymi, kad esamų akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis smarkiai sumažėjo, nes po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo jie turėjo tik 2,3 % banko akcijų. Todėl papildomo diskonto taikymas rinkos kainai būtų turėjęs nedidelį poveikį HFSF atlygiui. Atsižvelgdama į ypatingą Graikijos bankų padėtį, kaip paaiškinta 256 konstatuojamojoje dalyje, ir į tai, kad pagalbos daugiausia prireikė dėl skolos atsisakymo valstybės naudai, Komisija mano, kad valstybės pasirašytų akcijų emisijos kaina buvo pakankamai maža.

| (259) | HFSF taip pat išleido varantus ir po varantą suteikė už kiekvieną naują akciją, kurią pasirašė privatus investuotojas, dalyvaujantis vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą. HFSF tuos varantus suteikė be jokio atlygio. Kaip paaiškinta 106 konstatuojamojoje dalyje, kiekvienas varantas suteikia teisę nustatytais intervalais ir vykdymo kainomis įsigyti 4,48 HFSF akcijų. Vykdymo kaina lygi HFSF pasirašymo kainai, prie jos pridėjus metinę kaupiamąją maržą (4 % pirmaisiais metais, 5 % antraisiais metais, 6 % trečiaisiais metais, 7 % ketvirtaisiais metais ir 8 % (apskaičiuota metams) paskutinius šešis mėnesius). HFSF atlygis, gautas už jo turimas akcijas, de facto neviršija tų lygių. Tas atlygis yra mažesnis už Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytą 7–9 % ribą. Tačiau tie varantai buvo pagrindinis sėkmingos teisių emisijos ir neviešo platinimo, kuriuos bankas pradėjo įgyvendinti vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, veiksnys, todėl Komisija mano, kad tie varantai leido bankui pagalbos sumą sumažinti 1 444 mln. EUR. Iš tikrųjų, dėl mažo banko kapitalo pakankamumo rodiklio prieš rekapitalizavimą ir dėl vyraujančio didelio netikrumo tuo metu turimi modeliavimo rezultatai parodė, kad be varantų privatūs investuotojai nebūtų gavę pakankamos grąžos ir nebūtų dalyvavę. Dėl 249 ir 256 konstatuojamosiose dalyse paaiškintų priežasčių, taip pat dėl to, kad HFSF gautų tam tikrą minimalų atlygį, jeigu varantai būtų panaudoti, ir kad EFPM buvo siekiama pritraukti privačių investuotojų, kad kai kurie bankai liktų privačiai valdomi, taip išvengiant atvejų, kai visas bankų sektorius būtų kontroliuojamas HFSF, Komisija gali pritarti tokiam nuokrypiui nuo Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytų standartinio atlygio reikalavimų. Tas pritarimas taip pat pagrįstas tuo, kad HFSF įstatyme (su pakeitimais, padarytais 2014 m.) nenumatytas joks varantų koregavimas akcinio kapitalo didinimo netaikant pirmenybės teisių įsigyti vertybinius popierius atveju, o teisių emisijos atveju gali būti koreguojama tik varantų vykdymo kaina ir toks koregavimas gali būti daromas tik ex post ir tik iki realizuotų HFSF pirmenybės teisių pardavimo pajamų dydžio. Be to, Graikijos įsipareigojimas, kad prieš bet kokį HFSF išleistų varantų išpirkimą ji kreipsis į Komisiją pritarimo, leis Komisijai užtikrinti, kad dėl jokio galimo būsimo išpirkimo dar labiau nesumažėtų HFSF atlygis ir nepadidėtų varantų turėtojų atlygis. |
| --- | --- |

(259)

HFSF taip pat išleido varantus ir po varantą suteikė už kiekvieną naują akciją, kurią pasirašė privatus investuotojas, dalyvaujantis vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą. HFSF tuos varantus suteikė be jokio atlygio. Kaip paaiškinta 106 konstatuojamojoje dalyje, kiekvienas varantas suteikia teisę nustatytais intervalais ir vykdymo kainomis įsigyti 4,48 HFSF akcijų. Vykdymo kaina lygi HFSF pasirašymo kainai, prie jos pridėjus metinę kaupiamąją maržą (4 % pirmaisiais metais, 5 % antraisiais metais, 6 % trečiaisiais metais, 7 % ketvirtaisiais metais ir 8 % (apskaičiuota metams) paskutinius šešis mėnesius). HFSF atlygis, gautas už jo turimas akcijas, de facto neviršija tų lygių. Tas atlygis yra mažesnis už Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytą 7–9 % ribą. Tačiau tie varantai buvo pagrindinis sėkmingos teisių emisijos ir neviešo platinimo, kuriuos bankas pradėjo įgyvendinti vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, veiksnys, todėl Komisija mano, kad tie varantai leido bankui pagalbos sumą sumažinti 1 444 mln. EUR. Iš tikrųjų, dėl mažo banko kapitalo pakankamumo rodiklio prieš rekapitalizavimą ir dėl vyraujančio didelio netikrumo tuo metu turimi modeliavimo rezultatai parodė, kad be varantų privatūs investuotojai nebūtų gavę pakankamos grąžos ir nebūtų dalyvavę. Dėl 249 ir 256 konstatuojamosiose dalyse paaiškintų priežasčių, taip pat dėl to, kad HFSF gautų tam tikrą minimalų atlygį, jeigu varantai būtų panaudoti, ir kad EFPM buvo siekiama pritraukti privačių investuotojų, kad kai kurie bankai liktų privačiai valdomi, taip išvengiant atvejų, kai visas bankų sektorius būtų kontroliuojamas HFSF, Komisija gali pritarti tokiam nuokrypiui nuo Kapitalo atkūrimo komunikate nustatytų standartinio atlygio reikalavimų. Tas pritarimas taip pat pagrįstas tuo, kad HFSF įstatyme (su pakeitimais, padarytais 2014 m.) nenumatytas joks varantų koregavimas akcinio kapitalo didinimo netaikant pirmenybės teisių įsigyti vertybinius popierius atveju, o teisių emisijos atveju gali būti koreguojama tik varantų vykdymo kaina ir toks koregavimas gali būti daromas tik ex post ir tik iki realizuotų HFSF pirmenybės teisių pardavimo pajamų dydžio. Be to, Graikijos įsipareigojimas, kad prieš bet kokį HFSF išleistų varantų išpirkimą ji kreipsis į Komisiją pritarimo, leis Komisijai užtikrinti, kad dėl jokio galimo būsimo išpirkimo dar labiau nesumažėtų HFSF atlygis ir nepadidėtų varantų turėtojų atlygis.

| (260) | Kalbant apie tai, kad HFSF akcijos yra be balsavimo teisės, Komisija primena, kad pagalbos poreikis daugiausia kyla ne dėl pernelyg didelės rizikos prisiėmimo. Be to, EFPM buvo siekiama kai kuriuos bankus išlaikyti privačiai valdomus. Santykių palaikymo tvarka ir automatišku balsavimo teisių susigrąžinimu, jei restruktūrizavimo planas nebūtų įgyvendinamas, užtikrinamos apsaugos priemonės, kad privatūs valdytojai neprisiimtų pernelyg didelės rizikos. Galiausiai PSD programa ir 2012 m. gruodžio mėn. išpirkimas tam tikra prasme yra atlygis valstybei, nes pastarosios skola bankui buvo sumažinta keliais milijardais eurų. Dėl visų tų priežasčių Komisija gali sutikti, kad HFSF gautų akcijas be balsavimo teisės. Todėl Komisija daro išvadą, kad B4 priemonė buvo būtina. |
| --- | --- |

(260)

Kalbant apie tai, kad HFSF akcijos yra be balsavimo teisės, Komisija primena, kad pagalbos poreikis daugiausia kyla ne dėl pernelyg didelės rizikos prisiėmimo. Be to, EFPM buvo siekiama kai kuriuos bankus išlaikyti privačiai valdomus. Santykių palaikymo tvarka ir automatišku balsavimo teisių susigrąžinimu, jei restruktūrizavimo planas nebūtų įgyvendinamas, užtikrinamos apsaugos priemonės, kad privatūs valdytojai neprisiimtų pernelyg didelės rizikos. Galiausiai PSD programa ir 2012 m. gruodžio mėn. išpirkimas tam tikra prasme yra atlygis valstybei, nes pastarosios skola bankui buvo sumažinta keliais milijardais eurų. Dėl visų tų priežasčių Komisija gali sutikti, kad HFSF gautų akcijas be balsavimo teisės. Todėl Komisija daro išvadą, kad B4 priemonė buvo būtina.

| (261) | Taigi kaip sanavimo pagalba B1, B2, B3 ir B4 priemonės savo dydžiu ir forma yra būtinos. |
| --- | --- |

(261)

Taigi kaip sanavimo pagalba B1, B2, B3 ir B4 priemonės savo dydžiu ir forma yra būtinos.

7.4.3.   Proporcingumas – priemonės, kuriomis ribojamas neigiamas šalutinis poveikis

| (262) | Bankas gavo labai didelę valstybės pagalbą. Taigi dėl tokios padėties gali būti smarkiai iškraipoma konkurencija. Tačiau Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą priemonių, kuriomis siekiama sumažinti neigiamą šalutinį poveikį. Visų pirma įsipareigojimais numatyta, kad banko veikla ir toliau bus vykdoma komerciniais pagrindais, kaip paaiškinta 136 ir 137 konstatuojamosiose dalyse. Graikija taip pat įsipareigojo laikytis draudimo įsigyti ir parduoti tam tikrą turtą, kaip aprašyta 138, 139 ir 143 konstatuojamosiose dalyse. Konkurencijos iškraipymų ribojimai išsamiau bus vertinami 7.6 skirsnyje. |
| --- | --- |

(262)

Bankas gavo labai didelę valstybės pagalbą. Taigi dėl tokios padėties gali būti smarkiai iškraipoma konkurencija. Tačiau Graikija įsipareigojo įgyvendinti keletą priemonių, kuriomis siekiama sumažinti neigiamą šalutinį poveikį. Visų pirma įsipareigojimais numatyta, kad banko veikla ir toliau bus vykdoma komerciniais pagrindais, kaip paaiškinta 136 ir 137 konstatuojamosiose dalyse. Graikija taip pat įsipareigojo laikytis draudimo įsigyti ir parduoti tam tikrą turtą, kaip aprašyta 138, 139 ir 143 konstatuojamosiose dalyse. Konkurencijos iškraipymų ribojimai išsamiau bus vertinami 7.6 skirsnyje.

| (263) | Banke paskirtas už stebėseną atsakingas patikėtinis, kuris stebės, ar tinkamai vykdomi įsipareigojimai dėl banko valdymo ir komercinės veiklos. Tai padės išvengti bet kokių žalingų banko komercinės praktikos pokyčių ir kartu sumažinti galimą neigiamą šalutinį poveikį. |
| --- | --- |

(263)

Banke paskirtas už stebėseną atsakingas patikėtinis, kuris stebės, ar tinkamai vykdomi įsipareigojimai dėl banko valdymo ir komercinės veiklos. Tai padės išvengti bet kokių žalingų banko komercinės praktikos pokyčių ir kartu sumažinti galimą neigiamą šalutinį poveikį.

| (264) | Be to, 2014 m. birželio 25 d. Komisijai pateiktas naujas išsamus restruktūrizavimo planas. Tas restruktūrizavimo planas bus vertinamas 7.6 skirsnyje. |
| --- | --- |

(264)

Be to, 2014 m. birželio 25 d. Komisijai pateiktas naujas išsamus restruktūrizavimo planas. Tas restruktūrizavimo planas bus vertinamas 7.6 skirsnyje.

| (265) | Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ išreikštos abejonės buvo išsklaidytos. Atsižvelgiant į 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra proporcingos. |
| --- | --- |

(265)

Taigi sprendime pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ išreikštos abejonės buvo išsklaidytos. Atsižvelgiant į 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, B1, B2, B3 ir B4 priemonės yra proporcingos.

7.4.4.   Išvada dėl HFSF vykdomo rekapitalizavimo atitikties 2008 m. Bankų komunikatui, Kapitalo atkūrimo komunikatui ir 2011 m. Pratęsimo komunikatui

| (266) | Taigi daroma išvada, kad HFSF vykdomos rekapitalizavimo operacijos (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) yra tinkamos, būtinos ir proporcingos atsižvelgiant į 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, Kapitalo atkūrimo komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą. Todėl B1, B2, B3 ir B4 priemonės atitinka 2008 m. Bankų komunikatą, Kapitalo atkūrimo komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą. |
| --- | --- |

(266)

Taigi daroma išvada, kad HFSF vykdomos rekapitalizavimo operacijos (B1, B2, B3 ir B4 priemonės) yra tinkamos, būtinos ir proporcingos atsižvelgiant į 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą, Kapitalo atkūrimo komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą. Todėl B1, B2, B3 ir B4 priemonės atitinka 2008 m. Bankų komunikatą, Kapitalo atkūrimo komunikatą ir 2011 m. Pratęsimo komunikatą.

7.5.   PERDUOTOS ATE VEIKLOS, „GENIKI“, PERDUOTOS KIPRO BANKŲ VEIKLOS IR MBG ĮSIGIJIMO ATITIKTIS RESTRUKTŪRIZAVIMO KOMUNIKATUI

| (267) | Restruktūrizavimo komunikato 23 punkte paaiškinama, kad remiamų bankų vykdomas įmonių įsigijimas negali būti finansuojamas naudojant valstybės pagalbą, išskyrus atvejus, kai tai būtina įmonės gyvybingumui atkurti. Restruktūrizavimo komunikato 40 ir 41 punktuose taip pat teigiama, kad bankai neturėtų naudoti valstybės pagalbos konkuruojančioms įmonėms įsigyti, išskyrus atvejus, kai įsigijimas yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis. Be to, įsigijimai gali kelti grėsmę gyvybingumo atkūrimui arba jį apsunkinti. Todėl Komisija turi įvertinti, ar banko įvykdyti įsigijimai gali būti suderinami su Restruktūrizavimo komunikatu. |
| --- | --- |

(267)

Restruktūrizavimo komunikato 23 punkte paaiškinama, kad remiamų bankų vykdomas įmonių įsigijimas negali būti finansuojamas naudojant valstybės pagalbą, išskyrus atvejus, kai tai būtina įmonės gyvybingumui atkurti. Restruktūrizavimo komunikato 40 ir 41 punktuose taip pat teigiama, kad bankai neturėtų naudoti valstybės pagalbos konkuruojančioms įmonėms įsigyti, išskyrus atvejus, kai įsigijimas yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis. Be to, įsigijimai gali kelti grėsmę gyvybingumo atkūrimui arba jį apsunkinti. Todėl Komisija turi įvertinti, ar banko įvykdyti įsigijimai gali būti suderinami su Restruktūrizavimo komunikatu.

7.5.1.   Perduotos ATE veiklos įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui

7.5.1.1.   Perduotos ATE veiklos įsigijimo poveikis ilgalaikiam banko gyvybingumui

| (268) | Įsigijus perduotą ATE veiklą bankui teko daug indėlių ir gerokai mažiau grynųjų paskolų (104). Tai padėjo gerokai sumažinti labai didelį banko paskolų ir indėlių santykį. |
| --- | --- |

(268)

Įsigijus perduotą ATE veiklą bankui teko daug indėlių ir gerokai mažiau grynųjų paskolų (104). Tai padėjo gerokai sumažinti labai didelį banko paskolų ir indėlių santykį.

| (269) | Be to, įsigijimas leido pasiekti didelę sąveiką, kaip antai sąnaudų sąveiką sumažinus filialų, darbuotojų skaičių ir integravus IT sistemas, finansavimo sąveiką ir pajamų sąveiką. |
| --- | --- |

(269)

Be to, įsigijimas leido pasiekti didelę sąveiką, kaip antai sąnaudų sąveiką sumažinus filialų, darbuotojų skaičių ir integravus IT sistemas, finansavimo sąveiką ir pajamų sąveiką.

| (270) | Todėl įsigijimas turi labai teigiamą poveikį ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimui. |
| --- | --- |

(270)

Todėl įsigijimas turi labai teigiamą poveikį ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimui.

7.5.1.2.   Perduotos ATE veiklos įsigijimo poveikis bankui reikalingai pagalbos sumai

| (271) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti. |
| --- | --- |

(271)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti.

| (272) | Banko už perduotos ATE veiklos įsigijimą sumokėtas atlygis sudarė 0,6 % perduotų indėlių vertės, t. y. maždaug 95 mln. EUR. Tai sudarė 0,02 % viso banko turto įsigijimo metu. Todėl ta suma gali būti laikoma maža, tačiau ne nereikšminga. |
| --- | --- |

(272)

Banko už perduotos ATE veiklos įsigijimą sumokėtas atlygis sudarė 0,6 % perduotų indėlių vertės, t. y. maždaug 95 mln. EUR. Tai sudarė 0,02 % viso banko turto įsigijimo metu. Todėl ta suma gali būti laikoma maža, tačiau ne nereikšminga.

| (273) | Dėl perduotos ATE veiklos įsigijimo gerokai sustiprėjo labai įtempta banko likvidumo pozicija ir bankas tapo daug gyvybingesnis. Komisija primena, kad [...]. Todėl įsigijimas ir maža pirkimo kaina gali būti laikomi būtinais ilgalaikiam banko gyvybingumui atkurti ir jiems taikoma Restruktūrizavimo komunikato 23 punkte numatyta išimtis. |
| --- | --- |

(273)

Dėl perduotos ATE veiklos įsigijimo gerokai sustiprėjo labai įtempta banko likvidumo pozicija ir bankas tapo daug gyvybingesnis. Komisija primena, kad [...]. Todėl įsigijimas ir maža pirkimo kaina gali būti laikomi būtinais ilgalaikiam banko gyvybingumui atkurti ir jiems taikoma Restruktūrizavimo komunikato 23 punkte numatyta išimtis.

7.5.1.3.   Konkurenciją iškreipiantis perduotos ATE veiklos įsigijimo poveikis

| (274) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms, visų pirma konkuruojančioms įmonėms įsigyti. Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte taip pat teigiama, kad įsigijimai gali būti leidžiami, jei tai yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis. Tokiomis aplinkybėmis įsigijimo procesas turėtų būti sąžiningas ir įsigijimu turėtų būti užtikrintos veiksmingos konkurencijos atitinkamose rinkose sąlygos. |
| --- | --- |

(274)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms, visų pirma konkuruojančioms įmonėms įsigyti. Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte taip pat teigiama, kad įsigijimai gali būti leidžiami, jei tai yra konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti, dalis. Tokiomis aplinkybėmis įsigijimo procesas turėtų būti sąžiningas ir įsigijimu turėtų būti užtikrintos veiksmingos konkurencijos atitinkamose rinkose sąlygos.

| (275) | 2012 m. pradžioje vertindamas visų Graikijos bankų gyvybingumą Graikijos bankas manė, kad ATE, kaip savarankiškas bankas, nebuvo gyvybingas. Be to, Graikijos bankas nagrinėjo įvairias ATE tinkamas galimybes (pvz., likvidavimą) ir padarė išvadą, kad patraukliausia galimybė – parduoti perduotą ATE veiklą, nes taip būtų sumažinta vykdymo rizika ir sumažėtų Graikijos išlaidos. Taigi įsigijimas gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte. |
| --- | --- |

(275)

2012 m. pradžioje vertindamas visų Graikijos bankų gyvybingumą Graikijos bankas manė, kad ATE, kaip savarankiškas bankas, nebuvo gyvybingas. Be to, Graikijos bankas nagrinėjo įvairias ATE tinkamas galimybes (pvz., likvidavimą) ir padarė išvadą, kad patraukliausia galimybė – parduoti perduotą ATE veiklą, nes taip būtų sumažinta vykdymo rizika ir sumažėtų Graikijos išlaidos. Taigi įsigijimas gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.

| (276) | Be to, pasiūlymo perduotai ATE veiklai įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis. |
| --- | --- |

(276)

Be to, pasiūlymo perduotai ATE veiklai įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis.

| (277) | Galiausiai, kadangi perduotos ATE veiklos įsigijimą leido Graikijos konkurencijos tarnyba (105), galima manyti, kad pardavimo proceso rezultatas nekelia grėsmės veiksmingai konkurencijai Graikijoje. |
| --- | --- |

(277)

Galiausiai, kadangi perduotos ATE veiklos įsigijimą leido Graikijos konkurencijos tarnyba (105), galima manyti, kad pardavimo proceso rezultatas nekelia grėsmės veiksmingai konkurencijai Graikijoje.

| (278) | Todėl perduotos ATE veiklos įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikato 4 skirsnį. |
| --- | --- |

(278)

Todėl perduotos ATE veiklos įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikato 4 skirsnį.

7.5.1.4.   Išvada dėl perduotos ATE veiklos įsigijimo

| (279) | Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į nepaprastą Graikijos bankų padėtį ir į perduotos ATE veiklos įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(279)

Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į nepaprastą Graikijos bankų padėtį ir į perduotos ATE veiklos įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus.

7.5.2.   „Geniki“ įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui

7.5.2.1.   „Geniki“ įsigijimo poveikis ilgalaikiam banko gyvybingumui

| (280) | Veiklos pelningumo požiūriu „Geniki“ įsigijimas padės bankui atkurti ilgalaikį gyvybingumą. Remiantis to įsigijimo metu banko pateikta analize, sujungus du bankus toje pačioje geografinėje rinkoje bus pasiekta sąveika, pvz., sumažintos išlaidos sumažinus darbuotojų skaičių ir uždarius filialus. Bankas įsigys „Geniki“ klientus ir indėlininkus, taip gerokai sumažindamas platinimo sąnaudas. |
| --- | --- |

(280)

Veiklos pelningumo požiūriu „Geniki“ įsigijimas padės bankui atkurti ilgalaikį gyvybingumą. Remiantis to įsigijimo metu banko pateikta analize, sujungus du bankus toje pačioje geografinėje rinkoje bus pasiekta sąveika, pvz., sumažintos išlaidos sumažinus darbuotojų skaičių ir uždarius filialus. Bankas įsigys „Geniki“ klientus ir indėlininkus, taip gerokai sumažindamas platinimo sąnaudas.

| (281) | Likvidumo pozicijos požiūriu, kaip paaiškinta 65 konstatuojamojoje dalyje, „Geniki“ turėjo daugiau indėlių nei grynųjų paskolų. Taigi dėl įsigijimo banko likvidumas padidėjo, ir tai padėjo bankui sumažinti paskolų ir indėlių santykį. Be to, „Geniki“ prieš bankui jį įsigyjant buvo tinkamai kapitalizuotas. Taigi vargu ar dėl įsigijimo bankui atsiras kapitalo poreikių ateityje. |
| --- | --- |

(281)

Likvidumo pozicijos požiūriu, kaip paaiškinta 65 konstatuojamojoje dalyje, „Geniki“ turėjo daugiau indėlių nei grynųjų paskolų. Taigi dėl įsigijimo banko likvidumas padidėjo, ir tai padėjo bankui sumažinti paskolų ir indėlių santykį. Be to, „Geniki“ prieš bankui jį įsigyjant buvo tinkamai kapitalizuotas. Taigi vargu ar dėl įsigijimo bankui atsiras kapitalo poreikių ateityje.

| (282) | Todėl įsigijimas turi teigiamą poveikį ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimui. |
| --- | --- |

(282)

Todėl įsigijimas turi teigiamą poveikį ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimui.

7.5.2.2.   „Geniki“ įsigijimo poveikis bankui reikalingai pagalbos sumai

| (283) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas turi teigiamą poveikį banko gyvybingumui, jis nėra būtinas banko gyvybingumui pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą. |
| --- | --- |

(283)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas turi teigiamą poveikį banko gyvybingumui, jis nėra būtinas banko gyvybingumui pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą.

| (284) | Tačiau bankas įsigydamas „Geniki“ sumokėjo tik 1 mln. EUR, o tai laikoma labai maža suma. Be to, „Geniki“ buvo tinkamai kapitalizuotas, o „Société Générale“, kaip numatyta pagal sandorio sąlygas, bankui skyrė didelę kapitalo injekciją (106). |
| --- | --- |

(284)

Tačiau bankas įsigydamas „Geniki“ sumokėjo tik 1 mln. EUR, o tai laikoma labai maža suma. Be to, „Geniki“ buvo tinkamai kapitalizuotas, o „Société Générale“, kaip numatyta pagal sandorio sąlygas, bankui skyrė didelę kapitalo injekciją (106).

| (285) | Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į sandorio ypatumus (visiškai kapitalizuoto banko įsigijimas už labai mažą kainą ir pardavėjo bankui skirta kapitalo injekcija), dėl įsigijimo bankui nesusidaro jokių papildomų kapitalo poreikių, todėl „Geniki“ įsigijimas išimties tvarka neprieštarauja principui, kad pagalba turėtų būti apribota iki mažiausios būtinos sumos. |
| --- | --- |

(285)

Komisija daro išvadą, kad, atsižvelgiant į sandorio ypatumus (visiškai kapitalizuoto banko įsigijimas už labai mažą kainą ir pardavėjo bankui skirta kapitalo injekcija), dėl įsigijimo bankui nesusidaro jokių papildomų kapitalo poreikių, todėl „Geniki“ įsigijimas išimties tvarka neprieštarauja principui, kad pagalba turėtų būti apribota iki mažiausios būtinos sumos.

7.5.2.3.   Konkurenciją iškreipiantis „Geniki“ įsigijimo poveikis

| (286) | Kaip nurodyta 274 konstatuojamojoje dalyje, pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms, visų pirma konkuruojančioms įmonėms įsigyti, išskyrus tiksliai apibrėžtas aplinkybes. |
| --- | --- |

(286)

Kaip nurodyta 274 konstatuojamojoje dalyje, pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms, visų pirma konkuruojančioms įmonėms įsigyti, išskyrus tiksliai apibrėžtas aplinkybes.

| (287) | 2012 m. pradžioje vertindamas visų Graikijos bankų gyvybingumą Graikijos bankas manė, kad „Geniki“, kaip savarankiškas bankas, nebuvo gyvybingas. Dėl „Geniki“„Société Générale“ susidarė didelių nuostolių, todėl pastaroji norėjo jį parduoti, o tuo atveju, jei parduoti būtų neįmanoma, galėjo svarstyti, kaip leisti jam bankrutuoti. Todėl įsigijimas gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte. |
| --- | --- |

(287)

2012 m. pradžioje vertindamas visų Graikijos bankų gyvybingumą Graikijos bankas manė, kad „Geniki“, kaip savarankiškas bankas, nebuvo gyvybingas. Dėl „Geniki“„Société Générale“ susidarė didelių nuostolių, todėl pastaroji norėjo jį parduoti, o tuo atveju, jei parduoti būtų neįmanoma, galėjo svarstyti, kaip leisti jam bankrutuoti. Todėl įsigijimas gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.

| (288) | Be to, tinkamo pasiūlymo „Geniki“ įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis. Taigi bankas neišstūmė jokio pagalbos negaunančio konkurso dalyvio. |
| --- | --- |

(288)

Be to, tinkamo pasiūlymo „Geniki“ įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis. Taigi bankas neišstūmė jokio pagalbos negaunančio konkurso dalyvio.

| (289) | Be to, kadangi įsigijimą leido Graikijos konkurencijos tarnyba (107), galima manyti, kad pardavimo proceso rezultatas nekelia grėsmės veiksmingai konkurencijai Graikijoje. |
| --- | --- |

(289)

Be to, kadangi įsigijimą leido Graikijos konkurencijos tarnyba (107), galima manyti, kad pardavimo proceso rezultatas nekelia grėsmės veiksmingai konkurencijai Graikijoje.

| (290) | Galiausiai pirkimo kaina buvo labai maža. Todėl negali būti manoma, kad bankas naudojo valstybės pagalbą įsigijimui finansuoti. Atsižvelgiant į tuos veiksnius, galima daryti išvadą, kad „Geniki“ įsigijimui taikoma Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte numatyta išimtis. |
| --- | --- |

(290)

Galiausiai pirkimo kaina buvo labai maža. Todėl negali būti manoma, kad bankas naudojo valstybės pagalbą įsigijimui finansuoti. Atsižvelgiant į tuos veiksnius, galima daryti išvadą, kad „Geniki“ įsigijimui taikoma Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte numatyta išimtis.

7.5.2.4.   Išvada dėl „Geniki“ įsigijimo

| (291) | Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į nepaprastą Graikijos bankų padėtį ir į „Geniki“ įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(291)

Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į nepaprastą Graikijos bankų padėtį ir į „Geniki“ įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus.

7.5.3.   Perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui

7.5.3.1.   Perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimo poveikis ilgalaikiam banko gyvybingumui

| (292) | Perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimas prisideda prie ilgalaikio banko gyvybingumo. |
| --- | --- |

(292)

Perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimas prisideda prie ilgalaikio banko gyvybingumo.

| (293) | Remiantis įsigijimo metu banko pateikta analize, sandoris leis pasiekti didelę sąveiką, kaip antai sąnaudų sąveiką sumažinus administracines ir personalo išlaidas ir gerokai sumažinus indėlių sąnaudas. Nuo to laiko, kai įsigijo trijų Kipro bankų veiklą Graikijoje, bankas ją visiškai integravo, pakeitė visų trijų Kipro bankų filialų pavadinimus ir padarė nemažą pažangą racionalizuodamas tinklą. |
| --- | --- |

(293)

Remiantis įsigijimo metu banko pateikta analize, sandoris leis pasiekti didelę sąveiką, kaip antai sąnaudų sąveiką sumažinus administracines ir personalo išlaidas ir gerokai sumažinus indėlių sąnaudas. Nuo to laiko, kai įsigijo trijų Kipro bankų veiklą Graikijoje, bankas ją visiškai integravo, pakeitė visų trijų Kipro bankų filialų pavadinimus ir padarė nemažą pažangą racionalizuodamas tinklą.

| (294) | Trijų Kipro bankų veiklos Graikijoje paskolų portfeliams buvo sudaryti tinkami atidėjiniai. Iš tikrųjų, bankas tas paskolas įsigijo gerokai mažesne kaina nei jų nominalioji vertė: pirkimo kaina buvo sumažinta atsižvelgiant į atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis PIMCO apskaičiuotus būsimus nuostolius. Todėl rizika, kad paskolų nuostoliai viršys nuostolius, į kuriuos jau atsižvelgta nustatant mažą pirkimo kainą, yra ribota. |
| --- | --- |

(294)

Trijų Kipro bankų veiklos Graikijoje paskolų portfeliams buvo sudaryti tinkami atidėjiniai. Iš tikrųjų, bankas tas paskolas įsigijo gerokai mažesne kaina nei jų nominalioji vertė: pirkimo kaina buvo sumažinta atsižvelgiant į atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis PIMCO apskaičiuotus būsimus nuostolius. Todėl rizika, kad paskolų nuostoliai viršys nuostolius, į kuriuos jau atsižvelgta nustatant mažą pirkimo kainą, yra ribota.

| (295) | Bankas taip pat įgijo daug indėlių, beveik tiek pat, kiek grynųjų paskolų. Taigi jo likvidumo pozicija sustiprėjo. |
| --- | --- |

(295)

Bankas taip pat įgijo daug indėlių, beveik tiek pat, kiek grynųjų paskolų. Taigi jo likvidumo pozicija sustiprėjo.

| (296) | Todėl įsigijimas turi teigiamą poveikį ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimui. |
| --- | --- |

(296)

Todėl įsigijimas turi teigiamą poveikį ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimui.

7.5.3.2.   Perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimo poveikis bankui reikalingai pagalbos sumai

| (297) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti. |
| --- | --- |

(297)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti.

| (298) | Kaip nagrinėjama 7.3 skirsnyje, pagalba buvo skirta perduotos Kipro bankų veiklos pirkėjo kapitalo poreikiams padengti, nes tuo įsigijimu būtų užtikrinta, kad bus išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Banko už perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimą galiausiai sumokėtas atlygis buvo gerokai mažesnis už įsigyto portfelio balansinę vertę. Jis buvo mažesnis net už paskolų vertę, kuri buvo sumažinta atsižvelgiant į atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis PIMCO apskaičiuotus būsimus paskolų nuostolius. Todėl įsigijimo kaina galėtų būti laikoma neigiama. Ta išvada grindžiama tuo, kad bankas, įsigydamas perduotą Kipro bankų veiklą, įtraukė į apskaitą didelį neigiamą prestižą, todėl jo kapitalas padidėjo. |
| --- | --- |

(298)

Kaip nagrinėjama 7.3 skirsnyje, pagalba buvo skirta perduotos Kipro bankų veiklos pirkėjo kapitalo poreikiams padengti, nes tuo įsigijimu būtų užtikrinta, kad bus išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Banko už perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimą galiausiai sumokėtas atlygis buvo gerokai mažesnis už įsigyto portfelio balansinę vertę. Jis buvo mažesnis net už paskolų vertę, kuri buvo sumažinta atsižvelgiant į atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis PIMCO apskaičiuotus būsimus paskolų nuostolius. Todėl įsigijimo kaina galėtų būti laikoma neigiama. Ta išvada grindžiama tuo, kad bankas, įsigydamas perduotą Kipro bankų veiklą, įtraukė į apskaitą didelį neigiamą prestižą, todėl jo kapitalas padidėjo.

| (299) | Tačiau jei vis dėlto būtų laikomasi nuomonės, kad bankas sumokėjo teigiamą kainą, Komisija pažymi, kad HFSF, kaip numatyta pagal išankstines įsigijimo sąlygas, įsipareigojo pirkėjui skirti pirkimo kainos dydžio kapitalo injekciją. HFSF tą įsipareigojimą įvykdė įgyvendinant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą. Kaip paaiškinta 6.2.1 skirsnyje, ta kapitalo injekcija – tai pagalba perduotai Kipro bankų veiklai, o ne bankui. Taigi dėl įsigijimo bankui papildomos valstybės pagalbos neprireikė. |
| --- | --- |

(299)

Tačiau jei vis dėlto būtų laikomasi nuomonės, kad bankas sumokėjo teigiamą kainą, Komisija pažymi, kad HFSF, kaip numatyta pagal išankstines įsigijimo sąlygas, įsipareigojo pirkėjui skirti pirkimo kainos dydžio kapitalo injekciją. HFSF tą įsipareigojimą įvykdė įgyvendinant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą. Kaip paaiškinta 6.2.1 skirsnyje, ta kapitalo injekcija – tai pagalba perduotai Kipro bankų veiklai, o ne bankui. Taigi dėl įsigijimo bankui papildomos valstybės pagalbos neprireikė.

| (300) | Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į netipines sąlygas (maža pirkimo kaina ir HFSF įsipareigojimas didinant kapitalą skirti injekciją pirkimo kainai padengti), perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimas išimties tvarka neprieštarauja principui, kad pagalba turėtų būti apribota iki mažiausios būtinos sumos. |
| --- | --- |

(300)

Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į netipines sąlygas (maža pirkimo kaina ir HFSF įsipareigojimas didinant kapitalą skirti injekciją pirkimo kainai padengti), perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimas išimties tvarka neprieštarauja principui, kad pagalba turėtų būti apribota iki mažiausios būtinos sumos.

7.5.3.3.   Konkurenciją iškreipiantis perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimo poveikis

| (301) | Kaip nurodyta 274 konstatuojamojoje dalyje, pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms, visų pirma konkuruojančioms įmonėms įsigyti, išskyrus tiksliai apibrėžtas aplinkybes. |
| --- | --- |

(301)

Kaip nurodyta 274 konstatuojamojoje dalyje, pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms, visų pirma konkuruojančioms įmonėms įsigyti, išskyrus tiksliai apibrėžtas aplinkybes.

| (302) | Parduodant Kipro bankų veiklą Graikijoje buvo siekiama apsaugoti Graikijos bankų sistemos stabilumą ir užtikrinti, kad Kipro bankai galėtų parduoti tas įmones dar prieš sumažėjant jų vertei. Taigi sandoris gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte. |
| --- | --- |

(302)

Parduodant Kipro bankų veiklą Graikijoje buvo siekiama apsaugoti Graikijos bankų sistemos stabilumą ir užtikrinti, kad Kipro bankai galėtų parduoti tas įmones dar prieš sumažėjant jų vertei. Taigi sandoris gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.

| (303) | Be to, tinkamo pasiūlymo trims Kipro bankams įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis. Pardavimo procesas buvo viešas, skaidrus ir nediskriminacinis. |
| --- | --- |

(303)

Be to, tinkamo pasiūlymo trims Kipro bankams įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis. Pardavimo procesas buvo viešas, skaidrus ir nediskriminacinis.

| (304) | Galiausiai, kadangi tą įsigijimą leido Graikijos konkurencijos tarnyba (108), galima manyti, kad pardavimo proceso rezultatas nekelia grėsmės veiksmingai konkurencijai Graikijoje. |
| --- | --- |

(304)

Galiausiai, kadangi tą įsigijimą leido Graikijos konkurencijos tarnyba (108), galima manyti, kad pardavimo proceso rezultatas nekelia grėsmės veiksmingai konkurencijai Graikijoje.

| (305) | Atsižvelgiant į tuos veiksnius, galima daryti išvadą, kad perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimui taikoma Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte numatyta išimtis. |
| --- | --- |

(305)

Atsižvelgiant į tuos veiksnius, galima daryti išvadą, kad perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimui taikoma Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte numatyta išimtis.

7.5.3.4.   Išvada dėl perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimo

| (306) | Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į nepaprastą Graikijos bankų padėtį ir į perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(306)

Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į nepaprastą Graikijos bankų padėtį ir į perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus.

7.5.4.   MBG įsigijimo atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui

7.5.4.1.   MBG įsigijimo poveikis ilgalaikiam banko gyvybingumui

| (307) | Visiškai rekapitalizuoto MBG įsigijimas prisideda prie ilgalaikio banko gyvybingumo. |
| --- | --- |

(307)

Visiškai rekapitalizuoto MBG įsigijimas prisideda prie ilgalaikio banko gyvybingumo.

| (308) | Remiantis įsigijimo metu banko pateikta analize, sandoris leis pasiekti didelę sąveiką, kaip antai sąnaudų sąveiką sumažinus filialų ir darbuotojų skaičių, indėlių sąnaudas, taip pat pajamų sąveiką. Tuo tarpu bankas visiškai integravo MBG. |
| --- | --- |

(308)

Remiantis įsigijimo metu banko pateikta analize, sandoris leis pasiekti didelę sąveiką, kaip antai sąnaudų sąveiką sumažinus filialų ir darbuotojų skaičių, indėlių sąnaudas, taip pat pajamų sąveiką. Tuo tarpu bankas visiškai integravo MBG.

| (309) | Be to, kadangi MBG prieš bankui jį įsigyjant buvo tinkamai kapitalizuotas, o bankas sumokėjo 1 mln. EUR pirkimo kainą, vargu ar dėl įsigijimo bankui atsiras kapitalo poreikių ateityje. Pagal sandorio sąlygas pardavėjas taip pat įsipareigojo bankui skirti 400 mln. EUR kapitalo injekciją. Tas įsipareigojimas buvo įvykdytas įgyvendinant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, kuomet BCP bankui skyrė 400 mln. EUR injekciją. |
| --- | --- |

(309)

Be to, kadangi MBG prieš bankui jį įsigyjant buvo tinkamai kapitalizuotas, o bankas sumokėjo 1 mln. EUR pirkimo kainą, vargu ar dėl įsigijimo bankui atsiras kapitalo poreikių ateityje. Pagal sandorio sąlygas pardavėjas taip pat įsipareigojo bankui skirti 400 mln. EUR kapitalo injekciją. Tas įsipareigojimas buvo įvykdytas įgyvendinant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą, kuomet BCP bankui skyrė 400 mln. EUR injekciją.

| (310) | Daroma išvada, kad įsigijimas turi teigiamą poveikį ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimui, o MBG pirkimo kaina buvo tokia maža, kad pagalba galėjo būti apribota iki mažiausios būtinos sumos. |
| --- | --- |

(310)

Daroma išvada, kad įsigijimas turi teigiamą poveikį ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimui, o MBG pirkimo kaina buvo tokia maža, kad pagalba galėjo būti apribota iki mažiausios būtinos sumos.

7.5.4.2.   MBG įsigijimo poveikis bankui reikalingai pagalbos sumai

| (311) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas turi teigiamą poveikį banko gyvybingumui, jis nėra būtinas banko gyvybingumui pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą. |
| --- | --- |

(311)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą restruktūrizavimo pagalba neturėtų būti naudojama kitoms įmonėms įsigyti, o tiktai restruktūrizavimo išlaidoms, reikalingoms banko gyvybingumui atkurti, padengti. Šiuo atveju, nors įsigijimas turi teigiamą poveikį banko gyvybingumui, jis nėra būtinas banko gyvybingumui pagal Restruktūrizavimo komunikato 23 punktą.

| (312) | Tačiau bankas įsigydamas MBG sumokėjo tik 1 mln. EUR, o tai laikoma labai maža suma. Be to, BCP tinkamai kapitalizavo MBG ir, kaip numatyta pagal sandorio sąlygas, bankui skyrė 400 mln. EUR kapitalo injekciją (109). |
| --- | --- |

(312)

Tačiau bankas įsigydamas MBG sumokėjo tik 1 mln. EUR, o tai laikoma labai maža suma. Be to, BCP tinkamai kapitalizavo MBG ir, kaip numatyta pagal sandorio sąlygas, bankui skyrė 400 mln. EUR kapitalo injekciją (109).

| (313) | Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į sandorio ypatumus (visiškai kapitalizuoto banko įsigijimas už labai mažą kainą ir pardavėjo bankui skirta kapitalo injekcija), dėl MBG įsigijimo bankui nesusidaro jokių papildomų kapitalo poreikių, todėl MBG įsigijimas išimties tvarka neprieštarauja reikalavimui apriboti pagalbą iki mažiausios sumos. |
| --- | --- |

(313)

Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į sandorio ypatumus (visiškai kapitalizuoto banko įsigijimas už labai mažą kainą ir pardavėjo bankui skirta kapitalo injekcija), dėl MBG įsigijimo bankui nesusidaro jokių papildomų kapitalo poreikių, todėl MBG įsigijimas išimties tvarka neprieštarauja reikalavimui apriboti pagalbą iki mažiausios sumos.

7.5.4.3.   Konkurenciją iškreipiantis MBG įsigijimo poveikis

| (314) | Kaip nurodyta 274 konstatuojamojoje dalyje, pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms, visų pirma konkuruojančioms įmonėms įsigyti, išskyrus tiksliai apibrėžtas aplinkybes. |
| --- | --- |

(314)

Kaip nurodyta 274 konstatuojamojoje dalyje, pagal Restruktūrizavimo komunikato 39 ir 40 punktus valstybės pagalba neturėtų būti naudojama darant žalą pagalbos negaunančioms įmonėms, visų pirma konkuruojančioms įmonėms įsigyti, išskyrus tiksliai apibrėžtas aplinkybes.

| (315) | 2012 m. pradžioje vertindamas visų Graikijos bankų gyvybingumą Graikijos bankas manė, kad MBG, kaip savarankiškas bankas, nebuvo gyvybingas. Dėl MBG BCP susidarė didelių nuostolių, todėl pastarasis norėjo jį parduoti, o tuo atveju, jei parduoti būtų neįmanoma, galėjo svarstyti leisti jam bankrutuoti. MBG pardavimas taip pat buvo numatytas BCP restruktūrizavimo plane (110). Todėl įsigijimas gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte. |
| --- | --- |

(315)

2012 m. pradžioje vertindamas visų Graikijos bankų gyvybingumą Graikijos bankas manė, kad MBG, kaip savarankiškas bankas, nebuvo gyvybingas. Dėl MBG BCP susidarė didelių nuostolių, todėl pastarasis norėjo jį parduoti, o tuo atveju, jei parduoti būtų neįmanoma, galėjo svarstyti leisti jam bankrutuoti. MBG pardavimas taip pat buvo numatytas BCP restruktūrizavimo plane (110). Todėl įsigijimas gali būti laikomas konsolidavimo proceso, reikalingo finansiniam stabilumui atkurti, dalimi, kaip aprašyta Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte.

| (316) | Be to, tinkamo pasiūlymo MBG įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis. |
| --- | --- |

(316)

Be to, tinkamo pasiūlymo MBG įsigyti nepateikė nė vienas pagalbos negaunantis konkurso dalyvis.

| (317) | Atsižvelgiant į tas aplinkybes, galima daryti išvadą, kad MBG įsigijimui taikoma Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte numatyta išimtis. |
| --- | --- |

(317)

Atsižvelgiant į tas aplinkybes, galima daryti išvadą, kad MBG įsigijimui taikoma Restruktūrizavimo komunikato 41 punkte numatyta išimtis.

7.5.4.4.   Išvada dėl MBG įsigijimo

| (318) | Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į nepaprastą Graikijos bankų padėtį ir į MBG įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(318)

Daroma išvada, kad, atsižvelgiant į nepaprastą Graikijos bankų padėtį ir į MBG įsigijimo ypatumus, tas įsigijimas atitinka Restruktūrizavimo komunikate nustatytus reikalavimus.

7.6.   A, B1, B2, B3 IR B4 PRIEMONIŲ ATITIKTIS RESTRUKTŪRIZAVIMO KOMUNIKATUI

7.6.1.   Sunkumų atsiradimo priežastys ir reikšmė vertinimui pagal Restruktūrizavimo komunikatą

| (319) | Kaip nurodyta 2.1.1 ir 2.1.2 skirsniuose, banko patiriami sunkumai daugiausia kilo dėl Graikijos valstybės skolos krizės ir gilaus nuosmukio Graikijoje ir Pietų Europoje. Kalbant apie pirmąjį veiksnį, Graikijos valdžios sektorius prarado galimybę naudotis finansų rinkomis ir galiausiai jam teko derėtis su šalies ir tarptautiniais kreditoriais dėl susitarimo, PSD programos, dėl to reikalavimų valstybei vertė buvo sumažinta 53,3 %. Be to, 31,5 % reikalavimų buvo iškeisti į naujas GVO su mažesnėmis palūkanomis ir ilgesniais išpirkimo terminais. Tas naujas GVO valstybė iš Graikijos bankų išpirko 2012 m. gruodžio mėn. už 30,2–40,1 % jų nominaliosios vertės kainą, dėl to Graikijos bankams susidarė papildomų nuostolių. Be PSD programos ir skolos išpirkimo poveikio jo kapitalo pozicijai bankas taip pat susidūrė su dideliu indėlių atsiėmimu nuo 2010 m. iki 2012 m. vidurio – dėl rizikos, kad Graikija dėl netvarios valstybės skolos ir ekonomikos nuosmukio gali pasitraukti iš euro zonos. |
| --- | --- |

(319)

Kaip nurodyta 2.1.1 ir 2.1.2 skirsniuose, banko patiriami sunkumai daugiausia kilo dėl Graikijos valstybės skolos krizės ir gilaus nuosmukio Graikijoje ir Pietų Europoje. Kalbant apie pirmąjį veiksnį, Graikijos valdžios sektorius prarado galimybę naudotis finansų rinkomis ir galiausiai jam teko derėtis su šalies ir tarptautiniais kreditoriais dėl susitarimo, PSD programos, dėl to reikalavimų valstybei vertė buvo sumažinta 53,3 %. Be to, 31,5 % reikalavimų buvo iškeisti į naujas GVO su mažesnėmis palūkanomis ir ilgesniais išpirkimo terminais. Tas naujas GVO valstybė iš Graikijos bankų išpirko 2012 m. gruodžio mėn. už 30,2–40,1 % jų nominaliosios vertės kainą, dėl to Graikijos bankams susidarė papildomų nuostolių. Be PSD programos ir skolos išpirkimo poveikio jo kapitalo pozicijai bankas taip pat susidūrė su dideliu indėlių atsiėmimu nuo 2010 m. iki 2012 m. vidurio – dėl rizikos, kad Graikija dėl netvarios valstybės skolos ir ekonomikos nuosmukio gali pasitraukti iš euro zonos.

| (320) | Bankui suteikta pagalba, t. y. B1, B2, B3 ir B4 priemonių suma, arba 7 335 mln. EUR, viršija įgyvendinus PSD programą į apskaitą įtrauktų nuostolių sumą (5 911 mln. EUR). |
| --- | --- |

(320)

Bankui suteikta pagalba, t. y. B1, B2, B3 ir B4 priemonių suma, arba 7 335 mln. EUR, viršija įgyvendinus PSD programą į apskaitą įtrauktų nuostolių sumą (5 911 mln. EUR).

| (321) | Didelė dalis kapitalo poreikių yra susijusi su įprastine finansų įstaigos rizika dėl buveinės šalies valstybės skolos. Tas faktas taip pat buvo nurodytas sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 63 ir 74 konstatuojamosiose dalyse. Todėl bankui mažiau nei kitoms remiamoms finansų įstaigoms, kurios sukaupė pernelyg didelę riziką, savo restruktūrizavimo plane reikia spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas. Tos pagalbos priemonės turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį, todėl priemonės, kurių imamasi konkurencijos iškraipymams riboti, turėtų būti proporcingai sušvelnintos. Kadangi PSD programa ir skolos išpirkimas yra skolos atsisakymas valstybės naudai, atlygis valstybei bankų rekapitalizavimo atveju gali būti mažesnis. Tačiau Komisija pažymi, kad bankui dėl Graikijos valstybės skolos kylanti rizika buvo didesnė nei kitiems dideliems Graikijos bankams (111). Todėl ne visi GVO nuostoliai gali būti siejami su įprastine finansų įstaigos rizika dėl buveinės šalies valstybės skolos. |
| --- | --- |

(321)

Didelė dalis kapitalo poreikių yra susijusi su įprastine finansų įstaigos rizika dėl buveinės šalies valstybės skolos. Tas faktas taip pat buvo nurodytas sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 63 ir 74 konstatuojamosiose dalyse. Todėl bankui mažiau nei kitoms remiamoms finansų įstaigoms, kurios sukaupė pernelyg didelę riziką, savo restruktūrizavimo plane reikia spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas. Tos pagalbos priemonės turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį, todėl priemonės, kurių imamasi konkurencijos iškraipymams riboti, turėtų būti proporcingai sušvelnintos. Kadangi PSD programa ir skolos išpirkimas yra skolos atsisakymas valstybės naudai, atlygis valstybei bankų rekapitalizavimo atveju gali būti mažesnis. Tačiau Komisija pažymi, kad bankui dėl Graikijos valstybės skolos kylanti rizika buvo didesnė nei kitiems dideliems Graikijos bankams (111). Todėl ne visi GVO nuostoliai gali būti siejami su įprastine finansų įstaigos rizika dėl buveinės šalies valstybės skolos.

| (322) | Kita banko nuostolių atsiradimo priežastis – Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktų paskolų nuostoliai. Komisija mano, kad tie nuostoliai daugiausia susidarė dėl nepaprastai didelio ir užsitęsusio BVP sumažėjimo – maždaug 25 % per penkerius metus, o ne dėl rizikingos banko skolinimo praktikos. Taigi dėl pagalbos, suteiktos tiems nuostoliams padengti, nekyla neatsakingo elgesio rizikos; taip būna tuo atveju, kai pagalba bankas yra apsaugomas nuo ankstesnio rizikingo elgesio pasekmių. Todėl pagalba turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį (112). |
| --- | --- |

(322)

Kita banko nuostolių atsiradimo priežastis – Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktų paskolų nuostoliai. Komisija mano, kad tie nuostoliai daugiausia susidarė dėl nepaprastai didelio ir užsitęsusio BVP sumažėjimo – maždaug 25 % per penkerius metus, o ne dėl rizikingos banko skolinimo praktikos. Taigi dėl pagalbos, suteiktos tiems nuostoliams padengti, nekyla neatsakingo elgesio rizikos; taip būna tuo atveju, kai pagalba bankas yra apsaugomas nuo ankstesnio rizikingo elgesio pasekmių. Todėl pagalba turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį (112).

| (323) | Tačiau dalis banko kapitalo poreikių ir paskolų nuostolių susidarė dėl kai kurių tarptautinių patronuojamųjų įmonių. Testavimas nepalankiausiomis sąlygomis, atliktas 2012 m. siekiant nustatyti banko kapitalo poreikius, parodė, kad užsienio paskolų kredito nuostolio projekcijos sudarė 1 314 mln. EUR pagal pagrindinį scenarijų ir 1 624 mln. EUR pagal nepalankų scenarijų. Pastaraisiais metais keletas iš tų užsienyje veikiančių įmonių buvo nuostolingos. 2012 m. tarptautinės veiklos nuostoliai sudarė 244 mln. EUR prieš apmokestinimą (113). Dėl užsienio turto likvidumas taip pat smarkiai sumažėjo. |
| --- | --- |

(323)

Tačiau dalis banko kapitalo poreikių ir paskolų nuostolių susidarė dėl kai kurių tarptautinių patronuojamųjų įmonių. Testavimas nepalankiausiomis sąlygomis, atliktas 2012 m. siekiant nustatyti banko kapitalo poreikius, parodė, kad užsienio paskolų kredito nuostolio projekcijos sudarė 1 314 mln. EUR pagal pagrindinį scenarijų ir 1 624 mln. EUR pagal nepalankų scenarijų. Pastaraisiais metais keletas iš tų užsienyje veikiančių įmonių buvo nuostolingos. 2012 m. tarptautinės veiklos nuostoliai sudarė 244 mln. EUR prieš apmokestinimą (113). Dėl užsienio turto likvidumas taip pat smarkiai sumažėjo.

| (324) | Taigi galima daryti išvadą, kad 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punktas taikomas didelei nuostolių daliai ir pagalbos poreikiui, todėl Komisija gali sušvelninti reikalavimus. Be to, dalies pagalbos prireikė dėl nepaprastai gilaus nuosmukio Graikijoje, o ne dėl rizikingo skolinimo. Dėl tokios pagalbos nekyla neatsakingo elgesio rizikos, todėl ji turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį. |
| --- | --- |

(324)

Taigi galima daryti išvadą, kad 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punktas taikomas didelei nuostolių daliai ir pagalbos poreikiui, todėl Komisija gali sušvelninti reikalavimus. Be to, dalies pagalbos prireikė dėl nepaprastai gilaus nuosmukio Graikijoje, o ne dėl rizikingo skolinimo. Dėl tokios pagalbos nekyla neatsakingo elgesio rizikos, todėl ji turi mažesnį iškreipiamąjį poveikį.

| (325) | Be to, dalis pagalbos poreikio susijusi su paties banko rizikavimu, kalbant apie didelę jo turimą valstybės skolos dalį ir jo užsienio patronuojamąsias įmones. |
| --- | --- |

(325)

Be to, dalis pagalbos poreikio susijusi su paties banko rizikavimu, kalbant apie didelę jo turimą valstybės skolos dalį ir jo užsienio patronuojamąsias įmones.

7.6.2.   Gyvybingumas

| (326) | Restruktūrizavimo planu turi būti užtikrinta, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos finansų įstaiga sugebės atkurti ilgalaikį gyvybingumą (Restruktūrizavimo komunikato 2 skirsnis). Nagrinėjamu atveju restruktūrizavimo laikotarpis – tai laikotarpis nuo šio sprendimo priėmimo dienos iki 2018 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(326)

Restruktūrizavimo planu turi būti užtikrinta, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos finansų įstaiga sugebės atkurti ilgalaikį gyvybingumą (Restruktūrizavimo komunikato 2 skirsnis). Nagrinėjamu atveju restruktūrizavimo laikotarpis – tai laikotarpis nuo šio sprendimo priėmimo dienos iki 2018 m. gruodžio 31 d.

| (327) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 9, 10 ir 11 punktus Graikija pateikė visapusišką ir išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame pateikiama išsami informacija apie banko verslo modelį. Be to, plane nurodomos banko patiriamų sunkumų priežastys, taip pat priemonės, kurių imtasi visoms gyvybingumo problemoms, su kuriomis jis susidūrė, spręsti. Visų pirma restruktūrizavimo plane aprašoma pasirinkta strategija banko veiklos efektyvumui išlaikyti ir klausimams, susijusiems su aukštu neveiksnių paskolų lygiu, silpnomis likvidumo ir kapitalo pozicijomis, taip pat užsienyje veikiančiomis įmonėmis, kurios pastaraisiais metais dėl finansavimo ir kapitalo buvo priklausomos nuo savo patronuojančiosios įmonės, spręsti. |
| --- | --- |

(327)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 9, 10 ir 11 punktus Graikija pateikė visapusišką ir išsamų restruktūrizavimo planą, kuriame pateikiama išsami informacija apie banko verslo modelį. Be to, plane nurodomos banko patiriamų sunkumų priežastys, taip pat priemonės, kurių imtasi visoms gyvybingumo problemoms, su kuriomis jis susidūrė, spręsti. Visų pirma restruktūrizavimo plane aprašoma pasirinkta strategija banko veiklos efektyvumui išlaikyti ir klausimams, susijusiems su aukštu neveiksnių paskolų lygiu, silpnomis likvidumo ir kapitalo pozicijomis, taip pat užsienyje veikiančiomis įmonėmis, kurios pastaraisiais metais dėl finansavimo ir kapitalo buvo priklausomos nuo savo patronuojančiosios įmonės, spręsti.

7.6.2.1.   Graikijoje vykdoma bankininkystės veikla

| (328) | Kalbant apie likvidumą (114) ir banko priklausomybę nuo Eurosistemos finansavimo, restruktūrizavimo plane numatomas ribotas balanso augimas Graikijoje, o indėlių bazė vėl turėtų didėti. Jau sumažėjusi priklausomybė nuo valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti ir toliau mažės, o tai padės bankui sumažinti ir savo finansavimo išlaidas. |
| --- | --- |

(328)

Kalbant apie likvidumą (114) ir banko priklausomybę nuo Eurosistemos finansavimo, restruktūrizavimo plane numatomas ribotas balanso augimas Graikijoje, o indėlių bazė vėl turėtų didėti. Jau sumažėjusi priklausomybė nuo valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti ir toliau mažės, o tai padės bankui sumažinti ir savo finansavimo išlaidas.

| (329) | 137 konstatuojamojoje dalyje nurodytu įsipareigojimu dėl paskolų ir indėlių santykio užtikrinama, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje banko balanso struktūra bus tvari. Pardavus vertybinius popierius ir kitą nepagrindinę veiklą taip pat sustiprės banko likvidumo pozicija. Kadangi banko likvidumo pozicija vis dar įtempta, Komisija gali pritarti Graikijos valdžios institucijų prašymui leisti padidinti banko likvidumą taikant Graikijos bankams skirtos paramos schemos garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones ir valstybės garantuojamą skubią paramą likvidumui padidinti. |
| --- | --- |

(329)

137 konstatuojamojoje dalyje nurodytu įsipareigojimu dėl paskolų ir indėlių santykio užtikrinama, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje banko balanso struktūra bus tvari. Pardavus vertybinius popierius ir kitą nepagrindinę veiklą taip pat sustiprės banko likvidumo pozicija. Kadangi banko likvidumo pozicija vis dar įtempta, Komisija gali pritarti Graikijos valdžios institucijų prašymui leisti padidinti banko likvidumą taikant Graikijos bankams skirtos paramos schemos garantijų ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones ir valstybės garantuojamą skubią paramą likvidumui padidinti.

| (330) | Kad būtų sumažintos finansavimo išlaidos, Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas toliau mažins už indėlius Graikijoje mokamas palūkanas, kaip aprašyta 137 konstatuojamojoje dalyje. Toks indėlių sąnaudų sumažinimas bus svarbus veiksnys didinant banko pelningumą prieš atidėjinių sudarymą. |
| --- | --- |

(330)

Kad būtų sumažintos finansavimo išlaidos, Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas toliau mažins už indėlius Graikijoje mokamas palūkanas, kaip aprašyta 137 konstatuojamojoje dalyje. Toks indėlių sąnaudų sumažinimas bus svarbus veiksnys didinant banko pelningumą prieš atidėjinių sudarymą.

| (331) | Nuo krizės pradžios bankas įsigijo dideles įmonių kapitalo dalis, dėl to smarkiai išaugo jo dydis ir indėlių bazė. Bankas per trumpiausią laiką sėkmingai integravo įsigytą verslą. Įvykdęs tuos įsigijimus, dabar bankas stengiasi pasiekti visą įmanomą sąveiką. Jis pradėjo racionalizuoti savo komercinį tinklą Graikijoje mažindamas filialų ir darbuotojų skaičių (115). Iki 2017 m. banko bendros sąnaudos Graikijoje bus sumažintos dar [...] %, palyginti su 2013 m. Kad tas tikslas būtų pasiektas, Graikija įsipareigojo, kad bankas savo filialų ir darbuotojų skaičių Graikijoje sumažins iki atitinkamai [...] ir [...] 2017 m. gruodžio 31 d., o bendros sąnaudos Graikijoje neviršys [...] mlrd. EUR. Numatomas sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis nei [...] %. Komisija mano, kad restruktūrizavimo planu išlaikomas banko efektyvumas naujomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(331)

Nuo krizės pradžios bankas įsigijo dideles įmonių kapitalo dalis, dėl to smarkiai išaugo jo dydis ir indėlių bazė. Bankas per trumpiausią laiką sėkmingai integravo įsigytą verslą. Įvykdęs tuos įsigijimus, dabar bankas stengiasi pasiekti visą įmanomą sąveiką. Jis pradėjo racionalizuoti savo komercinį tinklą Graikijoje mažindamas filialų ir darbuotojų skaičių (115). Iki 2017 m. banko bendros sąnaudos Graikijoje bus sumažintos dar [...] %, palyginti su 2013 m. Kad tas tikslas būtų pasiektas, Graikija įsipareigojo, kad bankas savo filialų ir darbuotojų skaičių Graikijoje sumažins iki atitinkamai [...] ir [...] 2017 m. gruodžio 31 d., o bendros sąnaudos Graikijoje neviršys [...] mlrd. EUR. Numatomas sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis nei [...] %. Komisija mano, kad restruktūrizavimo planu išlaikomas banko efektyvumas naujomis rinkos sąlygomis.

| (332) | Kita svarbi sritis – neveiksnių paskolų valdymas, nes 2013 m. gruodžio 31 d. jos sudarė 36 % banko portfelio (116). Siekdamas sumažinti nuostolius, bankas planuoja griežtinti savo paskolų politiką (ribos, užtikrinimas įkaitu) ir daugiausia dėmesio skirti pagrindinei veiklai. Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas, vykdydamas paskolų politiką, laikysis aukštų standartų, siekdamas valdyti riziką ir užtikrinti kuo didesnę vertę bankui kiekviename paskolų teikimo proceso etape, įskaitant paskolų restruktūrizavimą, kaip aprašyta 141 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(332)

Kita svarbi sritis – neveiksnių paskolų valdymas, nes 2013 m. gruodžio 31 d. jos sudarė 36 % banko portfelio (116). Siekdamas sumažinti nuostolius, bankas planuoja griežtinti savo paskolų politiką (ribos, užtikrinimas įkaitu) ir daugiausia dėmesio skirti pagrindinei veiklai. Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas, vykdydamas paskolų politiką, laikysis aukštų standartų, siekdamas valdyti riziką ir užtikrinti kuo didesnę vertę bankui kiekviename paskolų teikimo proceso etape, įskaitant paskolų restruktūrizavimą, kaip aprašyta 141 konstatuojamojoje dalyje.

7.6.2.2.   Banko valdymas

| (333) | Kitas pagrindinis klausimas – banko valdymas, atsižvelgiant į tai, kad po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo HFSF turi daugumą banko akcijų, tačiau ribotą balsavimo teisę. Be to, kai kurie banką kontroliuojantys privatūs investuotojai taip pat turi varantų, todėl jie gautų visapusišką naudą, jeigu akcijų kaina restruktūrizavimo laikotarpiu staigiai pakiltų. Kadangi dėl to galėtų kilti neatsakingo elgesio rizika, 2013 m. bankas ir HFSF susitarė dėl specialios santykių palaikymo tvarkos. Tuo susitarimu kasdienė banko veikla apsaugoma nuo bet kokio pagrindinių akcininkų kišimosi, kartu užtikrinant, kad HFSF galėtų stebėti, kaip įgyvendinamas restruktūrizavimo planas, ir neleisti banko vadovybei prisiimti pernelyg didelės rizikos rengiant atitinkamas konsultacijas. Bankas taip pat įsipareigojo atidžiai stebėti savo poziciją susijusiems skolininkams. Komisija teigiamai vertina tai, kad HFSF automatiškai atgautų balsavimo teises, jei bankas neįgyvendintų savo restruktūrizavimo plano. |
| --- | --- |

(333)

Kitas pagrindinis klausimas – banko valdymas, atsižvelgiant į tai, kad po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo HFSF turi daugumą banko akcijų, tačiau ribotą balsavimo teisę. Be to, kai kurie banką kontroliuojantys privatūs investuotojai taip pat turi varantų, todėl jie gautų visapusišką naudą, jeigu akcijų kaina restruktūrizavimo laikotarpiu staigiai pakiltų. Kadangi dėl to galėtų kilti neatsakingo elgesio rizika, 2013 m. bankas ir HFSF susitarė dėl specialios santykių palaikymo tvarkos. Tuo susitarimu kasdienė banko veikla apsaugoma nuo bet kokio pagrindinių akcininkų kišimosi, kartu užtikrinant, kad HFSF galėtų stebėti, kaip įgyvendinamas restruktūrizavimo planas, ir neleisti banko vadovybei prisiimti pernelyg didelės rizikos rengiant atitinkamas konsultacijas. Bankas taip pat įsipareigojo atidžiai stebėti savo poziciją susijusiems skolininkams. Komisija teigiamai vertina tai, kad HFSF automatiškai atgautų balsavimo teises, jei bankas neįgyvendintų savo restruktūrizavimo plano.

7.6.2.3.   Tarptautinė veikla

| (334) | Kaip paaiškinta 323 konstatuojamojoje dalyje, dėl tam tikros tarptautinės banko veiklos praeityje smarkiai sumažėjo banko kapitalas ir likvidumas. |
| --- | --- |

(334)

Kaip paaiškinta 323 konstatuojamojoje dalyje, dėl tam tikros tarptautinės banko veiklos praeityje smarkiai sumažėjo banko kapitalas ir likvidumas.

| (335) | Restruktūrizavimo plane numatyta, kad bankas toliau persiorientuos į savo šalies rinką. Bankas jau pardavė patronuojamąją įmonę Jungtinėse Amerikos Valstijose. Jis taip pat pradėjo racionalizuoti kitas patronuojamąsias įmones, stiprinti paskolų garantavimo procesą ir mažinti patronuojamųjų įmonių finansavimo trūkumą. Bankas planuoja tolesnį savo tinklo racionalizavimą išlaikytose patronuojamosiose įmonėse, kaip aprašyta 130 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(335)

Restruktūrizavimo plane numatyta, kad bankas toliau persiorientuos į savo šalies rinką. Bankas jau pardavė patronuojamąją įmonę Jungtinėse Amerikos Valstijose. Jis taip pat pradėjo racionalizuoti kitas patronuojamąsias įmones, stiprinti paskolų garantavimo procesą ir mažinti patronuojamųjų įmonių finansavimo trūkumą. Bankas planuoja tolesnį savo tinklo racionalizavimą išlaikytose patronuojamosiose įmonėse, kaip aprašyta 130 konstatuojamojoje dalyje.

| (336) | Taigi ateityje bendra užsienio turto suma sumažės. Restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje užsienio turtas sudarys [...] dalį viso banko balanso. |
| --- | --- |

(336)

Taigi ateityje bendra užsienio turto suma sumažės. Restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje užsienio turtas sudarys [...] dalį viso banko balanso.

| (337) | Todėl Komisija mano, kad bankas bus pakankamai restruktūrizavęs tas užsienyje veikiančias įmones ir sumažinęs jų dydį, kad ateityje nepatirtų papildomų kapitalo poreikių ir likvidumo trūkumo. 138 konstatuojamojoje dalyje aprašytas įsipareigojimas neskirti didelių kapitalo injekcijų banko tarptautinėms patronuojamosioms įmonėms taip pat padeda užtikrinti, kad užsienio patronuojamosios įmonės nekels grėsmės banko kapitalo ar likvidumo pozicijai. |
| --- | --- |

(337)

Todėl Komisija mano, kad bankas bus pakankamai restruktūrizavęs tas užsienyje veikiančias įmones ir sumažinęs jų dydį, kad ateityje nepatirtų papildomų kapitalo poreikių ir likvidumo trūkumo. 138 konstatuojamojoje dalyje aprašytas įsipareigojimas neskirti didelių kapitalo injekcijų banko tarptautinėms patronuojamosioms įmonėms taip pat padeda užtikrinti, kad užsienio patronuojamosios įmonės nekels grėsmės banko kapitalo ar likvidumo pozicijai.

7.6.2.4.   Išvada dėl gyvybingumo

| (338) | Pagal pagrindinį scenarijų, kaip aprašyta 2.4 skirsnyje, restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bankas sugebės gauti grąžą, kuri leis jam padengti visas savo sąnaudas ir užtikrinti tinkamą nuosavo kapitalo grąžą, atsižvelgiant į jo rizikos profilį. Tuo pat metu banko kapitalo pozicija turėtų išlikti patenkinama. |
| --- | --- |

(338)

Pagal pagrindinį scenarijų, kaip aprašyta 2.4 skirsnyje, restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bankas sugebės gauti grąžą, kuri leis jam padengti visas savo sąnaudas ir užtikrinti tinkamą nuosavo kapitalo grąžą, atsižvelgiant į jo rizikos profilį. Tuo pat metu banko kapitalo pozicija turėtų išlikti patenkinama.

| (339) | Galiausiai Komisija atsižvelgia į Graikijos valdžios institucijų pateiktame banko restruktūrizavimo plane aprašytą nepalankų scenarijų. Tas nepalankus scenarijus grindžiamas su HFSF suderintomis prielaidomis. Šiuo scenarijumi atsižvelgiama į ilgesnį ir gilesnį nuosmukį, taip pat į didesnę nekilnojamojo turto kainų defliaciją. Iš restruktūrizavimo plano matyti, kad bankas gali atlaikyti pakankamai nemažai nepalankiausių sąlygų, nes pagal nepalankų scenarijų bankas restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje išliks pelningas ir turės pakankamai kapitalo. |
| --- | --- |

(339)

Galiausiai Komisija atsižvelgia į Graikijos valdžios institucijų pateiktame banko restruktūrizavimo plane aprašytą nepalankų scenarijų. Tas nepalankus scenarijus grindžiamas su HFSF suderintomis prielaidomis. Šiuo scenarijumi atsižvelgiama į ilgesnį ir gilesnį nuosmukį, taip pat į didesnę nekilnojamojo turto kainų defliaciją. Iš restruktūrizavimo plano matyti, kad bankas gali atlaikyti pakankamai nemažai nepalankiausių sąlygų, nes pagal nepalankų scenarijų bankas restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje išliks pelningas ir turės pakankamai kapitalo.

| (340) | 2014 m. pritrauktos papildomo kapitalo sumos, t. y. 1 750 mln. EUR, pakanka 2013 m. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis pagrindiniam scenarijui restruktūrizavimo laikotarpiu įgyvendinti ir privilegijuotosioms akcijoms išpirkti (bankas tai padarė 2014 m. gegužės mėn. (117)). [...] Komisija primena, kad vertindamas kapitalo poreikius pagal pagrindinį scenarijų Graikijos bankas jau padarė keletą pakeitimų, dėl kurių padidėjo numatomi kapitalo poreikiai, palyginti su banko pagal savo pagrindinį scenarijų apskaičiuotais kapitalo poreikiais. Todėl Komisija mano, kad Graikijos banko pagal pagrindinį scenarijų apskaičiuotų kapitalo poreikių atveju atsižvelgiama į tam tikrą nepalankiausių sąlygų lygį. Kad padarytų išvadą, jog bankas yra gyvybingas, Komisija nereikalauja, kad bankas iš anksto turėtų pakankamai kapitalo Graikijos banko pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų apskaičiuotiems kapitalo poreikiams padengti, nes tas apskaičiuotas lygis reiškia aukštą nepalankiausių sąlygų lygį, o 2014 m. kovo mėn. pritrauktas kapitalas rodo, kad bankas vėl turi galimybę naudotis kapitalo rinkomis. |
| --- | --- |

(340)

2014 m. pritrauktos papildomo kapitalo sumos, t. y. 1 750 mln. EUR, pakanka 2013 m. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis pagrindiniam scenarijui restruktūrizavimo laikotarpiu įgyvendinti ir privilegijuotosioms akcijoms išpirkti (bankas tai padarė 2014 m. gegužės mėn. (117)). [...] Komisija primena, kad vertindamas kapitalo poreikius pagal pagrindinį scenarijų Graikijos bankas jau padarė keletą pakeitimų, dėl kurių padidėjo numatomi kapitalo poreikiai, palyginti su banko pagal savo pagrindinį scenarijų apskaičiuotais kapitalo poreikiais. Todėl Komisija mano, kad Graikijos banko pagal pagrindinį scenarijų apskaičiuotų kapitalo poreikių atveju atsižvelgiama į tam tikrą nepalankiausių sąlygų lygį. Kad padarytų išvadą, jog bankas yra gyvybingas, Komisija nereikalauja, kad bankas iš anksto turėtų pakankamai kapitalo Graikijos banko pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijų apskaičiuotiems kapitalo poreikiams padengti, nes tas apskaičiuotas lygis reiškia aukštą nepalankiausių sąlygų lygį, o 2014 m. kovo mėn. pritrauktas kapitalas rodo, kad bankas vėl turi galimybę naudotis kapitalo rinkomis.

| (341) | Be to, aišku, kad bankas papildomai neinvestuos į neinvesticinio reitingo vertybinius popierius; tai padės išlaikyti kapitalo ir likvidumo poziciją. |
| --- | --- |

(341)

Be to, aišku, kad bankas papildomai neinvestuos į neinvesticinio reitingo vertybinius popierius; tai padės išlaikyti kapitalo ir likvidumo poziciją.

| (342) | Todėl daroma išvada, kad jau įgyvendinto restruktūrizavimo kartu su papildomu siūlomu restruktūrizavimu pakanka ilgalaikiam banko gyvybingumui atkurti. |
| --- | --- |

(342)

Todėl daroma išvada, kad jau įgyvendinto restruktūrizavimo kartu su papildomu siūlomu restruktūrizavimu pakanka ilgalaikiam banko gyvybingumui atkurti.

7.6.3.   Nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas

| (343) | Kaip nurodyta Restruktūrizavimo komunikato 3 skirsnyje, siekiant užtikrinti, kad pagalba būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos, bankai ir jų kapitalo savininkai turi kiek galėdami prisidėti prie restruktūrizavimo. Taigi restruktūrizavimui finansuoti bankai turėtų naudoti savo išteklius, šiuo tikslu, pvz., parduodami turtą, o kapitalo savininkai, jei įmanoma, turėtų padengti banko nuostolius. |
| --- | --- |

(343)

Kaip nurodyta Restruktūrizavimo komunikato 3 skirsnyje, siekiant užtikrinti, kad pagalba būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos, bankai ir jų kapitalo savininkai turi kiek galėdami prisidėti prie restruktūrizavimo. Taigi restruktūrizavimui finansuoti bankai turėtų naudoti savo išteklius, šiuo tikslu, pvz., parduodami turtą, o kapitalo savininkai, jei įmanoma, turėtų padengti banko nuostolius.

7.6.3.1.   Banko įnašas: turto pardavimas ir sąnaudų mažinimas

| (344) | Siekdamas padidinti kapitalo pakankamumą ir sustiprinti likvidumo poziciją bankas jau pardavė nedideles užsienyje veikiančias įmones (Jungtinėse Amerikos Valstijose) ir sumažino dalies savo portfelio įsiskolinimą. Restruktūrizavimo plane numatytas banko užsienyje vykdomos veiklos įsiskolinimo mažinimas, kaip aprašyta 125–129 konstatuojamosiose dalyse. Atsižvelgiant į jau sumažintą finansinį įsiskolinimą ir parduotą turtą, taip pat įgyvendinus įsipareigojimus, susijusius su užsienyje veikiančių įmonių finansinio įsiskolinimo mažinimu ir pardavimu, bankas bus reikšmingai sumažinęs savo geografinį buvimą [...]. Sumažinus banko tarptautinio turto dydį taip pat gerokai sumažės nenumatyta rizika, kad pagalbos prireiks ateityje. Taigi tai padeda sumažinti pagalbą iki mažiausios sumos. |
| --- | --- |

(344)

Siekdamas padidinti kapitalo pakankamumą ir sustiprinti likvidumo poziciją bankas jau pardavė nedideles užsienyje veikiančias įmones (Jungtinėse Amerikos Valstijose) ir sumažino dalies savo portfelio įsiskolinimą. Restruktūrizavimo plane numatytas banko užsienyje vykdomos veiklos įsiskolinimo mažinimas, kaip aprašyta 125–129 konstatuojamosiose dalyse. Atsižvelgiant į jau sumažintą finansinį įsiskolinimą ir parduotą turtą, taip pat įgyvendinus įsipareigojimus, susijusius su užsienyje veikiančių įmonių finansinio įsiskolinimo mažinimu ir pardavimu, bankas bus reikšmingai sumažinęs savo geografinį buvimą [...]. Sumažinus banko tarptautinio turto dydį taip pat gerokai sumažės nenumatyta rizika, kad pagalbos prireiks ateityje. Taigi tai padeda sumažinti pagalbą iki mažiausios sumos.

| (345) | Siekdamas apriboti kapitalo poreikius bankas nenaudos kapitalo užsienio patronuojamosioms įmonėms remti arba plėsti, kaip aprašyta 138 konstatuojamojoje dalyje. Be to, Graikijos prisiimtais įsipareigojimais užtikrinama, kad bankas nevykdys brangių įsigijimų. |
| --- | --- |

(345)

Siekdamas apriboti kapitalo poreikius bankas nenaudos kapitalo užsienio patronuojamosioms įmonėms remti arba plėsti, kaip aprašyta 138 konstatuojamojoje dalyje. Be to, Graikijos prisiimtais įsipareigojimais užtikrinama, kad bankas nevykdys brangių įsigijimų.

| (346) | Bankas taip pat ėmėsi plataus masto sąnaudų mažinimo programos, kaip nurodyta 2.4.2 skirsnyje. Jo sąnaudos toliau mažės iki 2017 m. Mažinamas banko darbuotojų skaičius ir darbo užmokestis. Graikija taip pat įsipareigojo apriboti banko valdytojų atlygį, [...]. |
| --- | --- |

(346)

Bankas taip pat ėmėsi plataus masto sąnaudų mažinimo programos, kaip nurodyta 2.4.2 skirsnyje. Jo sąnaudos toliau mažės iki 2017 m. Mažinamas banko darbuotojų skaičius ir darbo užmokestis. Graikija taip pat įsipareigojo apriboti banko valdytojų atlygį, [...].

7.6.3.2.   Istorinių akcininkų dalijimasis našta ir rinkoje pritrauktas naujas kapitalas

| (347) | Banko istorinių akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis sumažėjo 2009 m. įvykdžius teisių emisiją (118), o vėliau – HFSF įvykdžius rekapitalizavimą (B4 priemonė) ir 2013 m. bei 2014 m. kovo mėn. pritraukus privataus kapitalo. Pavyzdžiui, banko akcininkų (tuo metu jie apėmė investuotojus, kurie investavo pinigų 2009 m.) turima dalis sumažėjo nuo 100 % prieš 2013 m. pavasario rekapitalizavimą iki vos 2,3 % po to rekapitalizavimo. Be to, bankas nuo 2008 m. nemokėjo jokių dividendų grynaisiais. Be to istorinių akcininkų dalijimosi našta, nuo krizės pradžios 2008 m. bankas pritraukė didelę privataus kapitalo sumą, t. y. 807 mln. EUR 2009 m., 1 444 mln. EUR 2013 m. ir 1 750 mln. EUR 2014 m. |
| --- | --- |

(347)

Banko istorinių akcininkų valdoma akcinio kapitalo dalis sumažėjo 2009 m. įvykdžius teisių emisiją (118), o vėliau – HFSF įvykdžius rekapitalizavimą (B4 priemonė) ir 2013 m. bei 2014 m. kovo mėn. pritraukus privataus kapitalo. Pavyzdžiui, banko akcininkų (tuo metu jie apėmė investuotojus, kurie investavo pinigų 2009 m.) turima dalis sumažėjo nuo 100 % prieš 2013 m. pavasario rekapitalizavimą iki vos 2,3 % po to rekapitalizavimo. Be to, bankas nuo 2008 m. nemokėjo jokių dividendų grynaisiais. Be to istorinių akcininkų dalijimosi našta, nuo krizės pradžios 2008 m. bankas pritraukė didelę privataus kapitalo sumą, t. y. 807 mln. EUR 2009 m., 1 444 mln. EUR 2013 m. ir 1 750 mln. EUR 2014 m.

7.6.3.3.   Subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimasis našta

| (348) | Banko mišrių ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojai prisidėjo prie banko restruktūrizavimo išlaidų. Siekdamas padidinti kapitalą bankas įgyvendino keletą įsipareigojimų valdymo priemonių, kaip aprašyta 134 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(348)

Banko mišrių ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojai prisidėjo prie banko restruktūrizavimo išlaidų. Siekdamas padidinti kapitalą bankas įgyvendino keletą įsipareigojimų valdymo priemonių, kaip aprašyta 134 konstatuojamojoje dalyje.

| (349) | Vis dar neapmokėtoms priemonėms taikomas 143 konstatuojamojoje dalyje nurodytas draudimas mokėti atkarpas. Todėl Komisija mano, kad užtikrintas tinkamas banko mišrių ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimasis našta ir laikomasi atitinkamų Restruktūrizavimo komunikato reikalavimų. |
| --- | --- |

(349)

Vis dar neapmokėtoms priemonėms taikomas 143 konstatuojamojoje dalyje nurodytas draudimas mokėti atkarpas. Todėl Komisija mano, kad užtikrintas tinkamas banko mišrių ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų dalijimasis našta ir laikomasi atitinkamų Restruktūrizavimo komunikato reikalavimų.

7.6.3.4.   Išvada dėl nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo

| (350) | Palyginti su visa gauta valstybės rekapitalizavimo suma, nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas, ypač parduodant turtą ir mažinant paskolų portfelį, yra gerokai mažesni nei tie dydžiai, kuriuos Komisija paprastai laikytų pakankamais. Mažinimas taikomas tik užsienyje vykdomai veiklai, kuri sudaro ribotą banko dalį (119), o vykdant restruktūrizavimą nenumatoma mažinti Graikijos paskolų ir indėlių portfelių dydžio, nors tie portfeliai pastaraisiais metais įvykdžius įsigijimus kaip tik smarkiai išaugo. Tačiau Komisija atsižvelgia į 7.6.1 skirsnyje aptartus veiksnius ir ypač į tai, kad gautai pagalbai iš dalies gali būti taikoma 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punkte nustatyta išimtis, kuomet Komisija gali sutikti su mažesniu nuosavu įnašu ir naštos pasidalijimu. Komisija taip pat teigiamai vertina tai, kad 2013 m. gegužės mėn. bankas rinkoje pritraukė 1 444 mln. EUR, o 2014 m. kovo mėn. –1 750 mln. EUR, [...]. Be to, 2014 m. kovo mėn. kapitalas buvo pritrauktas už tokią kainą už akciją, kuri atitinka kainą, už kurią HFSF pasirašė akcijas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B4 priemonė). Taigi taikant aukštą emisijos kainą apribotas HFSF valdomos akcinio kapitalo dalies sumažėjimas. Bankas taip pat išpirko privilegijuotąsias akcijas (A priemonė). Atsižvelgiant į visus tuos veiksnius, gali būti laikoma, jog restruktūrizavimo plane numatytos pakankamos nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo priemonės, kad pagalba būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos. |
| --- | --- |

(350)

Palyginti su visa gauta valstybės rekapitalizavimo suma, nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas, ypač parduodant turtą ir mažinant paskolų portfelį, yra gerokai mažesni nei tie dydžiai, kuriuos Komisija paprastai laikytų pakankamais. Mažinimas taikomas tik užsienyje vykdomai veiklai, kuri sudaro ribotą banko dalį (119), o vykdant restruktūrizavimą nenumatoma mažinti Graikijos paskolų ir indėlių portfelių dydžio, nors tie portfeliai pastaraisiais metais įvykdžius įsigijimus kaip tik smarkiai išaugo. Tačiau Komisija atsižvelgia į 7.6.1 skirsnyje aptartus veiksnius ir ypač į tai, kad gautai pagalbai iš dalies gali būti taikoma 2011 m. Pratęsimo komunikato 14 punkte nustatyta išimtis, kuomet Komisija gali sutikti su mažesniu nuosavu įnašu ir naštos pasidalijimu. Komisija taip pat teigiamai vertina tai, kad 2013 m. gegužės mėn. bankas rinkoje pritraukė 1 444 mln. EUR, o 2014 m. kovo mėn. –1 750 mln. EUR, [...]. Be to, 2014 m. kovo mėn. kapitalas buvo pritrauktas už tokią kainą už akciją, kuri atitinka kainą, už kurią HFSF pasirašė akcijas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B4 priemonė). Taigi taikant aukštą emisijos kainą apribotas HFSF valdomos akcinio kapitalo dalies sumažėjimas. Bankas taip pat išpirko privilegijuotąsias akcijas (A priemonė). Atsižvelgiant į visus tuos veiksnius, gali būti laikoma, jog restruktūrizavimo plane numatytos pakankamos nuosavo įnašo ir naštos pasidalijimo priemonės, kad pagalba būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos.

7.6.4.   Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės

| (351) | Restruktūrizavimo komunikate reikalaujama, kad restruktūrizavimo plane būtų pasiūlyta priemonių, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai ir užtikrinamas konkurencingas bankų sektorius. Be to, tomis priemonėmis taip pat turėtų būti sprendžiamos neatsakingo elgesio rizikos problemos ir užtikrinta, kad valstybės pagalba nebūtų naudojama antikonkurenciniams veiksmams finansuoti. |
| --- | --- |

(351)

Restruktūrizavimo komunikate reikalaujama, kad restruktūrizavimo plane būtų pasiūlyta priemonių, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai ir užtikrinamas konkurencingas bankų sektorius. Be to, tomis priemonėmis taip pat turėtų būti sprendžiamos neatsakingo elgesio rizikos problemos ir užtikrinta, kad valstybės pagalba nebūtų naudojama antikonkurenciniams veiksmams finansuoti.

| (352) | Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad vertindama pagalbos sumą ir dėl pagalbos kylančius konkurencijos iškraipymus Komisija turi atsižvelgti tiek į absoliučią, tiek į santykinę gautos valstybės pagalbos sumą, taip pat į naštos pasidalijimo lygį ir į finansų įstaigos padėtį rinkoje po restruktūrizavimo. Šiuo klausimu Komisija primena, kad bankas iš valstybės gavo kapitalo paramą, kuri sudarė 23,7 % pagal riziką įvertinto jo turto (120). Be to, 2010 m. bankui suteiktos likvidumo garantijos, kurios siekė 9,9 mlrd. EUR, ir 1,3 mlrd. EUR paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis; kartu tai sudarė beveik 25 % banko balanso. Bankas taip pat gavo valstybės garantuojamą skubią paramą likvidumui padidinti. Taigi, atsižvelgiant į didelę pagalbos sumą, būtinos priemones, kuriomis būtų ribojami galimi konkurencijos iškraipymai. Be to, banko rinkos dalis Graikijoje yra didelė. Įsigijus perduotą ATE veiklą, „Geniki“, MBG ir perduotą Kipro bankų veiklą padidėjo banko rinkos dalys. Po tų įsigijimų banko indėlių rinkos dalis Graikijoje 2013 m. pabaigoje sudarė 29 %, o jo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto hipotekos paskolų, vartojimo kreditų ir paskolų įmonėms rinkos dalys siekė atitinkamai 25 %, 22 % ir 35 % (palyginti su atitinkamai 10 %, 8 %, 8 % ir 14 % 2011 m.) (121). |
| --- | --- |

(352)

Restruktūrizavimo komunikato 31 punkte nurodyta, kad vertindama pagalbos sumą ir dėl pagalbos kylančius konkurencijos iškraipymus Komisija turi atsižvelgti tiek į absoliučią, tiek į santykinę gautos valstybės pagalbos sumą, taip pat į naštos pasidalijimo lygį ir į finansų įstaigos padėtį rinkoje po restruktūrizavimo. Šiuo klausimu Komisija primena, kad bankas iš valstybės gavo kapitalo paramą, kuri sudarė 23,7 % pagal riziką įvertinto jo turto (120). Be to, 2010 m. bankui suteiktos likvidumo garantijos, kurios siekė 9,9 mlrd. EUR, ir 1,3 mlrd. EUR paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis; kartu tai sudarė beveik 25 % banko balanso. Bankas taip pat gavo valstybės garantuojamą skubią paramą likvidumui padidinti. Taigi, atsižvelgiant į didelę pagalbos sumą, būtinos priemones, kuriomis būtų ribojami galimi konkurencijos iškraipymai. Be to, banko rinkos dalis Graikijoje yra didelė. Įsigijus perduotą ATE veiklą, „Geniki“, MBG ir perduotą Kipro bankų veiklą padidėjo banko rinkos dalys. Po tų įsigijimų banko indėlių rinkos dalis Graikijoje 2013 m. pabaigoje sudarė 29 %, o jo gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto hipotekos paskolų, vartojimo kreditų ir paskolų įmonėms rinkos dalys siekė atitinkamai 25 %, 22 % ir 35 % (palyginti su atitinkamai 10 %, 8 %, 8 % ir 14 % 2011 m.) (121).

| (353) | Komisija primena, kad banko patiriami sunkumai daugiausia kilo dėl išorės sukrėtimų, kaip antai Graikijos valstybės skolos krizės ir užsitęsusio nuosmukio, dėl kurio Graikijos ekonomika yra sutrikdyta nuo 2008 m., kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 74 konstatuojamojoje dalyje. Todėl poreikis spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas sumažėjęs. Kaip aptarta šio sprendimo 7.6.1 skirsnyje, atsižvelgiant į tuos veiksnius pagalbos priemonių konkurenciją iškreipiantis poveikis yra mažesnis, taigi ir konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių poreikis yra mažesnis. Dėl tų priežasčių Komisija išimties tvarka gali sutikti, kad, nepaisant didelės pagalbos sumos ir didelių rinkos dalių, restruktūrizavimo plane nebūtų numatyta jokio balanso sumos ir paskolų mažinimo Graikijoje. Tačiau kiltų problemų, jei iš keturių didelių Graikijos bankų daugiausia pagalbos gaunantis bankas, kuris pastaraisiais metais vykdydamas įsigijimus išaugo labiausiai, restruktūrizavimo laikotarpiu ir toliau augtų sparčiau nei rinka, taip išstumdamas mažiau remiamus bankus. Todėl Komisija palankiai vertina įsipareigojimą, kad banko augimas neviršys rinkos augimo. |
| --- | --- |

(353)

Komisija primena, kad banko patiriami sunkumai daugiausia kilo dėl išorės sukrėtimų, kaip antai Graikijos valstybės skolos krizės ir užsitęsusio nuosmukio, dėl kurio Graikijos ekonomika yra sutrikdyta nuo 2008 m., kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 74 konstatuojamojoje dalyje. Todėl poreikis spręsti neatsakingo elgesio rizikos problemas sumažėjęs. Kaip aptarta šio sprendimo 7.6.1 skirsnyje, atsižvelgiant į tuos veiksnius pagalbos priemonių konkurenciją iškreipiantis poveikis yra mažesnis, taigi ir konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių poreikis yra mažesnis. Dėl tų priežasčių Komisija išimties tvarka gali sutikti, kad, nepaisant didelės pagalbos sumos ir didelių rinkos dalių, restruktūrizavimo plane nebūtų numatyta jokio balanso sumos ir paskolų mažinimo Graikijoje. Tačiau kiltų problemų, jei iš keturių didelių Graikijos bankų daugiausia pagalbos gaunantis bankas, kuris pastaraisiais metais vykdydamas įsigijimus išaugo labiausiai, restruktūrizavimo laikotarpiu ir toliau augtų sparčiau nei rinka, taip išstumdamas mažiau remiamus bankus. Todėl Komisija palankiai vertina įsipareigojimą, kad banko augimas neviršys rinkos augimo.

| (354) | Tačiau Komisija pažymi, kad valstybės rekapitalizavimo priemonės leido bankui tęsti bankininkystės veiklą užsienio rinkose. |
| --- | --- |

(354)

Tačiau Komisija pažymi, kad valstybės rekapitalizavimo priemonės leido bankui tęsti bankininkystės veiklą užsienio rinkose.

| (355) | Komisija pažymi, kad be jau įgyvendinto finansinio įsiskolinimo mažinimo ir restruktūrizavimo bankas iki 2018 m. birželio 30 d. toliau restruktūrizuos savo užsienio turtą ir mažins finansinį įsiskolinimą (122). Be to, bankas įsipareigojo nenaudoti pagalbos tos veiklos plėtrai finansuoti. Taigi pagalba nebus naudojama konkurencijai tose užsienio rinkose iškraipyti. |
| --- | --- |

(355)

Komisija pažymi, kad be jau įgyvendinto finansinio įsiskolinimo mažinimo ir restruktūrizavimo bankas iki 2018 m. birželio 30 d. toliau restruktūrizuos savo užsienio turtą ir mažins finansinį įsiskolinimą (122). Be to, bankas įsipareigojo nenaudoti pagalbos tos veiklos plėtrai finansuoti. Taigi pagalba nebus naudojama konkurencijai tose užsienio rinkose iškraipyti.

| (356) | Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas nevykdys brangių įsigijimų, taip užtikrinant, kad bankas nenaudos gautos valstybės pagalbos naujam verslui įsigyti. Tas draudimas padeda užtikrinti, kad pagalba būtų griežtai naudojama Graikijos bankininkystės veiklos gyvybingumo atkūrimui remti, o ne, pavyzdžiui, plėstis užsienio rinkose. |
| --- | --- |

(356)

Graikija taip pat įsipareigojo, kad bankas nevykdys brangių įsigijimų, taip užtikrinant, kad bankas nenaudos gautos valstybės pagalbos naujam verslui įsigyti. Tas draudimas padeda užtikrinti, kad pagalba būtų griežtai naudojama Graikijos bankininkystės veiklos gyvybingumo atkūrimui remti, o ne, pavyzdžiui, plėstis užsienio rinkose.

| (357) | Įsipareigojimu mažinti už Graikijos indėlius mokamas palūkanas taip pat užtikrinama, kad pagalba nebus naudojama netvarioms indėlių priėmimo strategijoms, kuriomis iškraipoma konkurencija Graikijos rinkose, finansuoti. Taip pat įsipareigojimu įgyvendinti griežtas gaires dėl naujų paskolų kainų nustatymo remiantis tinkamu kredito rizikos vertinimu bus užtikrinta, kad bankas netinkamomis paskolų klientams kainų nustatymo strategijomis neiškraipytų konkurencijos Graikijos rinkoje. |
| --- | --- |

(357)

Įsipareigojimu mažinti už Graikijos indėlius mokamas palūkanas taip pat užtikrinama, kad pagalba nebus naudojama netvarioms indėlių priėmimo strategijoms, kuriomis iškraipoma konkurencija Graikijos rinkose, finansuoti. Taip pat įsipareigojimu įgyvendinti griežtas gaires dėl naujų paskolų kainų nustatymo remiantis tinkamu kredito rizikos vertinimu bus užtikrinta, kad bankas netinkamomis paskolų klientams kainų nustatymo strategijomis neiškraipytų konkurencijos Graikijos rinkoje.

| (358) | Atsižvelgdama į ypatingą padėtį, aprašytą 7.6.1 skirsnyje, ir į restruktūrizavimo plane numatytas priemones Komisija mano, kad esama pakankamų apsaugos priemonių, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai. |
| --- | --- |

(358)

Atsižvelgdama į ypatingą padėtį, aprašytą 7.6.1 skirsnyje, ir į restruktūrizavimo plane numatytas priemones Komisija mano, kad esama pakankamų apsaugos priemonių, kuriomis ribojami konkurencijos iškraipymai.

7.6.5.   Stebėsena

| (359) | Pagal Restruktūrizavimo komunikato 5 skirsnį reikalaujama teikti reguliarias ataskaitas, kad Komisija galėtų tikrinti, ar restruktūrizavimo planas įgyvendinamas tinkamai. Kaip nurodyta Graikijos prisiimtuose įsipareigojimuose (123), Graikija užtikrins, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos, t. y. 2018 m. gruodžio 31 d., už stebėseną atsakingas patikėtinis, kurį bankas paskyrė, pritarus Komisijai, stebės Graikijos prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su veiklos Graikijoje ir užsienyje restruktūrizavimu ir su banko valdymu ir komercine veikla. Todėl Komisija mano, kad užtikrinta tinkama restruktūrizavimo plano įgyvendinimo stebėsena. |
| --- | --- |

(359)

Pagal Restruktūrizavimo komunikato 5 skirsnį reikalaujama teikti reguliarias ataskaitas, kad Komisija galėtų tikrinti, ar restruktūrizavimo planas įgyvendinamas tinkamai. Kaip nurodyta Graikijos prisiimtuose įsipareigojimuose (123), Graikija užtikrins, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos, t. y. 2018 m. gruodžio 31 d., už stebėseną atsakingas patikėtinis, kurį bankas paskyrė, pritarus Komisijai, stebės Graikijos prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su veiklos Graikijoje ir užsienyje restruktūrizavimu ir su banko valdymu ir komercine veikla. Todėl Komisija mano, kad užtikrinta tinkama restruktūrizavimo plano įgyvendinimo stebėsena.

7.6.6.   Išvada dėl A, B1, B2, B3 ir B4 priemonių atitikties Restruktūrizavimo komunikatui

| (360) | Komisija pripažįsta, kad restruktūrizavimu planu (vertinant jį kartu su šio sprendimo priede išdėstytais įsipareigojimais) užtikrinamas ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimas, jis yra pakankamas naštos pasidalijimo bei nuosavo įnašo požiūriu, taip pat tinkamas šiame sprendime nagrinėjamų pagalbos priemonių konkurenciją iškreipiančiam poveikiui atsverti ir proporcingas. Komisijai pateiktas restruktūrizavimo planas ir įsipareigojimai atitinka Restruktūrizavimo komunikato kriterijus. |
| --- | --- |

(360)

Komisija pripažįsta, kad restruktūrizavimu planu (vertinant jį kartu su šio sprendimo priede išdėstytais įsipareigojimais) užtikrinamas ilgalaikio banko gyvybingumo atkūrimas, jis yra pakankamas naštos pasidalijimo bei nuosavo įnašo požiūriu, taip pat tinkamas šiame sprendime nagrinėjamų pagalbos priemonių konkurenciją iškreipiančiam poveikiui atsverti ir proporcingas. Komisijai pateiktas restruktūrizavimo planas ir įsipareigojimai atitinka Restruktūrizavimo komunikato kriterijus.

8.   IŠVADA

| (361) | Komisija apgailestauja, kad Graikija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai įgyvendino B2, B3 ir B4 pagalbos priemones, nes jos buvo įgyvendintos prieš tai oficialiai apie jas nepranešus. Tačiau tos priemonės, taip pat kitos šiame sprendime nagrinėjamos priemonės, gali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka, |
| --- | --- |

(361)

Komisija apgailestauja, kad Graikija, pažeisdama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 3 dalį, neteisėtai įgyvendino B2, B3 ir B4 pagalbos priemones, nes jos buvo įgyvendintos prieš tai oficialiai apie jas nepranešus. Tačiau tos priemonės, taip pat kitos šiame sprendime nagrinėjamos priemonės, gali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Toliau nurodytos Graikijos įgyvendintos priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį:

| a) | Graikijos banko bankui „Piraeus Bank S.A.“ suteikta ir Graikijos garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė); |
| --- | --- |

a)

Graikijos banko bankui „Piraeus Bank S.A.“ suteikta ir Graikijos garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė);

| b) | 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos finansinio stabilumo fondo (HFSF) „Piraeus Bank S.A.“ suteikta 1 553 mln. EUR dydžio antroji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B2 priemonė); |
| --- | --- |

b)

2012 m. gruodžio mėn. Graikijos finansinio stabilumo fondo (HFSF) „Piraeus Bank S.A.“ suteikta 1 553 mln. EUR dydžio antroji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B2 priemonė);

| c) | 2012 m. gruodžio 20 d. HFSF „Piraeus Bank S.A.“ pateiktas 1 082 mln. EUR dydžio įsipareigojimo raštas (B3 priemonė); |
| --- | --- |

c)

2012 m. gruodžio 20 d. HFSF „Piraeus Bank S.A.“ pateiktas 1 082 mln. EUR dydžio įsipareigojimo raštas (B3 priemonė);

| d) | 2013 m. pavasarį HFSF „Piraeus Bank S.A.“ suteikta 5 891 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (B4 priemonė); |
| --- | --- |

d)

2013 m. pavasarį HFSF „Piraeus Bank S.A.“ suteikta 5 891 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (B4 priemonė);

| e) | 2013 m. pavasarį HFSF „Piraeus Bank S.A.“ suteikta 524 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (C priemonė). |
| --- | --- |

e)

2013 m. pavasarį HFSF „Piraeus Bank S.A.“ suteikta 524 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (C priemonė).

2.   Atsižvelgiant į 2014 m. birželio 25 d. pateiktą restruktūrizavimo planą, susijusį su „Piraeus Bank Group“, kurią sudaro „Piraeus Bank S.A.“ ir visos jo patronuojamosios įmonės ir filialai, ir į tą dieną Graikijos pateiktus įsipareigojimus, toliau nurodyta valstybės pagalba yra suderinama su vidaus rinka:

| a) | 2009 m. gegužės mėn. ir 2011 m. gruodžio mėn. Graikijos „Piraeus Bank S.A.“ skirta 750 mln. EUR kapitalo injekcija pagal rekapitalizavimo schemą (A priemonė); |
| --- | --- |

a)

2009 m. gegužės mėn. ir 2011 m. gruodžio mėn. Graikijos „Piraeus Bank S.A.“ skirta 750 mln. EUR kapitalo injekcija pagal rekapitalizavimo schemą (A priemonė);

| b) | nuo 2011 m. liepos mėn. Graikijos banko bankui „Piraeus Bank S.A.“ suteikta ir Graikijos garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, kuri 2012 m. gruodžio 31 d. sudarė 30,4 mlrd. EUR (L2 priemonė); |
| --- | --- |

b)

nuo 2011 m. liepos mėn. Graikijos banko bankui „Piraeus Bank S.A.“ suteikta ir Graikijos garantuojama skubi parama likvidumui padidinti, kuri 2012 m. gruodžio 31 d. sudarė 30,4 mlrd. EUR (L2 priemonė);

| c) | 2012 m. gegužės mėn. HFSF „Piraeus Bank S.A.“ suteikta 4,7 mlrd. EUR dydžio pirmoji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B1 priemonė); |
| --- | --- |

c)

2012 m. gegužės mėn. HFSF „Piraeus Bank S.A.“ suteikta 4,7 mlrd. EUR dydžio pirmoji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B1 priemonė);

| d) | 2012 m. gruodžio mėn. HFSF „Piraeus Bank S.A.“ suteikta 1 553 mln. EUR dydžio antroji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B2 priemonė); |
| --- | --- |

d)

2012 m. gruodžio mėn. HFSF „Piraeus Bank S.A.“ suteikta 1 553 mln. EUR dydžio antroji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B2 priemonė);

| e) | 2012 m. gruodžio 20 d. HFSF „Piraeus Bank S.A.“ pateiktas 1 082 mln. EUR dydžio įsipareigojimo raštas (B3 priemonė); |
| --- | --- |

e)

2012 m. gruodžio 20 d. HFSF „Piraeus Bank S.A.“ pateiktas 1 082 mln. EUR dydžio įsipareigojimo raštas (B3 priemonė);

| f) | 2013 m. pavasarį HFSF „Piraeus Bank S.A.“ suteikta 5 891 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (B4 priemonė); |
| --- | --- |

f)

2013 m. pavasarį HFSF „Piraeus Bank S.A.“ suteikta 5 891 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (B4 priemonė);

| g) | 2013 m. pavasarį HFSF „Piraeus Bank S.A.“ suteikta 524 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (C priemonė). |
| --- | --- |

g)

2013 m. pavasarį HFSF „Piraeus Bank S.A.“ suteikta 524 mln. EUR dydžio rekapitalizavimo priemonė (C priemonė).

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2014 m. liepos 23 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  Žr. 2012 m. liepos 27 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.34826 (2012/C, ex 2012/NN) „Graikijos finansinio stabilumo fondo vykdomas banko „Piraeus Bank“ rekapitalizavimas“ (OL C 359, 2012 11 21, p. 43).

1

(2)  2008 m. lapkričio 19 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos N 560/2008 „Paramos priemonės kredito įstaigoms Graikijoje“ (OL C 125, 2009 6 5, p. 6). Ji buvo užregistruota Nr. SA.26678 (N 560/2008). Ta schema vėliau buvo pratęsta ir pakeista, kaip aprašyta 4 išnašoje.

2

(3)  „Bankas“ reiškia „Piraeus Bank Group“.

3

(4)  2009 m. rugsėjo 2 d. Graikija pranešė apie keletą paramos priemonių pakeitimų ir pratęsimą iki 2009 m. gruodžio 31 d., kurie buvo patvirtinti 2009 m. rugsėjo 18 d. (žr. 2009 m. rugsėjo 18 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos N 504/2009 „Paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas ir pakeitimas“ (OL C 264, 2009 11 6, p. 5). 2010 m. sausio 25 d. Komisija patvirtino antrąjį paramos priemonių pratęsimą iki 2010 m. birželio 30 d. (žr. 2010 m. sausio 25 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos N 690/2009 „Paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 57, 2010 3 9, p. 6). 2010 m. birželio 30 d. Komisija patvirtino keletą paramos priemonių pakeitimų ir pratęsimą iki 2010 m. gruodžio 31 d. (žr. 2010 m. birželio 30 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos N 260/2010 „Paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 238, 2010 9 3, p. 3). 2010 m. gruodžio 21 d. Komisija patvirtino paramos priemonių pratęsimą iki 2011 m. birželio 30 d. (žr. 2010 m. gruodžio 21 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.31998 (2010/N) „Ketvirtasis paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 53, 2011 2 19, p. 2). 2011 m. balandžio 4 d. Komisija patvirtino pakeitimą (žr. 2011 m. balandžio 4 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.32767 (2011/N) „Paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pakeitimas“ (OL C 164, 2011 6 2, p. 8). 2011 m. birželio 27 d. Komisija patvirtino paramos priemonių pratęsimą iki 2011 m. gruodžio 31 d. (žr. 2011 m. birželio 27 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.33153 (2011/N) „Penktasis paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 274, 2011 9 17, p. 6). 2012 m. vasario 6 d. Komisija patvirtino paramos priemonių pratęsimą iki 2012 m. birželio 30 d. (žr. 2012 m. vasario 6 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.34149 (2011/N) „Šeštasis paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 101, 2012 4 4, p. 2). 2012 m. liepos 6 d. Komisija patvirtino paramos priemonių pratęsimą iki 2012 m. gruodžio 31 d. (žr. 2012 m. liepos 6 d. Komisijos sprendimą byloje dėl valstybės pagalbos SA.35002 (2012/N) – Graikija „Paramos priemonių kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 77, 2013 3 15, p. 14). 2013 m. sausio 22 d. Komisija patvirtino garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos pratęsimą iki 2013 m. birželio 30 d. (žr. 2013 m. sausio 22 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.35999 (2012/N) – Graikija „Garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“ (OL C 162, 2013 6 7, p. 6). 2013 m. liepos 25 d. Komisija patvirtino garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos pratęsimą iki 2013 m. gruodžio 31 d. (žr. 2013 m. liepos 25 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.36956 (2013/N) – Graikija „Garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“; dar nepaskelbtas). 2014 m. sausio 14 d. Komisija patvirtino garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos pratęsimą iki 2014 m. birželio 30 d. (žr. 2014 m. sausio 14 d. Komisijos sprendimą dėl valstybės pagalbos SA.37958 (2013/N) – Graikija „Garantijų schemos ir paskolų, padengtų obligacijomis, schemos kredito įstaigoms Graikijoje pratęsimas“; dar nepaskelbtas).

4

(5)  Žr. 1 išnašą.

5

(6)  2012 m. gruodžio 24 d. HFSF pranešimas spaudai, paskelbtas interneto svetainėje http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf.

6

(7)  Tas priemones Komisija užregistravo kaip bylą SA.36005 (2013/NN).

7

(8)  2011 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.31154 „Agricultural Bank of Greece“ restruktūrizavimas (OL C 317, 2011 10 29, p. 4).

8

(9)  Pirkimas ir prisiėmimas – tai pertvarkymo procedūra, kurią sudaro likviduojamo juridinio asmens turimo aukštos kokybės turto ir įsipareigojimų nustatymas ir jų pardavimas aukcione siekiant juos perduoti gyvybingai įmonei.

9

(10)  2013 m. gegužės 3 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.35460 „Likvidavimo pagalba bankui „ATE Bank“ pertvarkyti“ (OL C 261, 2013 9 10, p. 1).

10

(11)  Žr. 2.3.3.3 skirsnį.

11

(12)  euro grupės posėdis – tai euro zonos (t. y. valstybių narių, įsivedusių eurą kaip oficialią valiutą) finansų ministrų posėdis.

12

(13)  Žr. 2.3.3.3 skirsnį.

13

(14)  Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų generalinis direktoratas. Antroji Graikijos ekonomikos koregavimo programa. 2012 m. kovo mėn. (angl. The Second Economic Adjustment Programme for Greece - March 2012), p. 17; paskelbta interneto svetainėje

14

Antroji Graikijos ekonomikos koregavimo programa. 2012 m. kovo mėn.

The Second Economic Adjustment Programme for Greece - March 2012

http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf

(15)  Žr. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaitos II skirsnį „Graikijos valstybės skolos restruktūrizavimas“, Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn.; paskelbta interneto svetainėje http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf

15

Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaitos

(16)  2012 m. kovo 9 d. Finansų ministerijos pranešimas spaudai, paskelbtas interneto svetainėje http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf

16

(17)  Žr. 14 išnašą, p. 106.

17

(18)  Žr. 15 išnašą.

18

(19)  Žr. 14 išnašą, p. 104.

19

(20)  Žr. 15 išnašą.

20

(21)  Europos Centrinis Bankas ir nacionaliniai centriniai bankai kartu sudaro Eurosistemą, euro zonos centrinių bankų sistemą.

21

(22)  2012 m. gruodžio 3 d. Finansų ministerijos pranešimas spaudai, paskelbtas interneto svetainėje http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf

22

Vykdant tą savo skolos išpirkimą gerokai mažesne kaina nei nominalioji vertė smarkiai sumažėjo Graikijos skola.

(23)  Nesant tokio išpirkimo, tų naujų GVO rinkos vertė galėjo išaugti, atsižvelgiant į rinkos rodiklių, pvz., palūkanų normų, raidą ir Graikijos įsipareigojimų neįvykdymo tikimybę.

23

(24)  Apėmė laikotarpiu nuo 2013 m. birželio mėn. iki 2016 m. gruodžio mėn. Graikijoje teikiamų naujų paskolų tikėtiną nuostolį.

24

(25)  Kredito nuostolio projekcijų, susijusių su užsienio rizika, poveikis apskaičiuotas atskaičius užsienyje taikomus mokesčius ir atsižvelgiant į tuo metu Konkurencijos generaliniam direktoratui pateiktus įsipareigojimus dėl perleidimo.

25

(26)  NBG paskolų nuostolių rezervai 2013 m. birželio 30 d.pro forma, atsižvelgiant į „First Business Bank“ ir „Probank“ atidėjinius.

26

pro forma

(27)  „Eurobank“ paskolų nuostolių rezervai 2013 m. birželio 30 d.pro forma, atsižvelgiant į „New Hellenic Postbank“ ir „New Proton Bank“, įsigytus 2013 m. rugpjūčio mėn., atidėjinius.

27

pro forma

| Šaltinis: | Graikijos bankas, 2013 m. Graikijos bankų sektoriaus testavimas nepalankiausiomis sąlygomis (angl. 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector), 2014 m. kovo mėn., p. 42. |
| --- | --- |

Šaltinis:

Šaltinis:

Graikijos bankas, 2013 m. Graikijos bankų sektoriaus testavimas nepalankiausiomis sąlygomis (angl. 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector), 2014 m. kovo mėn., p. 42.

(28)  2012 m. metinė ataskaita, žr. http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/annual-reports

28

(29)  Žr. 2 lentelę.

29

(30)  2012 m. ta suma neapima dviejų bankui suteiktų tarpinio rekapitalizavimo priemonių. 2013 m. suma apima visą 2013 m. pavasario rekapitalizavimą.

30

(31)  Įskaitant ATE ir „Geniki“.

31

(32)  Įskaitant ATE, „Geniki“, trijų Kipro bankų filialus Graikijoje, MBG.

32

| Šaltiniai: | 2011 m., 2012 m. metinės ataskaitos, 2013 m. finansinės ataskaitos. |
| --- | --- |

Šaltiniai:

Šaltiniai:

2011 m., 2012 m. metinės ataskaitos, 2013 m. finansinės ataskaitos.

(33)  Žr. 2 lentelę.

33

(34)  Žr. 2.3.1.2 skirsnį „Valstybės rekapitalizavimo priemonė, suteikta pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę“.

34

(35)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/press-office/press-release/2014/05/apopliromi-pronomiouxon-metoxon-ellinikou-dimosiou

35

(36)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 40.

36

(37)  Žr. sprendimo dėl ATE likvidavimo 27 konstatuojamąją dalį.

37

(38)  Graikijos bankų asociacija, duomenys paskelbti interneto svetainėje http://62.1.43.74/4Statistika/UplPDFs/network2012engl.pdf

38

(39)  http://www.geniki.gr/Portals/0/PDFs/140321_annual_results_en_2.pdf

39

(40)  Konfidenciali informacija

40

(41)  PIMCO parengta ataskaita „Nepriklausomas išsamus Kipro bankų sistemos patikrinimas“ (2013 m. vasario 1 d.). Kapitalo įverčiai pateikti pagal pagrindinį ir nepalankų makroekonominius scenarijus. Taikoma atskaitos data – 2012 m. birželio 30 d., o prognozės laikotarpis – nuo 2012 m. birželio 30 d. iki 2015 m. birželio 30 d.

41

(42)  Žr. 101 konstatuojamąją dalį.

42

(43)  Ten pat.

43

(44)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 51.

44

(45)  Terminas „pagal riziką įvertintas turtas“ reiškia reguliuojamąjį suvestinį rodiklį, kuriuo įvertinama finansų įstaigos rizikos pozicija ir kuriuo naudojasi priežiūros institucijos stebėdamos finansų įstaigų kapitalo pakankamumą.

45

(46)  Remiantis 2011 m. lapkričio 7 d. Graikijos banko raštu, „garantijos taikomos visai skubios paramos likvidumui padidinti sumai“.

46

(47)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 133.

47

(48)  Išskyrus rekapitalizavimo priemonės dalį, kurią HFSF pasirašė, kad būtų padengti kapitalo poreikiai, atsiradę dėl „ATE Bank“ ir trijų Kipro bankų filialų Graikijoje pirkimo. Išsamiau žr. 101 konstatuojamąją dalį.

48

(49)  Išankstinio pasirašymo susitarime nustatyta, kad: „Bankui mokėtina faktinė rizika apima EFSF obligacijas ir bet kokias atkarpos išmokas ir sukauptas palūkanas už EFSF obligacijas laikotarpiu nuo obligacijų išleidimo iki avanso konvertavimo į akcinį kapitalą ir kitas konvertuojamąsias kapitalo priemones, kaip numatyta šiame susitarime.“

49

(50)  Žr. 3 lentelę.

50

(51)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Piraeus-Bank-Documents/Press-Releases/2013/Apofaseis_BGM_23042013_en.pdf

51

(52)  Žr. 112 konstatuojamąją dalį.

52

(53)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Piraeus-Bank-Documents/Press-Releases/2013/Anakoinwsi-apokomis-DS-gia-AMK.pdf

53

(54)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/press-office/announcement/2013/06/anakoinosi-kalipsis

54

(55)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

55

(56)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

56

(57)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Downloads/Investors/PIRAEUS-BANKS-ANNOUNCEMENTS-ON-THE-CHARACTERISTICS-OF-HFSF-WARRANTS.pdf

57

(58)  Pavyzdžiui, 2014 m. sausio 2 d. vykdymo kaina buvo 1,7340 EUR, 2014 m. liepos 2 d. – 1,7680 EUR, 2015 m. sausio 2 d. ji bus 1,8105 EUR, 2015 m. liepos 2 d. – 1,8530 EUR ir t. t.

58

(59)  Žr. 2.3.3.4 skirsnį.

59

(60)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 117.

60

(61)  Įskaitant įnašus į Indėlių ir investicijų garantijų fondą (toliau – TEKE).

61

(62)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 128.

62

(63)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 117.

63

(64)  2014 m. birželio 25 d. pateiktos restruktūrizavimo plano lentelės, p. 133.

64

(65)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 117.

65

(66)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 136.

66

(67)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 128.

67

(68)  Dėl 2012 m. duomenų žr. 2012 m. metinę ataskaitą http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/annual-reports

68

2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, dėl 2014 m. duomenų žr. p. 96.

(69)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 97.

69

(70)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 149.

70

(71)  Žr. priedo I skyriuje nurodytus įsipareigojimus.

71

(72)  Žr. priedo I skyriuje nurodytus įsipareigojimus.

72

(73)  Žr. priedo I skyriuje nurodytus įsipareigojimus.

73

(74)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 44.

74

(75)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 147.

75

(76)  Žr. priedo II skyriuje nurodytus įsipareigojimus.

76

(77)  Žr. priedo II skyriuje nurodytą įsipareigojimą.

77

(78)  Žr. priedo II skyrių.

78

(79)  Žr. priedo II skyrių.

79

(80)  Žr. priedo III skyriaus A skirsnį.

80

(81)  Žr. priedo III skyriaus A skirsnį.

81

(82)  Žr. priedo III skyriaus A skirsnį.

82

(83)  Žr. priedo III skyriaus C skirsnį.

83

(84)  „Galiausiai dėl HFSF išleistų varantų reikėtų patikslinti, kad prieš bet kokį „Alpha Bank“ ar valstybės subjekto (įskaitant HFSF) varantų išpirkimą Graikijos Respublika kreipsis į Europos Komisiją pritarimo, kad Europos Komisija galėtų patikrinti, ar numatomas varantų išpirkimas neprieštarauja valstybės atlygio reikalavimams pagal valstybės pagalbos taisykles.“

84

(85)  Komisijos komunikatas „Valstybės pagalbos taisyklių taikymas finansų įstaigoms skirtoms priemonėms dėl dabartinės pasaulinės finansų krizės“ (OL C 270, 2008 10 25, p. 2).

85

(86)  Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 64 konstatuojamoji dalis.

86

(87)  Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 68 konstatuojamoji dalis.

87

(88)  Žr. 35 konstatuojamąją dalį.

88

(89)  Žr. 101 konstatuojamąją dalį.

89

(90)  Komisijos komunikatas dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (OL C 195, 2009 8 19, p. 9).

90

(91)  Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2012 m. sausio 1 d. bankų priemonėms finansų krizės sąlygomis paremti (OL C 356, 2011 12 6, p. 7).

91

(92)  Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2013 m. rugpjūčio 1 d. bankams skirtoms priemonėms finansų krizės sąlygomis paremti (OL C 216, 2013 7 30, p. 1).

92

(93)  Žr. 6 išnašą.

93

(94)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 40.

94

(95)  Žr. 4 išnašą.

95

(96)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 51.

96

(97)  Žr. Sprendimo pradėti procedūrą dėl „Piraeus“ 41 konstatuojamąją dalį.

97

(98)  Taip pat pažymima, kad Graikija pagalbą bankui suteikė pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, kuriai Komisija pritarė remdamasi Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktu, taip pat per HFSF, kurio įsteigimas taip pat buvo patvirtintas Komisijos sprendimu.

98

(99)  Žr. 6 išnašą.

99

(100)  Žr. Komisijos sprendimo byloje NN 51/2008 Danijos bankų garantijos sistema (OL C 273, 2008 10 28, p. 2) 41 konstatuojamąją dalį.

100

(101)  Žr. 96 konstatuojamąją dalį: sukauptos palūkanos laikomos papildomu HFSF įnašu, todėl sumažinta suma, kurią HFSF turėjo sumokėti bankui vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą.

101

(102)  Taip pat žr. 7.5.1 skirsnį.

102

(103)  Teorinė kaina be pasirašymo mokesčio (TERP) – visuotinai pripažintas rinkos metodas vertės sumažėjimui didinant akcinį kapitalą apskaičiuoti.

103

(104)  Žr. 55 konstatuojamąją dalį.

104

(105)  http://www.epant.gr/apofasi_details.php?Lang=gr&id=345&nid=689.

105

(106)  Žr. 68 konstatuojamąją dalį.

106

(107)  http://www.epant.gr/news_details.php?Lang=en&id=89&nid=497

107

(108)  http://www.epant.gr/apofasi_details.php?Lang=gr&id=352&nid=713

108

(109)  Žr. 80 konstatuojamąją dalį.

109

(110)  2013 m. rugpjūčio 30 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.34724 „Banco Comercial Português (BCP) Group“ restruktūrizavimas, dar nepaskelbtas.

110

(111)  Žr. 2 lentelę.

111

(112)  Žr. Restruktūrizavimo komunikato 28 punktą ir 2011 m. balandžio 5 d. Komisijos sprendimo dėl priemonių C 11/2009 (ex NN 53b/2008, NN 2/2010 ir N 19/2010), kurias Nyderlandų valstybė įgyvendino dėl ABN AMRO Group NV (sukurtos susijungus Fortis Bank Nederland ir ABN AMRO N) (OL L 333, 2011 12 15, p. 1) 320 konstatuojamąją dalį.

112

(113)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/presentation-audio-archive

113

(114)  Komisija taip pat pažymi, kad dalis banko likvidumo poreikių susidaro dėl netipinio HFSF dalyvavimo vykdant pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą, taip pat 2013 m. pavasario rekapitalizavimą. Iš tikrųjų, kaip atlygį už savo dalyvavimą HFSF vietoj grynųjų pinigų perleido bankui EFSF obligacijas. Bankas turi didelį kiekį vidutinės trukmės ir ilgalaikių EFSF obligacijų, dėl kurių jo finansavimo poreikiai yra didesni, palyginti su tuo atveju, jei rekapitalizavimo priemonė būtų buvusi išmokėta grynaisiais. Ta likvidumo poreikių dalis nereiškia netinkamo verslo modelio ar balanso struktūros. Tie poreikiai automatiškai išnyks, kai sueis EFSF obligacijų išpirkimo terminas.

114

(115)  Žr. 116 konstatuojamąją dalį.

115

(116)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 132.

116

(117)  Žr. 52 konstatuojamąją dalį.

117

(118)  Žr. 132 konstatuojamąją dalį.

118

(119)  Dėl 7.1.3.5 skirsnyje paaiškintos priežasties siūlomos nuosavo įnašo priemonės dydis turi būti lyginamas su banko dydžiu prieš perduotos ATE veiklos, „Geniki“, BCP ir perduotos Kipro bankų veiklos įsigijimą.

119

(120)  Kai atsižvelgiama tik į faktiškai išmokėtą pagalbą, kuri yra naudingiausia, taigi turi didžiausią konkurenciją iškreipiantį poveikį, pagalbos suma sumažinama iki 19,4 % pagal riziką įvertinto banko turto.

120

(121)  2014 m. birželio 25 d. pateiktas restruktūrizavimo planas, p. 35.

121

(122)  Žr. priedo II skyrių.

122

(123)  Žr. 129 konstatuojamąją dalį.

123

---

PRIEDAS

„PIRAEUS BANK“ – GRAIKIJOS RESPUBLIKOS ĮSIPAREIGOJIMAI

Graikijos Respublika užtikrina, kad bankas įgyvendins 2014 m. birželio 25 d. pateiktą restruktūrizavimo planą. Restruktūrizavimo planas pagrįstas Europos Komisijos (toliau – Komisija) priedėlyje pateiktomis makroekonominėmis prielaidomis ir reguliavimo prielaidomis.

Graikijos Respublika pateikia šiuos įsipareigojimus (toliau – įsipareigojimai), kurie yra neatsiejama restruktūrizavimo plano dalis. Įsipareigojimai apima įsipareigojimus, susijusius su restruktūrizavimo plano įgyvendinimu (toliau – restruktūrizavimo įsipareigojimai), ir įsipareigojimus dėl banko valdymo ir komercinės veiklos.

Įsipareigojimai įsigalioja Komisijos sprendimo, kuriuo patvirtinamas restruktūrizavimo planas (toliau – sprendimas), priėmimo dieną.

Restruktūrizavimo laikotarpis baigiasi 2018 m. gruodžio 31 d. Įsipareigojimai taikomi visą restruktūrizavimo laikotarpį, jeigu pagal atskirą įsipareigojimą nenurodyta kitaip.

Šis tekstas aiškinamas atsižvelgiant į sprendimą pagal bendrąsias Sąjungos teisės nuostatas ir remiantis Tarybos reglamentu (EB) Nr. 659/1999 (1).

I SKYRIUS.   APIBRĖŽTYS

Šiuose įsipareigojimuose vartojamų terminų apibrėžtys:

1)   bankas– „Piraeus Bank“ ir visos jo patronuojamosios įmonės. Taigi jis apima visą „Piraeus Bank Group“ su visomis Graikijos ir ne Graikijos bankų ir ne bankų sektoriaus patronuojamosiomis įmonėmis ir filialais;

2)   kapitalą didinantis pasiūlymas bankų sektoriuje– pasiūlymas, kurį įgyvendinus padidinamas banko reguliuojamojo kapitalo pakankamumo rodiklis, atsižvelgiant į visus svarbius elementus, visų pirma į įtrauktą į apskaitą sandorio pelną (nuostolį) ir pagal riziką įvertinto turto sumažėjimą dėl pardavimo (prireikus pakoregavus atsižvelgiant į pagal riziką įvertinto turto padidėjimą dėl likusių finansavimo ryšių);

3)   kapitalą didinantis pasiūlymas draudimo sektoriuje– pasiūlymas, kurį įgyvendinus padidinamas banko reguliuojamojo kapitalo pakankamumo rodiklis. Bet kuris pasiūlymas, kurio vertė yra didesnė už banko sąskaitose nurodytą draudimo veiklos balansinę vertę, automatiškai laikomas kapitalą didinančiu;

4)   sandorio pabaiga– parduodamo verslo nuosavybės teisių perdavimo pirkėjui diena;

5)   parduodamas verslas– visos įmonės ir turtas, kuriuos bankas įsipareigoja parduoti, panaikinti arba mažinti;

6)   įsigaliojimo diena– sprendimo priėmimo diena;

7)   restruktūrizavimo laikotarpio pabaiga– 2018 m. gruodžio 31 d.;

8)   užsienio turtas arba ne Graikijos turtas– turtas, susijęs su ne Graikijoje vykdoma klientų veikla, neatsižvelgiant į tai, kurioje šalyje turtas yra įtrauktas į apskaitą. Pavyzdžiui, turtui, įtrauktam į apskaitą Liuksemburge, bet susijusiam su klientų veikla Graikijoje, ši apibrėžtis netaikoma. Ir priešingai, turtas, įtrauktas į apskaitą Liuksemburge arba Graikijoje, bet susijęs su klientų veikla kitose Pietryčių Europos šalyse, yra laikomas užsienio turtu ir jam ši apibrėžtis taikoma;

9)   užsienyje veikiančios įmonės– užsienyje veikiančios bankų ir ne bankų sektoriaus banko patronuojamosios įmonės ir filialai;

10)   užsienio patronuojamosios įmonės– visos ne Graikijoje veikiančios bankų ir ne bankų sektoriaus banko patronuojamosios įmonės;

11)   bankininkystės veikla Graikijoje– banko Graikijoje vykdoma bankininkystės veikla, neatsižvelgiant į tai, kur turtas yra įtrauktas į apskaitą;

12)   su bankininkyste nesusijusi veikla Graikijoje– banko Graikijoje vykdoma su bankininkyste nesusijusi veikla, neatsižvelgiant į tai, kur turtas yra įtrauktas į apskaitą;

13)   Graikijos patronuojamosios įmonės– visos Graikijoje veikiančios bankų ir ne bankų sektoriaus banko patronuojamosios įmonės;

14)   už stebėseną atsakingas patikėtinis– vienas ar keli nuo banko nepriklausomi fiziniai ar juridiniai asmenys, kuriuos patvirtino Komisija ir paskyrė bankas; už stebėseną atsakingo patikėtinio užduotis – stebėti, kaip bankas laikosi įsipareigojimų;

15)   pirkėjas– vienas ar keli fiziniai ar juridiniai asmenys, įsigyjantys visą parduodamą verslą arba jo dalį;

16)   pardavimas– 100 % banko turimų akcijų pardavimas, jeigu pagal atskirą įsipareigojimą nenurodyta kitaip.

Šiuose įsipareigojimuose tų terminų vienaskaita taip pat reiškia daugiskaitą (ir atvirkščiai), jeigu įsipareigojimuose nenumatyta kitaip.

II SKYRIUS.   RESTRUKTŪRIZAVIMO ĮSIPAREIGOJIMAI

| 1) | Filialų skaičius Graikijoje:2017 m. gruodžio 31 d. filialų skaičius Graikijoje bus ne didesnis kaip [...]. „Geniki“ pardavimo atveju šis skaičius bus patikslintas ir sieks [...]. |
| --- | --- |

1)

Filialų skaičius Graikijoje:2017 m. gruodžio 31 d. filialų skaičius Graikijoje bus ne didesnis kaip [...]. „Geniki“ pardavimo atveju šis skaičius bus patikslintas ir sieks [...].

| 2) | Darbuotojų skaičius Graikijoje:2017 m. gruodžio 31 d. darbuotojų skaičius, išreikštas visos darbo dienos ekvivalentais, Graikijoje (bankininkystės ir su bankininkyste nesusijusi veikla Graikijoje) bus ne didesnis kaip [...]. „Geniki“ pardavimo atveju šis skaičius bus patikslintas ir sieks [...]. |
| --- | --- |

2)

Darbuotojų skaičius Graikijoje:2017 m. gruodžio 31 d. darbuotojų skaičius, išreikštas visos darbo dienos ekvivalentais, Graikijoje (bankininkystės ir su bankininkyste nesusijusi veikla Graikijoje) bus ne didesnis kaip [...]. „Geniki“ pardavimo atveju šis skaičius bus patikslintas ir sieks [...].

| 3) | Bendros sąnaudos Graikijoje: 2017 m. bendros sąnaudos (2) Graikijoje (bankininkystės ir su bankininkyste nesusijusi veikla Graikijoje) sudarys ne daugiau kaip 1 200 mln. EUR. „Geniki“ pardavimo atveju šis skaičius bus patikslintas ir sudarys [...] mln. EUR. |
| --- | --- |

3)

Bendros sąnaudos Graikijoje: 2017 m. bendros sąnaudos (2) Graikijoje (bankininkystės ir su bankininkyste nesusijusi veikla Graikijoje) sudarys ne daugiau kaip 1 200 mln. EUR. „Geniki“ pardavimo atveju šis skaičius bus patikslintas ir sudarys [...] mln. EUR.

| 4) | Indėlių sąnaudos Graikijoje: siekdamas atkurti pelningumą prieš atidėjinių sudarymą Graikijos rinkoje, bankas sumažins finansavimo išlaidas, tuo tikslu sumažindamas Graikijoje priimamų indėlių sąnaudas (įskaitant taupymo produktus, neterminuotuosius ir terminuotuosius indėlius ir kitus panašius klientams siūlomus produktus, kurių sąnaudas padengia bankas) [...]. |
| --- | --- |

4)

Indėlių sąnaudos Graikijoje: siekdamas atkurti pelningumą prieš atidėjinių sudarymą Graikijos rinkoje, bankas sumažins finansavimo išlaidas, tuo tikslu sumažindamas Graikijoje priimamų indėlių sąnaudas (įskaitant taupymo produktus, neterminuotuosius ir terminuotuosius indėlius ir kitus panašius klientams siūlomus produktus, kurių sąnaudas padengia bankas) [...].

| 5) | Grynųjų paskolų ir indėlių santykis Graikijoje: bankininkystės veiklos Graikijoje atveju 2017 m. gruodžio 31 d. grynųjų paskolų ir indėlių santykis bus ne didesnis kaip [...]. [...] |
| --- | --- |

5)

Grynųjų paskolų ir indėlių santykis Graikijoje: bankininkystės veiklos Graikijoje atveju 2017 m. gruodžio 31 d. grynųjų paskolų ir indėlių santykis bus ne didesnis kaip [...]. [...]

| 6) | Bendrųjų paskolų augimo rodiklis bankininkystės veiklos Graikijoje atveju: bendrųjų paskolų augimo rodiklis bus ne didesnis nei Graikijos banko paskelbtas rinkos augimo rodiklis, išskyrus atvejus, kai rinkos augimo rodiklis yra mažesnis nei Komisijos projekcijos (žr. priedėlį), kuriomis pagrįstas restruktūrizavimo planas. Tokiu atveju viršutinė paskolų augimo riba gali būti peržiūrėta, atsižvelgiant į makroekonomines sąlygas ir konkurenciją Graikijos bankų sektoriuje. To įsipareigojimo stebėsena vykdoma kasmet. |
| --- | --- |

6)

Bendrųjų paskolų augimo rodiklis bankininkystės veiklos Graikijoje atveju: bendrųjų paskolų augimo rodiklis bus ne didesnis nei Graikijos banko paskelbtas rinkos augimo rodiklis, išskyrus atvejus, kai rinkos augimo rodiklis yra mažesnis nei Komisijos projekcijos (žr. priedėlį), kuriomis pagrįstas restruktūrizavimo planas. Tokiu atveju viršutinė paskolų augimo riba gali būti peržiūrėta, atsižvelgiant į makroekonomines sąlygas ir konkurenciją Graikijos bankų sektoriuje. To įsipareigojimo stebėsena vykdoma kasmet.

| 7) | Parama užsienio patronuojamosioms įmonėms: kiekvienai užsienio patronuojamajai įmonei nuo įsigaliojimo dienos iki 2018 m. birželio 30 d. bankas neteiks papildomo nuosavo kapitalo arba subordinuotojo kapitalo, kurio suma viršytų mažesniąją iš šių sumų: i) [...] % 2012 m. gruodžio 31 d. apskaičiuoto pagal riziką įvertinto tos patronuojamosios įmonės turto arba ii) iš viso [...] mln. EUR visoms užsienio patronuojamosioms įmonėms (bendrai nuo 2013 m. birželio 30 d. iki 2018 m. birželio 30 d.). Jeigu bankas ketintų užsienio patronuojamajai įmonei skirti nuosavo kapitalo arba subordinuotosios skolos injekciją, kurios suma viršytų nustatytą ribą, jis turi prašyti Graikijos valdžios institucijų pateikti Komisijai prašymą priimti sprendimą, kuriuo būtų pakeistas restruktūrizavimo planas [...]. |
| --- | --- |

7)

Parama užsienio patronuojamosioms įmonėms: kiekvienai užsienio patronuojamajai įmonei nuo įsigaliojimo dienos iki 2018 m. birželio 30 d. bankas neteiks papildomo nuosavo kapitalo arba subordinuotojo kapitalo, kurio suma viršytų mažesniąją iš šių sumų: i) [...] % 2012 m. gruodžio 31 d. apskaičiuoto pagal riziką įvertinto tos patronuojamosios įmonės turto arba ii) iš viso [...] mln. EUR visoms užsienio patronuojamosioms įmonėms (bendrai nuo 2013 m. birželio 30 d. iki 2018 m. birželio 30 d.). Jeigu bankas ketintų užsienio patronuojamajai įmonei skirti nuosavo kapitalo arba subordinuotosios skolos injekciją, kurios suma viršytų nustatytą ribą, jis turi prašyti Graikijos valdžios institucijų pateikti Komisijai prašymą priimti sprendimą, kuriuo būtų pakeistas restruktūrizavimo planas [...].

| 8) | Finansinio įsiskolinimo, susijusio su ne Graikijos turtu, mažinimas iki 2018 m. birželio 30 d.: Graikijos valdžios institucijos įsipareigoja, kad 2018 m. birželio 30 d. bankas atitiks bent vieną iš šių dviejų sąlygų:






  a) | bendras užsienio turto portfelio dydis bus sumažintas tiek, kad neviršytų [...] mlrd. EUR. Jeigu bankas imtųsi [...], ši [...] mlrd. EUR viršutinė riba bus padidinta iki [...] mlrd. EUR; |
| --- | --- | --- |

8)

Finansinio įsiskolinimo, susijusio su ne Graikijos turtu, mažinimas iki 2018 m. birželio 30 d.: Graikijos valdžios institucijos įsipareigoja, kad 2018 m. birželio 30 d. bankas atitiks bent vieną iš šių dviejų sąlygų:

a)

bendras užsienio turto portfelio dydis bus sumažintas tiek, kad neviršytų [...] mlrd. EUR. Jeigu bankas imtųsi [...], ši [...] mlrd. EUR viršutinė riba bus padidinta iki [...] mlrd. EUR;

| b) | bankas bus pardavęs [...]. |
| --- | --- |

b)

bankas bus pardavęs [...].

| (8.1) | [...] |
| --- | --- |

(8.1)

[...]

| (8.2) | [...] |
| --- | --- |

(8.2)

[...]

| 9) | [...] pardavimas: [...] |
| --- | --- |

9)

| 10) | Vertybinių popierių pardavimas: biržinių vertybinių popierių portfelis, kaip apibrėžta toliau, bus parduotas iki [...], o nebiržinių vertybinių popierių portfelis bus parduotas iki [...]: šiuos portfelius sudaro visos didesnės nei [...] mln. EUR investicijos į nuosavybės vertybinius popierius, taip pat visos investicijos į subordinuotąsias obligacijas ir mišrias obligacijas. Šis įsipareigojimas netaikomas turimoms užsienio patronuojamųjų įmonių akcinio kapitalo dalims arba investicijoms į šias įmones:
  [...]. |
| --- | --- |

10)

Vertybinių popierių pardavimas: biržinių vertybinių popierių portfelis, kaip apibrėžta toliau, bus parduotas iki [...], o nebiržinių vertybinių popierių portfelis bus parduotas iki [...]: šiuos portfelius sudaro visos didesnės nei [...] mln. EUR investicijos į nuosavybės vertybinius popierius, taip pat visos investicijos į subordinuotąsias obligacijas ir mišrias obligacijas. Šis įsipareigojimas netaikomas turimoms užsienio patronuojamųjų įmonių akcinio kapitalo dalims arba investicijoms į šias įmones:

[...].

| 11) | Kiekvieno pardavimo sandorio vykdant pardavimo įsipareigojimus atveju Graikijos Respublika įsipareigoja, kad:






  a. | pirkėjas yra nepriklausomas nuo banko ir su juo nesusijęs; |
| --- | --- | --- |

11)

Kiekvieno pardavimo sandorio vykdant pardavimo įsipareigojimus atveju Graikijos Respublika įsipareigoja, kad:

a.

pirkėjas yra nepriklausomas nuo banko ir su juo nesusijęs;

| b. | įsigydamas parduodamą verslą pirkėjas nebus tiesiogiai arba netiesiogiai banko finansuojamas (3); |
| --- | --- |

b.

įsigydamas parduodamą verslą pirkėjas nebus tiesiogiai arba netiesiogiai banko finansuojamas (3);

| c. | bankas 5 metus nuo pardavimo sandorio pabaigos neįgis tiesioginės arba netiesioginės įtakos visam parduodamam verslui arba jo daliai be išankstinio Komisijos pritarimo. |
| --- | --- |

c.

bankas 5 metus nuo pardavimo sandorio pabaigos neįgis tiesioginės arba netiesioginės įtakos visam parduodamam verslui arba jo daliai be išankstinio Komisijos pritarimo.

| 12) | Investicijų politika: iki 2017 m. birželio 30 d. bankas nepirks neinvesticinio reitingo vertybinių popierių.
  Šis įsipareigojimas netaikomas šiems vertybiniams popieriams (toliau – vertybiniai popieriai, kuriems taikoma išimtis): [...]. |
| --- | --- |

12)

Investicijų politika: iki 2017 m. birželio 30 d. bankas nepirks neinvesticinio reitingo vertybinių popierių.

Šis įsipareigojimas netaikomas šiems vertybiniams popieriams (toliau – vertybiniai popieriai, kuriems taikoma išimtis): [...].

| 13) | Darbo užmokesčio riba: Iki [...] bankas jokiam darbuotojui ar valdytojui nemokės didesnio kaip [...] bendro metinio atlygio (darbo užmokestis, pensijų įmoka, premija). Jeigu HFSF skirs kapitalo injekciją, atlygio riba bus iš naujo įvertinta pagal 2013 m. rugpjūčio 1 d. Europos bankų komunikatą. |
| --- | --- |

13)

Darbo užmokesčio riba: Iki [...] bankas jokiam darbuotojui ar valdytojui nemokės didesnio kaip [...] bendro metinio atlygio (darbo užmokestis, pensijų įmoka, premija). Jeigu HFSF skirs kapitalo injekciją, atlygio riba bus iš naujo įvertinta pagal 2013 m. rugpjūčio 1 d. Europos bankų komunikatą.

III SKYRIUS.   ĮSIPAREIGOJIMAI DĖL BANKO VALDYMO IR KOMERCINĖS VEIKLOS – PRATĘSIMAS IR PAKEITIMAI

| 1) | Bankas iki 2018 m. birželio 30 d. toliau vykdys įsipareigojimus dėl banko valdymo ir komercinės veiklos, kuriuos Graikijos Respublika pateikė 2012 m. lapkričio 20 d., su vėlesniais pakeitimais, nurodytais įsipareigojimų III skyriuje. |
| --- | --- |

1)

Bankas iki 2018 m. birželio 30 d. toliau vykdys įsipareigojimus dėl banko valdymo ir komercinės veiklos, kuriuos Graikijos Respublika pateikė 2012 m. lapkričio 20 d., su vėlesniais pakeitimais, nurodytais įsipareigojimų III skyriuje.

| 2) | Tuo atveju, kai atskiras įsipareigojimas netaikomas banko lygmeniu, bankas negali naudotis patronuojamosiomis įmonėmis ar veikla, kurioms tas atskiras įsipareigojimas netaikomas, kad apeitų tą įsipareigojimą. |
| --- | --- |

2)

Tuo atveju, kai atskiras įsipareigojimas netaikomas banko lygmeniu, bankas negali naudotis patronuojamosiomis įmonėmis ar veikla, kurioms tas atskiras įsipareigojimas netaikomas, kad apeitų tą įsipareigojimą.

A skirsnis.   Veiksmingos ir tinkamos vidaus organizacinės struktūros sukūrimas

| 3) | Bankas, išskyrus jo užsienio patronuojamąsias įmones, visada laikosi visų Įstatymo Nr. 3016/2002 dėl įmonių valdymo ir Įstatymo Nr. 2190/1920 dėl Sociétés Anonymes nuostatų, ypač nuostatų, susijusių su įmonės organų, kaip antai akcininkų susirinkimo ir direktorių valdybos, funkcijomis, kad būtų užtikrintas aiškus pareigų pasidalijimas ir skaidrumas. Akcininkų susirinkimo įgaliojimai apribojami visuotinio akcininkų susirinkimo užduotimis pagal bendrovių teisę, visų pirma teisių, susijusių su informacija, srityje. Platesni įgaliojimai, kurie leistų daryti nederamą įtaką valdymui, panaikinami. Atsakomybė už kasdienį veiklos valdymą aiškiai tenka banko vykdomiesiems direktoriams. |
| --- | --- |

3)

Bankas, išskyrus jo užsienio patronuojamąsias įmones, visada laikosi visų Įstatymo Nr. 3016/2002 dėl įmonių valdymo ir Įstatymo Nr. 2190/1920 dėl Sociétés Anonymes nuostatų, ypač nuostatų, susijusių su įmonės organų, kaip antai akcininkų susirinkimo ir direktorių valdybos, funkcijomis, kad būtų užtikrintas aiškus pareigų pasidalijimas ir skaidrumas. Akcininkų susirinkimo įgaliojimai apribojami visuotinio akcininkų susirinkimo užduotimis pagal bendrovių teisę, visų pirma teisių, susijusių su informacija, srityje. Platesni įgaliojimai, kurie leistų daryti nederamą įtaką valdymui, panaikinami. Atsakomybė už kasdienį veiklos valdymą aiškiai tenka banko vykdomiesiems direktoriams.

| 4) | Bankas, išskyrus jo užsienio patronuojamąsias įmones, visada laikosi Graikijos finansinio stabilumo fondo (HFSF) santykių palaikymo tvarkos. |
| --- | --- |

4)

Bankas, išskyrus jo užsienio patronuojamąsias įmones, visada laikosi Graikijos finansinio stabilumo fondo (HFSF) santykių palaikymo tvarkos.

| 5) | Bankas laikosi galiojančių Valdytojo akto Nr. 2577/9.3.2006 nuostatų, kad atskiro banko ir grupės lygmenimis būtų išlaikyta veiksminga organizacinė struktūra ir tinkama vidaus kontrolės sistema, įskaitant tris pagrindinius elementus, t. y. vidaus audito, rizikos valdymo ir atitikties funkcijas, ir geriausią tarptautinę įmonių valdymo praktiką. |
| --- | --- |

5)

Bankas laikosi galiojančių Valdytojo akto Nr. 2577/9.3.2006 nuostatų, kad atskiro banko ir grupės lygmenimis būtų išlaikyta veiksminga organizacinė struktūra ir tinkama vidaus kontrolės sistema, įskaitant tris pagrindinius elementus, t. y. vidaus audito, rizikos valdymo ir atitikties funkcijas, ir geriausią tarptautinę įmonių valdymo praktiką.

| 6) | Bankas sukuria veiksmingą organizacinę struktūrą, kad būtų užtikrinta, jog Vidaus audito ir Rizikos valdymo departamentai būtų visiškai nepriklausomi nuo komercinių tinklų ir tiesiogiai atskaitingi direktorių valdybai. Direktorių valdyboje sudarytas Audito komitetas ir Rizikos valdymo komitetas vertina visus atitinkamų departamentų keliamus klausimus. Atitinkamuose vidaus audito nuostatuose ir rizikos valdymo nuostatuose apibrėžiamos tų departamentų funkcijos, atsakomybės sritys ir ištekliai. Tie nuostatai atitinka tarptautinius standartus, jais užtikrinamas visiškas departamentų nepriklausomumas. Paskolų politikos nuostatose pateikiamos gairės ir nurodymai, susiję su paskolų teikimu, įskaitant paskolų kainų nustatymą ir paskolų restruktūrizavimą. |
| --- | --- |

6)

Bankas sukuria veiksmingą organizacinę struktūrą, kad būtų užtikrinta, jog Vidaus audito ir Rizikos valdymo departamentai būtų visiškai nepriklausomi nuo komercinių tinklų ir tiesiogiai atskaitingi direktorių valdybai. Direktorių valdyboje sudarytas Audito komitetas ir Rizikos valdymo komitetas vertina visus atitinkamų departamentų keliamus klausimus. Atitinkamuose vidaus audito nuostatuose ir rizikos valdymo nuostatuose apibrėžiamos tų departamentų funkcijos, atsakomybės sritys ir ištekliai. Tie nuostatai atitinka tarptautinius standartus, jais užtikrinamas visiškas departamentų nepriklausomumas. Paskolų politikos nuostatose pateikiamos gairės ir nurodymai, susiję su paskolų teikimu, įskaitant paskolų kainų nustatymą ir paskolų restruktūrizavimą.

| 7) | Bankas paskelbia kompetentingoms valdžios institucijoms akcininkų, turinčių bent 1 % paprastųjų akcijų, sąrašą. |
| --- | --- |

7)

Bankas paskelbia kompetentingoms valdžios institucijoms akcininkų, turinčių bent 1 % paprastųjų akcijų, sąrašą.

B skirsnis.   Komercinė praktika ir rizikos stebėsena

Bendrieji principai

| 8) | Paskolų politikos nuostatose apibrėžiama, kad su visais klientais elgiamasi sąžiningai, taikant nediskriminacines procedūras, išskyrus tas, kurios susijusios su kredito rizika ir mokumu. Paskolų politikos nuostatose nustatomos ribos, kurias viršijant suteikiamas paskolas turi patvirtinti aukštesnio lygio vadovybė. Panašios ribos nustatomos dėl paskolų restruktūrizavimo ir reikalavimų bei ginčų valdymo. Paskolų politikos nuostatomis atrinktuose centruose centralizuojamas sprendimų priėmimo procesas nacionaliniu lygmeniu ir pateikiamos aiškios apsaugos priemonės siekiant užtikrinti nuoseklų jos nurodymų įgyvendinimą vykdant visą bankininkystės veiklą Graikijoje. |
| --- | --- |

8)

Paskolų politikos nuostatose apibrėžiama, kad su visais klientais elgiamasi sąžiningai, taikant nediskriminacines procedūras, išskyrus tas, kurios susijusios su kredito rizika ir mokumu. Paskolų politikos nuostatose nustatomos ribos, kurias viršijant suteikiamas paskolas turi patvirtinti aukštesnio lygio vadovybė. Panašios ribos nustatomos dėl paskolų restruktūrizavimo ir reikalavimų bei ginčų valdymo. Paskolų politikos nuostatomis atrinktuose centruose centralizuojamas sprendimų priėmimo procesas nacionaliniu lygmeniu ir pateikiamos aiškios apsaugos priemonės siekiant užtikrinti nuoseklų jos nurodymų įgyvendinimą vykdant visą bankininkystės veiklą Graikijoje.

| 9) | Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu bankas visas paskolų politikos taisykles įtraukia į paskolų išdavimo ir paskolų refinansavimo proceso ir išmokėjimo sistemas. |
| --- | --- |

9)

Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu bankas visas paskolų politikos taisykles įtraukia į paskolų išdavimo ir paskolų refinansavimo proceso ir išmokėjimo sistemas.

Specialiosios nuostatos

| 10) | Įsipareigojimų III skyriaus 8–18 dalyse išvardytos specialiosios nuostatos taikomos bankininkystės veiklai Graikijoje, jeigu aiškiai nenurodyta kitaip. |
| --- | --- |

10)

Įsipareigojimų III skyriaus 8–18 dalyse išvardytos specialiosios nuostatos taikomos bankininkystės veiklai Graikijoje, jeigu aiškiai nenurodyta kitaip.

| 11) | Paskolų politikos nuostatose reikalaujama, kad paskolų ir hipotekų kainos būtų nustatomos laikantis griežtų gairių. Tos gairės apima prievolę griežtai paisyti paskolų politikos standartinių palūkanų normų intervalų lentelių atsižvelgiant į paskolos grąžinimo terminą, kliento kredito rizikos vertinimą, tikėtiną įkaito atgaunamumą (įskaitant galimo realizavimo terminą), bendrus santykius su banku (t. y. indėlių lygį ir stabilumą, mokesčio struktūrą ir kitą kryžminio pardavimo veiklą) ir banko finansavimo išlaidas. Sukuriamos konkrečios paskolų turto klasės (pvz., komercinė paskola, hipoteka, užtikrinta (neužtikrinta) paskola ir pan.), o jų kainų nustatymo sistema išdėstyta lentelių forma pagal atitinkamą paskolų politikos lentelę, kurią Kredito komitetas reguliariai atnaujina. Bet kokią išimtį turi tinkamai patvirtinti Kredito komitetas arba žemesnio lygmens institucija, kai tai leidžiama pagal paskolų politiką. Pagal poreikius pritaikyti sandoriai, kaip antai sindikuotos paskolos ar projektų finansavimas, vykdomi laikantis tų pačių principų, tinkamai atsižvelgiant į tai, kad jie gali neatitikti standartizuotų paskolų politikos lentelių. Apie tos kainų nustatymo politikos pažeidimus pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui. |
| --- | --- |

11)

Paskolų politikos nuostatose reikalaujama, kad paskolų ir hipotekų kainos būtų nustatomos laikantis griežtų gairių. Tos gairės apima prievolę griežtai paisyti paskolų politikos standartinių palūkanų normų intervalų lentelių atsižvelgiant į paskolos grąžinimo terminą, kliento kredito rizikos vertinimą, tikėtiną įkaito atgaunamumą (įskaitant galimo realizavimo terminą), bendrus santykius su banku (t. y. indėlių lygį ir stabilumą, mokesčio struktūrą ir kitą kryžminio pardavimo veiklą) ir banko finansavimo išlaidas. Sukuriamos konkrečios paskolų turto klasės (pvz., komercinė paskola, hipoteka, užtikrinta (neužtikrinta) paskola ir pan.), o jų kainų nustatymo sistema išdėstyta lentelių forma pagal atitinkamą paskolų politikos lentelę, kurią Kredito komitetas reguliariai atnaujina. Bet kokią išimtį turi tinkamai patvirtinti Kredito komitetas arba žemesnio lygmens institucija, kai tai leidžiama pagal paskolų politiką. Pagal poreikius pritaikyti sandoriai, kaip antai sindikuotos paskolos ar projektų finansavimas, vykdomi laikantis tų pačių principų, tinkamai atsižvelgiant į tai, kad jie gali neatitikti standartizuotų paskolų politikos lentelių. Apie tos kainų nustatymo politikos pažeidimus pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui.

| 12) | Rizikos valdymo departamentas atsakingas už kredito rizikos ir įkaito vertinimą. Vertindamas paskolos kokybę Rizikos valdymo departamentas veikia nepriklausomai, pateikdamas savo nuomonę raštu, kad būtų užtikrinta, jog atliekant vertinimą naudoti kriterijai laikui bėgant klientų atžvilgiu būtų taikomi nuosekliai, atsižvelgiant į banko paskolų politiką. |
| --- | --- |

12)

Rizikos valdymo departamentas atsakingas už kredito rizikos ir įkaito vertinimą. Vertindamas paskolos kokybę Rizikos valdymo departamentas veikia nepriklausomai, pateikdamas savo nuomonę raštu, kad būtų užtikrinta, jog atliekant vertinimą naudoti kriterijai laikui bėgant klientų atžvilgiu būtų taikomi nuosekliai, atsižvelgiant į banko paskolų politiką.

| 13) | Paskolų fiziniams ir juridiniams asmenims atveju visose bankininkystės veiklos Graikijoje srityse bankas, vadovaudamasis geriausia tarptautine praktika, taiko griežtas individualias ir suvestines ribas, reglamentuojančias didžiausią paskolos sumą, kuri gali būti suteikta vienai kredito rizikai (jei tai apskritai leidžiama pagal Graikijos ir ES teisę). Tos ribos nustatomos atsižvelgiant į paskolos grąžinimo terminą ir pateikto įkaito ar užtikrinimo priemonės kokybę pagal pagrindinius kriterijus, įskaitant kapitalą. |
| --- | --- |

13)

Paskolų fiziniams ir juridiniams asmenims atveju visose bankininkystės veiklos Graikijoje srityse bankas, vadovaudamasis geriausia tarptautine praktika, taiko griežtas individualias ir suvestines ribas, reglamentuojančias didžiausią paskolos sumą, kuri gali būti suteikta vienai kredito rizikai (jei tai apskritai leidžiama pagal Graikijos ir ES teisę). Tos ribos nustatomos atsižvelgiant į paskolos grąžinimo terminą ir pateikto įkaito ar užtikrinimo priemonės kokybę pagal pagrindinius kriterijus, įskaitant kapitalą.

| 14) | Teikti paskolas (4) tam, kad skolininkai galėtų įsigyti banko ir kitų bankų (5) akcijų arba mišrių priemonių, draudžiama, neatsižvelgiant į tai, kas tie skolininkai (6). Ši nuostata taikoma ir stebima banko lygmeniu. |
| --- | --- |

14)

Teikti paskolas (4) tam, kad skolininkai galėtų įsigyti banko ir kitų bankų (5) akcijų arba mišrių priemonių, draudžiama, neatsižvelgiant į tai, kas tie skolininkai (6). Ši nuostata taikoma ir stebima banko lygmeniu.

| 15) | Apie visus nesusijusių skolininkų paskolų prašymus, kurių suma viršija [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto], arba bet kurią paskolą, dėl kurios vienos grupės (apibrėžiama kaip susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, grupė) pozicija toliau yra didesnė nei [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto], pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris tuo atveju, jei nepanašu, kad sąlygos nustatytos pagal įprastų rinkos sąlygų principą, arba jei už stebėseną atsakingam patikėtiniui nebuvo pateikta pakankamai informacijos, gali atidėti kredito linijos ar paskolos suteikimą [...] darbo dienų. Skubiais atvejais tas laikotarpis gali būti sutrumpintas iki [...] darbo dienų, jeigu už stebėseną atsakingam patikėtiniui pateikta pakankamai informacijos. Per tą laikotarpį, prieš bankui priimant bet kokį galutinį sprendimą, už stebėseną atsakingas patikėtinis galės apie atvejį pranešti Komisijai ir HFSF. |
| --- | --- |

15)

Apie visus nesusijusių skolininkų paskolų prašymus, kurių suma viršija [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto], arba bet kurią paskolą, dėl kurios vienos grupės (apibrėžiama kaip susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, grupė) pozicija toliau yra didesnė nei [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto], pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris tuo atveju, jei nepanašu, kad sąlygos nustatytos pagal įprastų rinkos sąlygų principą, arba jei už stebėseną atsakingam patikėtiniui nebuvo pateikta pakankamai informacijos, gali atidėti kredito linijos ar paskolos suteikimą [...] darbo dienų. Skubiais atvejais tas laikotarpis gali būti sutrumpintas iki [...] darbo dienų, jeigu už stebėseną atsakingam patikėtiniui pateikta pakankamai informacijos. Per tą laikotarpį, prieš bankui priimant bet kokį galutinį sprendimą, už stebėseną atsakingas patikėtinis galės apie atvejį pranešti Komisijai ir HFSF.

| 16) | Paskolų politikos nuostatose pateikiami aiškūs nurodymai dėl paskolų restruktūrizavimo. Jose aiškiai apibrėžiama, kokios paskolos ir kokiomis aplinkybėmis gali būti restruktūrizuojamos, ir nurodomos sąlygos, kurios gali būti siūlomos reikalavimus atitinkantiems klientams. Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu bankas užtikrina, kad visomis restruktūrizavimo operacijomis siekiama, kad ateityje bankui pavyktų susigrąžinti lėšas, taip apsaugant banko interesus. Jokiais atvejais restruktūrizavimo politika nekels pavojaus būsimam banko pelningumui. Tuo tikslu banko Rizikos valdymo departamentas atsako už tai, kad būtų kuriami ir naudojami tinkami restruktūrizavimo efektyvumo ataskaitų teikimo mechanizmai, atliekamos išsamios vidaus ir (arba) išorės geriausios praktikos analizės, bent jau kas ketvirtį išvados pateikiamos Kredito komitetui ir Valdybos rizikos valdymo komitetui, siūlomi atitinkamų procesų ir politikos sričių tobulinimai, taip pat prižiūrima, kaip jie įgyvendinami, ir teikiamos ataskaitos Kredito komitetui ir Valdybos rizikos valdymo komitetui. |
| --- | --- |

16)

Paskolų politikos nuostatose pateikiami aiškūs nurodymai dėl paskolų restruktūrizavimo. Jose aiškiai apibrėžiama, kokios paskolos ir kokiomis aplinkybėmis gali būti restruktūrizuojamos, ir nurodomos sąlygos, kurios gali būti siūlomos reikalavimus atitinkantiems klientams. Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu bankas užtikrina, kad visomis restruktūrizavimo operacijomis siekiama, kad ateityje bankui pavyktų susigrąžinti lėšas, taip apsaugant banko interesus. Jokiais atvejais restruktūrizavimo politika nekels pavojaus būsimam banko pelningumui. Tuo tikslu banko Rizikos valdymo departamentas atsako už tai, kad būtų kuriami ir naudojami tinkami restruktūrizavimo efektyvumo ataskaitų teikimo mechanizmai, atliekamos išsamios vidaus ir (arba) išorės geriausios praktikos analizės, bent jau kas ketvirtį išvados pateikiamos Kredito komitetui ir Valdybos rizikos valdymo komitetui, siūlomi atitinkamų procesų ir politikos sričių tobulinimai, taip pat prižiūrima, kaip jie įgyvendinami, ir teikiamos ataskaitos Kredito komitetui ir Valdybos rizikos valdymo komitetui.

| 17) | Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu bankas vykdo reikalavimų ir teisminių ginčų valdymo politiką, kuria siekiama kuo labiau padidinti lėšų susigrąžinimą ir užkirsti kelią bet kokiai diskriminacijai ar pirmenybės teikimui teisminių ginčų valdymo srityje. Bankas užtikrina, kad būtų imamasi visų būtinų veiksmų siekiant kuo labiau padidinti banko lėšų susigrąžinimą ir apsaugoti jo finansinę padėtį ilgalaikėje perspektyvoje. Apie bet kokį pažeidimą įgyvendinant tą politiką pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui. |
| --- | --- |

17)

Visos bankininkystės veiklos Graikijoje atžvilgiu bankas vykdo reikalavimų ir teisminių ginčų valdymo politiką, kuria siekiama kuo labiau padidinti lėšų susigrąžinimą ir užkirsti kelią bet kokiai diskriminacijai ar pirmenybės teikimui teisminių ginčų valdymo srityje. Bankas užtikrina, kad būtų imamasi visų būtinų veiksmų siekiant kuo labiau padidinti banko lėšų susigrąžinimą ir apsaugoti jo finansinę padėtį ilgalaikėje perspektyvoje. Apie bet kokį pažeidimą įgyvendinant tą politiką pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui.

| 18) | Bankas stebi kredito riziką naudodamasis gerai išplėtota įspėjimų ir pranešimų sistema, kuri suteikia galimybę Rizikos valdymo departamentui: i) nustatyti ankstyvus paskolų vertės sumažėjimo ir įsipareigojimų nevykdymo atvejų signalus; ii) įvertinti paskolų portfelio atgaunamumą (įskaitant (tačiau tuo neapsiribojant) alternatyvius grąžinimo šaltinius, kaip antai bendraskolius ir garantus, taip pat įkeistą arba turimą, bet neįkeistą turtą); iii) vertinti bendrą banko poziciją atskiro kliento arba portfelio pagrindu ir iv) prireikus direktorių valdybai siūlyti taisomuosius ir tobulinimo veiksmus. Už stebėseną atsakingam patikėtiniui suteikiama galimybė susipažinti su ta informacija. |
| --- | --- |

18)

Bankas stebi kredito riziką naudodamasis gerai išplėtota įspėjimų ir pranešimų sistema, kuri suteikia galimybę Rizikos valdymo departamentui: i) nustatyti ankstyvus paskolų vertės sumažėjimo ir įsipareigojimų nevykdymo atvejų signalus; ii) įvertinti paskolų portfelio atgaunamumą (įskaitant (tačiau tuo neapsiribojant) alternatyvius grąžinimo šaltinius, kaip antai bendraskolius ir garantus, taip pat įkeistą arba turimą, bet neįkeistą turtą); iii) vertinti bendrą banko poziciją atskiro kliento arba portfelio pagrindu ir iv) prireikus direktorių valdybai siūlyti taisomuosius ir tobulinimo veiksmus. Už stebėseną atsakingam patikėtiniui suteikiama galimybė susipažinti su ta informacija.

Nuostatos, taikomos susijusiems skolininkams

| 19) | Visos nuostatos, taikomos susijusiems skolininkams, taikomos banko lygmeniu. |
| --- | --- |

19)

Visos nuostatos, taikomos susijusiems skolininkams, taikomos banko lygmeniu.

| 20) | Specialus paskolų politikos skirsnis skiriamas taisyklėms, reglamentuojančioms santykius su susijusiais skolininkais. Susiję skolininkai apima darbuotojus, akcininkus, direktorius, valdytojus, taip pat jų sutuoktinius, vaikus, brolius bei seseris ir bet kurį juridinį asmenį, kurį tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoja pagrindiniai darbuotojai (t. y. paskolų politikos sprendimų priėmimo procese dalyvaujantys darbuotojai), akcininkai, direktoriai ar valdytojai arba jų sutuoktiniai, vaikai ir broliai bei seserys. Plačiąja prasme, bet kuri viešoji institucija ar Vyriausybės kontroliuojama organizacija, bet kuri akcinė bendrovė ar Vyriausybės įstaiga laikoma susijusiu skolininku. Kreditų politikos nuostatose politinės partijos taip pat laikomos susijusiais skolininkais. Ypatingas dėmesys skiriamas sprendimams, susijusiems su bet kokiu paskolų, suteiktų esamiems arba buvusiems darbuotojams, direktoriams, akcininkams, valdytojams ir jų giminaičiams, restruktūrizavimu ir daliniu jų nurašymu, taip pat politikos nuostatoms, kurių laikomasi turto suvaržymo ir nuosavybės teisės į paskolos įkaitą atėmimo tinkamumo, vertinimo, registravimo klausimais. Susijusių skolininkų apibrėžtis išsamiau apibrėžta atskirame dokumente. |
| --- | --- |

20)

Specialus paskolų politikos skirsnis skiriamas taisyklėms, reglamentuojančioms santykius su susijusiais skolininkais. Susiję skolininkai apima darbuotojus, akcininkus, direktorius, valdytojus, taip pat jų sutuoktinius, vaikus, brolius bei seseris ir bet kurį juridinį asmenį, kurį tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoja pagrindiniai darbuotojai (t. y. paskolų politikos sprendimų priėmimo procese dalyvaujantys darbuotojai), akcininkai, direktoriai ar valdytojai arba jų sutuoktiniai, vaikai ir broliai bei seserys. Plačiąja prasme, bet kuri viešoji institucija ar Vyriausybės kontroliuojama organizacija, bet kuri akcinė bendrovė ar Vyriausybės įstaiga laikoma susijusiu skolininku. Kreditų politikos nuostatose politinės partijos taip pat laikomos susijusiais skolininkais. Ypatingas dėmesys skiriamas sprendimams, susijusiems su bet kokiu paskolų, suteiktų esamiems arba buvusiems darbuotojams, direktoriams, akcininkams, valdytojams ir jų giminaičiams, restruktūrizavimu ir daliniu jų nurašymu, taip pat politikos nuostatoms, kurių laikomasi turto suvaržymo ir nuosavybės teisės į paskolos įkaitą atėmimo tinkamumo, vertinimo, registravimo klausimais. Susijusių skolininkų apibrėžtis išsamiau apibrėžta atskirame dokumente.

| 21) | Siekdamas tinkamai stebėti kredito rizikos koncentraciją, Rizikos valdymo departamentas yra atsakingas už visų susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, grupių priskyrimą (angl. mapping). |
| --- | --- |

21)

Siekdamas tinkamai stebėti kredito rizikos koncentraciją, Rizikos valdymo departamentas yra atsakingas už visų susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, grupių priskyrimą (angl. mapping).

| 22) | Paskolų fiziniams ir juridiniams asmenims atveju bankas, vadovaudamasis geriausia tarptautine praktika, taiko griežtas individualias ir suvestines ribas, reglamentuojančias didžiausią paskolos sumą, kuri gali būti suteikta vienai kredito rizikai, siejamai su susijusiais skolininkais (jei tai apskritai leidžiama pagal Graikijos ir ES teisę). |
| --- | --- |

22)

Paskolų fiziniams ir juridiniams asmenims atveju bankas, vadovaudamasis geriausia tarptautine praktika, taiko griežtas individualias ir suvestines ribas, reglamentuojančias didžiausią paskolos sumą, kuri gali būti suteikta vienai kredito rizikai, siejamai su susijusiais skolininkais (jei tai apskritai leidžiama pagal Graikijos ir ES teisę).

| 23) | Bankas atskirai stebės savo susijusių skolininkų (įskaitant viešojo sektoriaus subjektus ir politines partijas) poziciją. Suteiktų naujų paskolų (7) susijusiems skolininkams kiekis (metinis praeitų metų atsargų % (8)) neviršys viso suteiktų naujų paskolų portfelio Graikijoje (metinis praeitų metų atsargų %). To įsipareigojimo laikomasi atskirai dėl kiekvieno susijusio skolininko tipo (darbuotojai, akcininkai, valdytojai, viešieji subjektai, politinės partijos). Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas Graikijos ekonomikoje, susijusių skolininkų kredito rizikos vertinimas, taip pat jiems siūlomos kainų nustatymo sąlygos ir galimas restruktūrizavimas negali būti palankesni, palyginti su panašiems, bet nesusijusiems skolininkams siūlomomis sąlygomis. Tas įsipareigojimas netaikomas esamoms darbuotojams skirtoms bendrosioms schemoms, pagal kurias jiems siūlomos lengvatinės paskolos. Bankas kiekvieną mėnesį teiks ataskaitą apie tos pozicijos raidą, suteiktų naujų paskolų kiekį ir naujus prašymus, kurių suma viršija [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto] ir kuriuos turi nagrinėti Kredito komitetas. |
| --- | --- |

23)

Bankas atskirai stebės savo susijusių skolininkų (įskaitant viešojo sektoriaus subjektus ir politines partijas) poziciją. Suteiktų naujų paskolų (7) susijusiems skolininkams kiekis (metinis praeitų metų atsargų % (8)) neviršys viso suteiktų naujų paskolų portfelio Graikijoje (metinis praeitų metų atsargų %). To įsipareigojimo laikomasi atskirai dėl kiekvieno susijusio skolininko tipo (darbuotojai, akcininkai, valdytojai, viešieji subjektai, politinės partijos). Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas Graikijos ekonomikoje, susijusių skolininkų kredito rizikos vertinimas, taip pat jiems siūlomos kainų nustatymo sąlygos ir galimas restruktūrizavimas negali būti palankesni, palyginti su panašiems, bet nesusijusiems skolininkams siūlomomis sąlygomis. Tas įsipareigojimas netaikomas esamoms darbuotojams skirtoms bendrosioms schemoms, pagal kurias jiems siūlomos lengvatinės paskolos. Bankas kiekvieną mėnesį teiks ataskaitą apie tos pozicijos raidą, suteiktų naujų paskolų kiekį ir naujus prašymus, kurių suma viršija [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto] ir kuriuos turi nagrinėti Kredito komitetas.

| 24) | Darbuotojams, valdytojams, akcininkams taikomi paskolų teikimo kriterijai negali būti švelnesni negu kriterijai, taikomi kitiems, nesusijusiems, skolininkams. Jeigu bendra vieno darbuotojo (valdytojo, akcininko) kredito rizikos pozicija viršija sumą, atitinkančią [[...]] fiksuotą darbo užmokestį užtikrintų paskolų atveju ir [[...]] fiksuotą darbo užmokestį neužtikrintų paskolų atveju, apie tokią poziciją nedelsiant pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris gali įsikišti ir atidėti paskolos suteikimą vadovaudamasis įsipareigojimų III skyriaus 25 dalyje aprašyta tvarka. |
| --- | --- |

24)

Darbuotojams, valdytojams, akcininkams taikomi paskolų teikimo kriterijai negali būti švelnesni negu kriterijai, taikomi kitiems, nesusijusiems, skolininkams. Jeigu bendra vieno darbuotojo (valdytojo, akcininko) kredito rizikos pozicija viršija sumą, atitinkančią [[...]] fiksuotą darbo užmokestį užtikrintų paskolų atveju ir [[...]] fiksuotą darbo užmokestį neužtikrintų paskolų atveju, apie tokią poziciją nedelsiant pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris gali įsikišti ir atidėti paskolos suteikimą vadovaudamasis įsipareigojimų III skyriaus 25 dalyje aprašyta tvarka.

| 25) | Apie visus susijusių skolininkų paskolų prašymus, kurių suma viršija [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto], arba bet kurią paskolą, dėl kurios vienos grupės (apibrėžiama kaip susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, grupė) pozicija toliau yra didesnė nei [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto], pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris tuo atveju, jei nepanašu, kad sąlygos nustatytos pagal įprastų rinkos sąlygų principą, arba jei už stebėseną atsakingam patikėtiniui nebuvo pateikta pakankamai informacijos, gali atidėti kredito linijos ar paskolos suteikimą [...] darbo dienų. Skubiais atvejais tas laikotarpis gali būti sutrumpintas iki [...] darbo dienų, jeigu už stebėseną atsakingam patikėtiniui pateikta pakankamai informacijos. Per tą laikotarpį, prieš bankui priimant bet kokį galutinį sprendimą, už stebėseną atsakingas patikėtinis galės apie atvejį pranešti Komisijai ir HFSF. |
| --- | --- |

25)

Apie visus susijusių skolininkų paskolų prašymus, kurių suma viršija [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto], arba bet kurią paskolą, dėl kurios vienos grupės (apibrėžiama kaip susijusių skolininkų, dėl kurių atsiranda viena kredito rizika, grupė) pozicija toliau yra didesnė nei [[...] % pagal riziką įvertinto banko turto], pranešama už stebėseną atsakingam patikėtiniui, kuris tuo atveju, jei nepanašu, kad sąlygos nustatytos pagal įprastų rinkos sąlygų principą, arba jei už stebėseną atsakingam patikėtiniui nebuvo pateikta pakankamai informacijos, gali atidėti kredito linijos ar paskolos suteikimą [...] darbo dienų. Skubiais atvejais tas laikotarpis gali būti sutrumpintas iki [...] darbo dienų, jeigu už stebėseną atsakingam patikėtiniui pateikta pakankamai informacijos. Per tą laikotarpį, prieš bankui priimant bet kokį galutinį sprendimą, už stebėseną atsakingas patikėtinis galės apie atvejį pranešti Komisijai ir HFSF.

| 26) | Paskolų restruktūrizavimas susijusių skolininkų atveju vykdomas laikantis tų pačių reikalavimų, kaip ir nesusijusių skolininkų atveju. Be to, prireikus vertinama ir tobulinama nustatyta nuvertėjusio turto tvarkymo sistema ir politika. Tačiau tikimasi, kad apie restruktūrizuotas susijusių skolininkų paskolas bus pranešama atskirai, bent pagal paskolos turto klasę ir susijusio skolininko tipą. |
| --- | --- |

26)

Paskolų restruktūrizavimas susijusių skolininkų atveju vykdomas laikantis tų pačių reikalavimų, kaip ir nesusijusių skolininkų atveju. Be to, prireikus vertinama ir tobulinama nustatyta nuvertėjusio turto tvarkymo sistema ir politika. Tačiau tikimasi, kad apie restruktūrizuotas susijusių skolininkų paskolas bus pranešama atskirai, bent pagal paskolos turto klasę ir susijusio skolininko tipą.

C skirsnis.   Kiti apribojimai

| 27) | Draudimas mokėti dividendus ir atkarpas, atpirkimo draudimas, pasirinkimo pirkti sandorių draudimas ir išpirkimo draudimas: išskyrus atvejus, kai Komisija sutinka su išimtimi, Graikijos Respublika įsipareigoja, kad:






  a. | bankas nemokės atkarpų už mišrias kapitalo priemones (arba bet kurias kitas priemones, už kurias atkarpų mokėjimas nėra privalomas) arba dividendų už nuosavų lėšų priemones ir subordinuotosios skolos priemones, išskyrus atvejus, kai yra teisinė prievolė tai daryti. Bankas tam nenaudos rezervų. Kilus abejonių dėl to, ar vykdant šį įsipareigojimą esama teisinės prievolės, bankas siūlomą atkarpos ar dividendų mokėjimą pateiks Komisijai tvirtinti; |
| --- | --- | --- |

27)

Draudimas mokėti dividendus ir atkarpas, atpirkimo draudimas, pasirinkimo pirkti sandorių draudimas ir išpirkimo draudimas: išskyrus atvejus, kai Komisija sutinka su išimtimi, Graikijos Respublika įsipareigoja, kad:

a.

bankas nemokės atkarpų už mišrias kapitalo priemones (arba bet kurias kitas priemones, už kurias atkarpų mokėjimas nėra privalomas) arba dividendų už nuosavų lėšų priemones ir subordinuotosios skolos priemones, išskyrus atvejus, kai yra teisinė prievolė tai daryti. Bankas tam nenaudos rezervų. Kilus abejonių dėl to, ar vykdant šį įsipareigojimą esama teisinės prievolės, bankas siūlomą atkarpos ar dividendų mokėjimą pateiks Komisijai tvirtinti;

| b. | bankas neatpirks jokios savo paties akcijų dalies ir nevykdys pasirinkimo pirkti sandorių dėl tų nuosavų lėšų priemonių ir subordinuotosios skolos priemonių; |
| --- | --- |

b.

bankas neatpirks jokios savo paties akcijų dalies ir nevykdys pasirinkimo pirkti sandorių dėl tų nuosavų lėšų priemonių ir subordinuotosios skolos priemonių;

| c. | bankas neišpirks mišrių kapitalo priemonių. |
| --- | --- |

c.

bankas neišpirks mišrių kapitalo priemonių.

| 28) | Draudimas įsigyti: Graikijos Respublika įsipareigoja, kad bankas neįsigis jokios įmonės kapitalo dalies, perduodant turtą arba akcijas. Tas draudimas įsigyti apima ir įmones, kurių teisinė forma – bendrovė, ir bet kokį turto paketą, kuris sudaro įmonę (9).






  i. | Išimtis, kuriai reikia išankstinio Komisijos pritarimo: nepaisant to draudimo, bankas, gavęs Komisijos pritarimą, o tam tikrais atvejais – HFSF siūlymu, gali įsigyti verslą ir įmones, jeigu to išimtinėmis aplinkybėmis reikia finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti. |
| --- | --- | --- |

28)

Draudimas įsigyti: Graikijos Respublika įsipareigoja, kad bankas neįsigis jokios įmonės kapitalo dalies, perduodant turtą arba akcijas. Tas draudimas įsigyti apima ir įmones, kurių teisinė forma – bendrovė, ir bet kokį turto paketą, kuris sudaro įmonę (9).

i.

Išimtis, kuriai reikia išankstinio Komisijos pritarimo: nepaisant to draudimo, bankas, gavęs Komisijos pritarimą, o tam tikrais atvejais – HFSF siūlymu, gali įsigyti verslą ir įmones, jeigu to išimtinėmis aplinkybėmis reikia finansiniam stabilumui atkurti arba veiksmingai konkurencijai užtikrinti.

| ii. | Išimtis, kuriai nereikia išankstinio Komisijos pritarimo: bankas gali įsigyti įmonių kapitalo dalis, jeigu:






  a. | banko už bet kokią įsigytą kapitalo dalį sumokėta pirkimo kaina yra mažesnė nei [[...] %] banko balanso sumos (10) įsipareigojimų įsigaliojimo dieną (11) ir |
| --- | --- | --- |

ii.

Išimtis, kuriai nereikia išankstinio Komisijos pritarimo: bankas gali įsigyti įmonių kapitalo dalis, jeigu:

a.

banko už bet kokią įsigytą kapitalo dalį sumokėta pirkimo kaina yra mažesnė nei [[...] %] banko balanso sumos (10) įsipareigojimų įsigaliojimo dieną (11) ir

| b. | banko už visas nuo įsipareigojimų įsigaliojimo dienos iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos taip įsigytas kapitalo dalis sumokėta bendroji pirkimo kaina yra mažesnė nei [[...] %] banko balanso sumos įsipareigojimų įsigaliojimo dieną. |
| --- | --- |

b.

banko už visas nuo įsipareigojimų įsigaliojimo dienos iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos taip įsigytas kapitalo dalis sumokėta bendroji pirkimo kaina yra mažesnė nei [[...] %] banko balanso sumos įsipareigojimų įsigaliojimo dieną.

| iii. | Veikla, kuriai netaikomas draudimas pirkti: draudimas įsigyti netaikomas įsigijimams vykdant įprastą bankininkystės veiklą, susijusią su esamų reikalavimų sunkumų patiriančių įmonių atžvilgiu valdymu, įskaitant esamų skolos priemonių konvertavimą į nuosavo kapitalo priemones. |
| --- | --- |

iii.

Veikla, kuriai netaikomas draudimas pirkti: draudimas įsigyti netaikomas įsigijimams vykdant įprastą bankininkystės veiklą, susijusią su esamų reikalavimų sunkumų patiriančių įmonių atžvilgiu valdymu, įskaitant esamų skolos priemonių konvertavimą į nuosavo kapitalo priemones.

| 29) | Reklamos draudimas: Graikijos Respublika įsipareigoja, kad bankas susilaikys nuo reklamos, kurioje daromos nuorodos į valstybės paramą, ir netaikys jokių agresyvių komercinių strategijų, kurios nebūtų taikomos be Graikijos Respublikos paramos. |
| --- | --- |

29)

Reklamos draudimas: Graikijos Respublika įsipareigoja, kad bankas susilaikys nuo reklamos, kurioje daromos nuorodos į valstybės paramą, ir netaikys jokių agresyvių komercinių strategijų, kurios nebūtų taikomos be Graikijos Respublikos paramos.

IV SKYRIUS.   UŽ STEBĖSENĄ ATSAKINGAS PATIKĖTINIS

| 1) | Graikijos Respublika įsipareigoja, kad bankas iš dalies pakeis ir pratęs iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos už stebėseną atsakingo patikėtinio, kurį Komisija patvirtino ir bankas paskyrė 2013 m. sausio 16 d., įgaliojimus. Bankas taip pat išplės tų įgaliojimų apimtį, kad į juos būtų įtraukta i) restruktūrizavimo plano ir ii) visų šiame sąraše išvardytų įsipareigojimų stebėsena. |
| --- | --- |

1)

Graikijos Respublika įsipareigoja, kad bankas iš dalies pakeis ir pratęs iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos už stebėseną atsakingo patikėtinio, kurį Komisija patvirtino ir bankas paskyrė 2013 m. sausio 16 d., įgaliojimus. Bankas taip pat išplės tų įgaliojimų apimtį, kad į juos būtų įtraukta i) restruktūrizavimo plano ir ii) visų šiame sąraše išvardytų įsipareigojimų stebėsena.

| 2) | Po keturių savaičių nuo įsipareigojimų įsigaliojimo dienos Graikijos Respublika pateikia Komisijai visas pakeistų įgaliojimų sąlygas, į kurias įtrauktos visos būtinos nuostatos, kad už stebėseną atsakingas patikėtinis galėtų vykdyti savo pareigas pagal tuos įsipareigojimus. |
| --- | --- |

2)

Po keturių savaičių nuo įsipareigojimų įsigaliojimo dienos Graikijos Respublika pateikia Komisijai visas pakeistų įgaliojimų sąlygas, į kurias įtrauktos visos būtinos nuostatos, kad už stebėseną atsakingas patikėtinis galėtų vykdyti savo pareigas pagal tuos įsipareigojimus.

| 3) | Papildomos nuostatos dėl už stebėseną atsakingo patikėtinio apibrėžiamos atskirame dokumente. |
| --- | --- |

3)

Papildomos nuostatos dėl už stebėseną atsakingo patikėtinio apibrėžiamos atskirame dokumente.

Generalinė sekretorė

Christina PAPAKONSTANTINOU

---

(1)  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

1

(2)  Įskaitant TEKE įnašą.

2

(3)  Tai netaikoma nekilnojamojo turto pardavimui; tokiu atveju bankas gali suteikti finansavimą pirkėjui, jeigu naujos paskolos teikiamos laikantis apdairios skolinimo praktikos. Siekiant patikrinti, ar laikomasi įsipareigojimo dėl finansinio įsiskolinimo, susijusio su ne Graikijos turtu, mažinimo, bus atsižvelgiama į bet kokias naujas paskolas, kurioms taikoma ne Graikijos turto apibrėžtis.

3

(4)  Taikant tą įsipareigojimą, terminas „paskolos“ aiškinamas largo sensu, kaip bet kokios rūšies finansavimas, pvz., kredito galimybė, garantija ir t. t.

4

largo sensu

(5)  Siekiant aiškumo, „kiti bankai“ reiškia bet kurį banką – finansų įstaigą pasaulyje.

5

(6)  Siekiant aiškumo, tas įsipareigojimas taikomas visiems skolininkams, įskaitant banko privačiosios bankininkystės klientus.

6

(7)  Siekiant aiškumo, naujų paskolų teikimas taip pat apima paskolų refinansavimą ir esamų paskolų restruktūrizavimą.

7

(8)  Siekiant aiškumo, „metinis praeitų metų atsargų %“ (angl. annual % of Y-1 stock) reiškia suteiktų naujų paskolų kiekį, išreikštą atsargų praeitų metų pabaigoje procentine dalimi. Pagal riziką įvertinto turto suma – tai suma metų pabaigoje.

8

annual % of Y-1 stock

(9)  Siekiant aiškumo, taikant tą įsipareigojimą, banko privataus akcinio kapitalo ir rizikos kapitalo verslui tas įsipareigojimas netaikomas. Šiuo atžvilgiu bankas pateikia Komisijai oficialų prašymą, kuriame pateikiamas to subjekto verslo planas.

9

(10)  Siekiant aiškumo, taikant tą įsipareigojimą, balanso suma atitinka visą banko turtą.

10

(11)  Siekiant aiškumo, tuo atveju, jei pagal įsipareigojimų III skyriaus 28 dalies i punktą gaunamas Komisijos pritarimas panaikinti draudimą įsigyti, apskaičiuojant banko balansą įsipareigojimų įsigaliojimo dieną taip pat įtraukiamas įsigytų įmonių turtas arba įsigytas turtas įsigijimo dieną.

11

Priedėlis

Makroekonominės projekcijos Graikijos šalies viduje vykdomai veiklai

| % metinis augimas
  (jeigu nenurodyta kitaip) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2013–2017 m. bendras augimo rodiklis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Nominalusis paskolų augimas Graikijoje | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| BVP defliatorius | –0,8 | –1,1 | –0,4 | 0,4 | 1,1 | 1,3 | 1,3 |
| Nekilnojamojo turto kainos | –11,7 | –10 | –5 | 0 | 2 | 3,5 | |
| Nominaliosios namų ūkio disponuojamosios pajamos | –8,8 | –9,5 | –0,3 | –0,4 | 2,6 | 3,6 | –4,5 |
| Privačiojo sektoriaus indėliai | –7 | 1,3 | 1 | 3,4 | 5 | 5 | 16,6 |
| Nedarbas (%) | 24,2 | 27 | 26 | 24 | 21 | 18,6 | |
| ECB refinansavimo operacijų palūkanų norma (%) | 0,75 | 0,5 | 0,5 | 1 | 1,5 | 1,75 | |
| Didžiausias neveiksnių paskolų lygis | | | 2014 m. II pusm. | | | | |
| 3 mėn. EURIBOR (vidurkis, %) | | 0,24 | 0,43 | 0,75 | 1,25 | 1,80 | |
| Galimybė naudotis kapitalo rinkomis – atpirkimo sandoriai | | TAIP – jokios viršutinės ribos | |
| Galimybė naudotis kapitalo rinka – padengtos, didesnio prioriteto, neužtikrintos | | TAIP – iki 500 mln. EUR kiekviena | TAIP – iki 1 mlrd. EUR kiekviena | TAIP – jokios viršutinės ribos | |

% metinis augimas

(jeigu nenurodyta kitaip)

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2013–2017 m. bendras augimo rodiklis

Realusis BVP

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Nominalusis paskolų augimas Graikijoje

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

BVP defliatorius

–0,8

–1,1

–0,4

0,4

1,1

1,3

1,3

Nekilnojamojo turto kainos

–11,7

–10

–5

0

2

3,5

Nominaliosios namų ūkio disponuojamosios pajamos

–8,8

–9,5

–0,3

–0,4

2,6

3,6

–4,5

Privačiojo sektoriaus indėliai

–7

1,3

1

3,4

5

5

16,6

Nedarbas (%)

24,2

27

26

24

21

18,6

ECB refinansavimo operacijų palūkanų norma (%)

0,75

0,5

0,5

1

1,5

1,75

Didžiausias neveiksnių paskolų lygis

2014 m. II pusm.

3 mėn. EURIBOR (vidurkis, %)

0,24

0,43

0,75

1,25

1,80

Galimybė naudotis kapitalo rinkomis – atpirkimo sandoriai

TAIP – jokios viršutinės ribos

Galimybė naudotis kapitalo rinka – padengtos, didesnio prioriteto, neužtikrintos

TAIP – iki 500 mln. EUR kiekviena

TAIP – iki 1 mlrd. EUR kiekviena

TAIP – jokios viršutinės ribos

---

| 25.3.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 80/100 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 80/100

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/456

2014 m. rugsėjo 5 d.

dėl valstybės pagalbos Nr. SA.26212 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/A/08) ir SA.26217 (11/C) (ex 11/NN — ex CP 176/B/08), kurią suteikė Bulgarijos Respublika vykdydama miško žemės mainus

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 6207)

(Tekstas autentiškas tik bulgarų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 29 d. Komisijos sprendimą C(2011) 4444 (1),

paprašiusi suinteresuotųjų šalių pagal pirmiau nurodytą (-as) nuostatą (-as) pateikti savo pastabas ir atsižvelgusi į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2008 m. liepos 17 d. Komisija iš skundo pateikėjo, pageidavusio, kad jo tapatybė būtų neatskleista (toliau – pirmasis skundo pateikėjas), gavo raštą, kuriame teigiama, kad Bulgarijos Respublika suteikė pagalbą vykdydama privačios miško žemės nuosavybės mainus į valstybinės miško žemės nuosavybę, po kurių dažnai būdavo keičiama ir išmainytos žemės naudojimo paskirtis, t. y. iš miško žemės ji tapdavo žeme, kurioje leidžiamos statybos. Pirmasis skundo pateikėjas papildomą informaciją pateikė 2008 m. rugpjūčio 28 d., 2008 m. rugsėjo 3 d., 2008 m. spalio 1 d., 2008 m. gruodžio 5 d., 2010 m. vasario 18 d., 2010 m. spalio 12 d. ir 2011 m. sausio 26 d. raštuose. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. liepos 17 d. Komisija iš skundo pateikėjo, pageidavusio, kad jo tapatybė būtų neatskleista (toliau – pirmasis skundo pateikėjas), gavo raštą, kuriame teigiama, kad Bulgarijos Respublika suteikė pagalbą vykdydama privačios miško žemės nuosavybės mainus į valstybinės miško žemės nuosavybę, po kurių dažnai būdavo keičiama ir išmainytos žemės naudojimo paskirtis, t. y. iš miško žemės ji tapdavo žeme, kurioje leidžiamos statybos. Pirmasis skundo pateikėjas papildomą informaciją pateikė 2008 m. rugpjūčio 28 d., 2008 m. rugsėjo 3 d., 2008 m. spalio 1 d., 2008 m. gruodžio 5 d., 2010 m. vasario 18 d., 2010 m. spalio 12 d. ir 2011 m. sausio 26 d. raštuose.

| (2) | 2009 m. sausio 27 d. Komisija iš trečiosios šalies gavo papildomos informacijos apie ginčijamus mainų sandorius. 2009 m. gegužės 14 d. pateiktas antras skundas dėl tų mainų, o 2009 m. birželio 2 ir 8 d. skundo pateikėjas pateikė papildomą informaciją. 2010 m. kovo 23 d. Komisijai informacijos apie tuos mainų sandorius pateikė dar viena trečioji šalis. |
| --- | --- |

(2)

2009 m. sausio 27 d. Komisija iš trečiosios šalies gavo papildomos informacijos apie ginčijamus mainų sandorius. 2009 m. gegužės 14 d. pateiktas antras skundas dėl tų mainų, o 2009 m. birželio 2 ir 8 d. skundo pateikėjas pateikė papildomą informaciją. 2010 m. kovo 23 d. Komisijai informacijos apie tuos mainų sandorius pateikė dar viena trečioji šalis.

| (3) | Bulgarijos valdžios institucijos Komisijai informaciją apie ginčijamus mainų sandorius pateikė 2008 m. rugsėjo 2 d., 2008 m. spalio 28 d., 2010 m. sausio 4 d., 2010 m. kovo 23 d., 2010 m. kovo 27 d., 2010 m. rugpjūčio 30 d., 2011 m. vasario 14 d. raštuose. 2010 m. vasario 22 d., 2010 m. spalio 12 d. ir 2011 m. vasario 3 d. Komisijos tarnybų ir Bulgarijos valdžios institucijų susitikimuose pastarosios pateikė papildomą informaciją apie šiuos mainų sandorius. |
| --- | --- |

(3)

Bulgarijos valdžios institucijos Komisijai informaciją apie ginčijamus mainų sandorius pateikė 2008 m. rugsėjo 2 d., 2008 m. spalio 28 d., 2010 m. sausio 4 d., 2010 m. kovo 23 d., 2010 m. kovo 27 d., 2010 m. rugpjūčio 30 d., 2011 m. vasario 14 d. raštuose. 2010 m. vasario 22 d., 2010 m. spalio 12 d. ir 2011 m. vasario 3 d. Komisijos tarnybų ir Bulgarijos valdžios institucijų susitikimuose pastarosios pateikė papildomą informaciją apie šiuos mainų sandorius.

| (4) | 2011 m. birželio 29 d. raštu Komisija Bulgarijos Respubliką informavo, kad nusprendė dėl ginčijamų mainų sandorių pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą. Komisijos sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą (toliau – sprendimas pradėti tyrimo procedūrą) buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl priemonės. |
| --- | --- |

(4)

2011 m. birželio 29 d. raštu Komisija Bulgarijos Respubliką informavo, kad nusprendė dėl ginčijamų mainų sandorių pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą. Komisijos sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą (toliau – sprendimas pradėti tyrimo procedūrą) buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl priemonės.

| (5) | 2011 m. rugsėjo 29 d. gautame rašte Bulgarijos valdžios institucijos pateikė pastabų dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

(5)

2011 m. rugsėjo 29 d. gautame rašte Bulgarijos valdžios institucijos pateikė pastabų dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą.

| (6) | Komisija pastabų dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą gavo iš šių suinteresuotųjų šalių: Ecobalkani-Bulgaria EOOD
   (3), Vihren OOD
   (4), Aqua Estate OOD
   (5), Elkabel AD
   (6), Jivkos Blagoevos
   (7), V-N-G Confort OOD
   (8), Yavoro Haytovo
   (9), Simeono Stoevo Mirovo
   (10), LM Impex EOOD
   (11), All Seas Property 2 OOD
   (12), Litex Commerce AD
   (13), Foros Development EAD
   (14), Izgrev 5 EOOD
   (15), BOIL OOD
   (16), BG Land Co OOD
   (17), Mirta Engineering EOOD
   (18), Beta Forest EOOD
   (19), Kosto Gerovo
   (20), Marietos Babevos
   (21), Dimitaro Terzievo
   (22), Svetoslavo Mihailovo ir Elizabetos Mihailovos
   (23), taip pat iš skundo pateikėjo, kuris pageidavo, kad jo tapatybė būtų neatskleista (24). |
| --- | --- |

(6)

Komisija pastabų dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą gavo iš šių suinteresuotųjų šalių: Ecobalkani-Bulgaria EOOD
   (3), Vihren OOD
   (4), Aqua Estate OOD
   (5), Elkabel AD
   (6), Jivkos Blagoevos
   (7), V-N-G Confort OOD
   (8), Yavoro Haytovo
   (9), Simeono Stoevo Mirovo
   (10), LM Impex EOOD
   (11), All Seas Property 2 OOD
   (12), Litex Commerce AD
   (13), Foros Development EAD
   (14), Izgrev 5 EOOD
   (15), BOIL OOD
   (16), BG Land Co OOD
   (17), Mirta Engineering EOOD
   (18), Beta Forest EOOD
   (19), Kosto Gerovo
   (20), Marietos Babevos
   (21), Dimitaro Terzievo
   (22), Svetoslavo Mihailovo ir Elizabetos Mihailovos
   (23), taip pat iš skundo pateikėjo, kuris pageidavo, kad jo tapatybė būtų neatskleista (24).

| (7) | 2011 m. rugsėjo 1 d., 2011 m. spalio 5 d., 2011 m. lapkričio 25 d., 2011 m. gruodžio 14 d. ir 2012 m. balandžio 3 d. raštais Komisija šias pastabas nusiuntė Bulgarijos valdžios institucijoms ir suteikė joms galimybę atsakyti. Bulgarijos Respublikos pastabos dėl suinteresuotųjų šalių pastabų gautos atitinkamai 2011 m. lapkričio 4 d., gruodžio 15 d., 2012 m. sausio 12 d. ir balandžio 25 d. raštais. |
| --- | --- |

(7)

2011 m. rugsėjo 1 d., 2011 m. spalio 5 d., 2011 m. lapkričio 25 d., 2011 m. gruodžio 14 d. ir 2012 m. balandžio 3 d. raštais Komisija šias pastabas nusiuntė Bulgarijos valdžios institucijoms ir suteikė joms galimybę atsakyti. Bulgarijos Respublikos pastabos dėl suinteresuotųjų šalių pastabų gautos atitinkamai 2011 m. lapkričio 4 d., gruodžio 15 d., 2012 m. sausio 12 d. ir balandžio 25 d. raštais.

| (8) | Bulgarijos valdžios institucijos papildomą informaciją apie ginčijamus mainų sandorius pateikė 2011 d. gruodžio 2 d. raštu ir 2011 m. gruodžio 9 d. vykusiame susitikime su Komisijos tarnybomis. |
| --- | --- |

(8)

Bulgarijos valdžios institucijos papildomą informaciją apie ginčijamus mainų sandorius pateikė 2011 d. gruodžio 2 d. raštu ir 2011 m. gruodžio 9 d. vykusiame susitikime su Komisijos tarnybomis.

| (9) | 2012 m. vasario 9 d. raštu Komisija pirmojo skundo pateikėjo paprašė išsamiau paaiškinti tam tikrus jo pateiktus įrodymus. |
| --- | --- |

(9)

2012 m. vasario 9 d. raštu Komisija pirmojo skundo pateikėjo paprašė išsamiau paaiškinti tam tikrus jo pateiktus įrodymus.

| (10) | 2012 m. balandžio 3 d. Komisija papildomas kelių trečiųjų šalių (25) pastabas nusiuntė Bulgarijos valdžios institucijoms. Komisija Bulgarijos Respublikos atsakymą dėl tų pastabų gavo 2012 m. balandžio 25 d. ir gegužės 15 d. |
| --- | --- |

(10)

2012 m. balandžio 3 d. Komisija papildomas kelių trečiųjų šalių (25) pastabas nusiuntė Bulgarijos valdžios institucijoms. Komisija Bulgarijos Respublikos atsakymą dėl tų pastabų gavo 2012 m. balandžio 25 d. ir gegužės 15 d.

| (11) | 2012 m. liepos 26 d. Komisija Bulgarijos valdžios institucijų paprašė pateikti papildomos informacijos. 2012 m. rugpjūčio 17 d. Bulgarijos valdžios institucijos paprašė pratęsti galutinį tos informacijos pateikimo terminą, kurį Komisija buvo nustačiusi iki 2012 m. rugpjūčio 31 d.2012 m. rugsėjo 19 d. Bulgarijos valdžios institucijos pateikė prašytą informaciją. |
| --- | --- |

(11)

2012 m. liepos 26 d. Komisija Bulgarijos valdžios institucijų paprašė pateikti papildomos informacijos. 2012 m. rugpjūčio 17 d. Bulgarijos valdžios institucijos paprašė pratęsti galutinį tos informacijos pateikimo terminą, kurį Komisija buvo nustačiusi iki 2012 m. rugpjūčio 31 d.2012 m. rugsėjo 19 d. Bulgarijos valdžios institucijos pateikė prašytą informaciją.

| (12) | 2012 m. spalio 3 d. Komisija vienos iš pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą pateikusių trečiųjų šalių – Elkabel AD – paprašė pastabas išsamiau paaiškinti, išsamesnis paaiškinimas buvo pateiktas 2012 m. spalio 31 d. |
| --- | --- |

(12)

2012 m. spalio 3 d. Komisija vienos iš pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą pateikusių trečiųjų šalių – Elkabel AD – paprašė pastabas išsamiau paaiškinti, išsamesnis paaiškinimas buvo pateiktas 2012 m. spalio 31 d.

| (13) | 2013 m. sausio 14 d., gegužės 17 d., liepos 22 d. ir spalio 22 d. raštais Komisija Bulgarijos valdžios institucijų paprašė papildomos informacijos, ta informacija buvo pateikta atitinkamai 2013 m. vasario 4 ir 5 d., birželio 25 d., liepos 5 d., rugpjūčio 16 ir 23 d., lapkričio 19 d. ir gruodžio 20 d. Dalį informacijos, pateiktos informaciją teikiant paskutinį kartą, Bulgarijos valdžios institucijos dar kartą pateikė 2014 m. sausio 21 d. e. laišku. |
| --- | --- |

(13)

2013 m. sausio 14 d., gegužės 17 d., liepos 22 d. ir spalio 22 d. raštais Komisija Bulgarijos valdžios institucijų paprašė papildomos informacijos, ta informacija buvo pateikta atitinkamai 2013 m. vasario 4 ir 5 d., birželio 25 d., liepos 5 d., rugpjūčio 16 ir 23 d., lapkričio 19 d. ir gruodžio 20 d. Dalį informacijos, pateiktos informaciją teikiant paskutinį kartą, Bulgarijos valdžios institucijos dar kartą pateikė 2014 m. sausio 21 d. e. laišku.

2.   PRIEMONĖS APIBŪDINIMAS

2.1.   ŽEMĖS MAINŲ SANDORIAI

| (14) | 1947 m. Bulgarijoje visa miško žemė buvo valstybės eksproprijuota ir tapo valstybės nuosavybe. Tokia padėtis buvo iki 2000 m., kai buvo pradėta miško žemę grąžinti buvusiems privatiems savininkams. |
| --- | --- |

(14)

1947 m. Bulgarijoje visa miško žemė buvo valstybės eksproprijuota ir tapo valstybės nuosavybe. Tokia padėtis buvo iki 2000 m., kai buvo pradėta miško žemę grąžinti buvusiems privatiems savininkams.

| (15) | Miškų įstatymo (26) pakeitimu, įsigaliojusiu 2002 m. vasario 22 d., suteikta galimybė neseniai privatizuotą miško žemę išmainyti į valstybinę miško žemę, įtrauktą į valstybės miškų fondą. Šiuo iki 2009 m. sausio 27 d. galiojusiu Miškų įstatymo pakeitimu buvo nustatyta tokių mainų sandorių vykdymo tvarka ir sąlygos. |
| --- | --- |

(15)

Miškų įstatymo (26) pakeitimu, įsigaliojusiu 2002 m. vasario 22 d., suteikta galimybė neseniai privatizuotą miško žemę išmainyti į valstybinę miško žemę, įtrauktą į valstybės miškų fondą. Šiuo iki 2009 m. sausio 27 d. galiojusiu Miškų įstatymo pakeitimu buvo nustatyta tokių mainų sandorių vykdymo tvarka ir sąlygos.

| (16) | Mainų tikslais privačios ir valstybinės miško žemės kainos buvo nustatytos remiantis specialiu potvarkiu – 2003 m. lapkričio 18 d. įsigaliojusiu Potvarkiu dėl bazinių kainų bei neįtrauktoje teritorijoje esančios žemės kainų apskaičiavimo ir dėl teisių naudotis miškais bei miškinga žeme ir servituto taisyklių sukūrimo (toliau – Potvarkis dėl bazinių kainų) (27). Bulgarijos teisėje ekspertams vertintojams neleista nukrypti nuo taikant Potvarkį dėl bazinių kainų nustatytų miško žemės kainų. |
| --- | --- |

(16)

Mainų tikslais privačios ir valstybinės miško žemės kainos buvo nustatytos remiantis specialiu potvarkiu – 2003 m. lapkričio 18 d. įsigaliojusiu Potvarkiu dėl bazinių kainų bei neįtrauktoje teritorijoje esančios žemės kainų apskaičiavimo ir dėl teisių naudotis miškais bei miškinga žeme ir servituto taisyklių sukūrimo (toliau – Potvarkis dėl bazinių kainų) (27). Bulgarijos teisėje ekspertams vertintojams neleista nukrypti nuo taikant Potvarkį dėl bazinių kainų nustatytų miško žemės kainų.

| (17) | Remiantis tuo potvarkiu, bazinė miško žemės sklypo kaina nustatoma kaip tos žemės bazinės vertės ir miško želdinių (toje žemėje augančių augalų rūšių) vertės suma. |
| --- | --- |

(17)

Remiantis tuo potvarkiu, bazinė miško žemės sklypo kaina nustatoma kaip tos žemės bazinės vertės ir miško želdinių (toje žemėje augančių augalų rūšių) vertės suma.

| (18) | Žemės vertė nustatoma remiantis vidutine žemės verte pagal žemės, kurioje yra identiškos sąlygos augalams augti, kategorijas (pagal Potvarkio dėl bazinių kainų 1 priedą yra 150 augimo vietų rūšių). Ta vertė tada koreguojama taikant korekcijos koeficientą, kurį nustatant atsižvelgiama į žemės vietą vietos ir šalies infrastruktūros atžvilgiu. Potvarkio dėl bazinių kainų 2 priede nustatytas korekcijos koeficientas (Km) nustatomas taikant šią formulę:

  ,
  čia:







  p | = | tiesia linija matuojamo atstumo iki kelio su danga koeficientas (0,00–0,20), |
| --- | --- | --- | --- |
| s | = | tiesia linija matuojamo atstumo iki miesto vietovės koeficientas (0,00–0,25), |
| m | = | tiesia linija matuojamo atstumo iki jūros koeficientas (0,00–0,20), |
| g | = | atstumo iki miesto koeficientas, išreikštas atstumą iki tam tikro miesto rodančiais skaičiais (trumpiausias atstumas keliu nuo konkretaus sklypo iki miesto). Miestai suskirstyti į 6 grupes, kaip nustatyta 1 lentelėje:

  1   lentelė











  1 grupė
  Sofija (0,00–0,70) | 2 grupė
  Rusė, Plovdivas, Burgasas ir Varna (0,00–0,50) | 3 grupė
  Blagojevgradas, Veliko Tirnovas, Vraca, Plevenas ir Stara Zagora (0,00–0,40) | 4 grupė
  Kiti rajoniniai miestai (0,00–0,35) | 5 grupė
  Kiti didmiesčiai (Botevgradas, Gorna Oriachovica, Dimitrovgradas, Dupnica, Kazanlekas, Karlovas, Lomas, Petričius, Samokovas, Svištovas ir Červen Briagas (0,00–0,30) | 6 grupė
  Kiti savivaldybių centrai (0,00–0,10) |

(18)

Žemės vertė nustatoma remiantis vidutine žemės verte pagal žemės, kurioje yra identiškos sąlygos augalams augti, kategorijas (pagal Potvarkio dėl bazinių kainų 1 priedą yra 150 augimo vietų rūšių). Ta vertė tada koreguojama taikant korekcijos koeficientą, kurį nustatant atsižvelgiama į žemės vietą vietos ir šalies infrastruktūros atžvilgiu. Potvarkio dėl bazinių kainų 2 priede nustatytas korekcijos koeficientas (Km) nustatomas taikant šią formulę:

Formula,

čia:

p

=

tiesia linija matuojamo atstumo iki kelio su danga koeficientas (0,00–0,20),

s

=

tiesia linija matuojamo atstumo iki miesto vietovės koeficientas (0,00–0,25),

m

=

tiesia linija matuojamo atstumo iki jūros koeficientas (0,00–0,20),

g

=

atstumo iki miesto koeficientas, išreikštas atstumą iki tam tikro miesto rodančiais skaičiais (trumpiausias atstumas keliu nuo konkretaus sklypo iki miesto). Miestai suskirstyti į 6 grupes, kaip nustatyta 1 lentelėje:

1   lentelė

1 grupė

Sofija (0,00–0,70)

2 grupė

Rusė, Plovdivas, Burgasas ir Varna (0,00–0,50)

3 grupė

Blagojevgradas, Veliko Tirnovas, Vraca, Plevenas ir Stara Zagora (0,00–0,40)

4 grupė

Kiti rajoniniai miestai (0,00–0,35)

5 grupė

Kiti didmiesčiai (Botevgradas, Gorna Oriachovica, Dimitrovgradas, Dupnica, Kazanlekas, Karlovas, Lomas, Petričius, Samokovas, Svištovas ir Červen Briagas (0,00–0,30)

6 grupė

Kiti savivaldybių centrai (0,00–0,10)

| (19) | Žemės vertė dar koreguojama ją didinant už kiekvieną hektarą (vertės padidėjimas), ir tai daroma remiantis vidutine žemės kaina sklypo teritorijoje. Tai, kaip vertė padidėja, nustatyta Potvarkio dėl bazinių kainų 3 priede ir nurodyta 2 lentelėje.

  2   lentelė | Vertės padidėjimas
  (Bulgarijos levų (BGN) už hektarą) |
| --- | --- | --- |
| Sofija, nacionaliniai kurortai ir gretimi vilų kvartalai, žemė, esanti nuo jūros ne daugiau kaip 10 km. | 5 000 |
| 1 ir 2 kategorijos gyvenvietės | 2 000 |
| 3 ir 4 kategorijos gyvenvietės | 1 000 |
| 5 ir 6 kategorijos gyvenvietės | 500 |
| 7 ir 8 kategorijos gyvenvietės | 0 |

(19)

Žemės vertė dar koreguojama ją didinant už kiekvieną hektarą (vertės padidėjimas), ir tai daroma remiantis vidutine žemės kaina sklypo teritorijoje. Tai, kaip vertė padidėja, nustatyta Potvarkio dėl bazinių kainų 3 priede ir nurodyta 2 lentelėje.

2   lentelė

Vertės padidėjimas

(Bulgarijos levų (BGN) už hektarą)

Sofija, nacionaliniai kurortai ir gretimi vilų kvartalai, žemė, esanti nuo jūros ne daugiau kaip 10 km.

5 000

1 ir 2 kategorijos gyvenvietės

2 000

3 ir 4 kategorijos gyvenvietės

1 000

5 ir 6 kategorijos gyvenvietės

500

7 ir 8 kategorijos gyvenvietės

0

| (20) | Taikant šį būdą nustatyta bendra žemės vertė yra vadinama bazine žemės verte. |
| --- | --- |

(20)

Taikant šį būdą nustatyta bendra žemės vertė yra vadinama bazine žemės verte.

| (21) | Miško želdinių (toje žemėje augančių augalų rūšių) vertė – tai miško želdinių vertė jiems esant tokio amžiaus, kokio tuo metu jie yra, ir numatoma vertė jiems esant rotacijos amžiaus. Miško želdinių medienos vertė medžiams esant tokio amžiaus, kokio jie yra vertinimo metu, yra lygi pelnui pardavus konkrečių rūšių medžių medieną vidutinėmis rinkos kainomis, atėmus su kirtimu, pirminiu apdirbimu ir vežimu į laikiną laikymo vietą susijusias išlaidas. Jeigu pajamos nepadengia išlaidų, laikoma, kad mediena yra bevertė. |
| --- | --- |

(21)

Miško želdinių (toje žemėje augančių augalų rūšių) vertė – tai miško želdinių vertė jiems esant tokio amžiaus, kokio tuo metu jie yra, ir numatoma vertė jiems esant rotacijos amžiaus. Miško želdinių medienos vertė medžiams esant tokio amžiaus, kokio jie yra vertinimo metu, yra lygi pelnui pardavus konkrečių rūšių medžių medieną vidutinėmis rinkos kainomis, atėmus su kirtimu, pirminiu apdirbimu ir vežimu į laikiną laikymo vietą susijusias išlaidas. Jeigu pajamos nepadengia išlaidų, laikoma, kad mediena yra bevertė.

| (22) | Pajamos iš pardavimo nustatomos suklasifikavus atsargas ir tam tikrų kategorijų medienos tūrį. Su kirtimu ir pirminiu medienos apdirbimu susijusios išlaidos (BGN/m3), kai medžių kirtimo vieta yra vidutinio sudėtingumo, nustatoma pagal žemėje augančių medžių rūšį ir medienos kategoriją. Medienos vežimo išlaidos nustatomos pagal medžių rūšį, medienos kategoriją ir vidutinį vežimo iš konkretaus sklypo atstumą. Nustatant vežimo išlaidas kiekvienas vežimo kilometras dauginamas iš koeficiento, kurį nustatant atsižvelgiama į maršruto sudėtingumą. |
| --- | --- |

(22)

Pajamos iš pardavimo nustatomos suklasifikavus atsargas ir tam tikrų kategorijų medienos tūrį. Su kirtimu ir pirminiu medienos apdirbimu susijusios išlaidos (BGN/m3), kai medžių kirtimo vieta yra vidutinio sudėtingumo, nustatoma pagal žemėje augančių medžių rūšį ir medienos kategoriją. Medienos vežimo išlaidos nustatomos pagal medžių rūšį, medienos kategoriją ir vidutinį vežimo iš konkretaus sklypo atstumą. Nustatant vežimo išlaidas kiekvienas vežimo kilometras dauginamas iš koeficiento, kurį nustatant atsižvelgiama į maršruto sudėtingumą.

| (23) | Vidutines rinkos kainas ir su medienos kirtimu, pirminiu apdirbimu ir vežimu susijusias išlaidas reguliariai nustato ir atnaujina Vykdomoji miškų agentūra (toliau – VMA) (28), remdamasi vidutine svertine verte, apskaičiuota naudojant statistinius duomenis, surinktus per trejus metus (praėjusiems metams taikomas dvigubas svorinis koeficientas). |
| --- | --- |

(23)

Vidutines rinkos kainas ir su medienos kirtimu, pirminiu apdirbimu ir vežimu susijusias išlaidas reguliariai nustato ir atnaujina Vykdomoji miškų agentūra (toliau – VMA) (28), remdamasi vidutine svertine verte, apskaičiuota naudojant statistinius duomenis, surinktus per trejus metus (praėjusiems metams taikomas dvigubas svorinis koeficientas).

| (24) | Taigi, vertintojo nustatytą miško želdinių vertę pridėjus prie bazinės žemės vertės gaunama bazinė miško žemės sklypo kaina. |
| --- | --- |

(24)

Taigi, vertintojo nustatytą miško želdinių vertę pridėjus prie bazinės žemės vertės gaunama bazinė miško žemės sklypo kaina.

| (25) | Kai žemė yra tam tikrų Bulgarijos regionų, nustatytų įstatymais, teritorijose, kurioms taikoma vadinamoji speciali apsauga nuo urbanizacijos, prie šios bazinės kainos pridedamas korekcijos koeficientas, susijęs su miško žemės aplinkos formavimo ir poilsio funkcijų išsaugojimu. Remiantis Potvarkio dėl bazinių kainų 19 priedu, tokiose teritorijose esančio miško nuosavybės bazinė vertė dauginama iš koeficiento (К), nurodyto 3 lentelėje (29), būtent:

  3   lentelė







  Juodosios jūros pakrantės pirmoji teritorija | К = 6; |
| --- | --- | --- |
| Juodosios jūros pakrantės antroji teritorija | К = 5; |
| Kurortų teritorijos, kurortai ir nacionalinės svarbos gyvenvietės | К = 4; |
| Miškas ir žemė, esantys teritorijose, kurios driekiasi nuo nacionalinių ir savivaldybės kelių iki ribų, už kurių draudžiama statyba | К = 3; |
| Kurortų teritorijos, kurortai ir vietos svarbos gyvenvietės | К = 4; |

(25)

Kai žemė yra tam tikrų Bulgarijos regionų, nustatytų įstatymais, teritorijose, kurioms taikoma vadinamoji speciali apsauga nuo urbanizacijos, prie šios bazinės kainos pridedamas korekcijos koeficientas, susijęs su miško žemės aplinkos formavimo ir poilsio funkcijų išsaugojimu. Remiantis Potvarkio dėl bazinių kainų 19 priedu, tokiose teritorijose esančio miško nuosavybės bazinė vertė dauginama iš koeficiento (К), nurodyto 3 lentelėje (29), būtent:

3   lentelė

Juodosios jūros pakrantės pirmoji teritorija

К = 6;

Juodosios jūros pakrantės antroji teritorija

К = 5;

Kurortų teritorijos, kurortai ir nacionalinės svarbos gyvenvietės

К = 4;

Miškas ir žemė, esantys teritorijose, kurios driekiasi nuo nacionalinių ir savivaldybės kelių iki ribų, už kurių draudžiama statyba

К = 3;

Kurortų teritorijos, kurortai ir vietos svarbos gyvenvietės

К = 4;

| (26) | Galiausiai, remiantis Potvarkio dėl bazinių kainų 20 priedu bazinei žemės kainai taikomas „rinkos reguliuotojo koeficientas“. Koeficientas yra išreikštas BGN/m2 ir svyruoja nuo 10, kai žemė yra prie jūros, didelių kalnų kurortų ir Sofijos, iki 1, kai žemė yra nepatraukliausioje vietoje. |
| --- | --- |

(26)

Galiausiai, remiantis Potvarkio dėl bazinių kainų 20 priedu bazinei žemės kainai taikomas „rinkos reguliuotojo koeficientas“. Koeficientas yra išreikštas BGN/m2 ir svyruoja nuo 10, kai žemė yra prie jūros, didelių kalnų kurortų ir Sofijos, iki 1, kai žemė yra nepatraukliausioje vietoje.

| (27) | Nepaisant paminėtų dalykų, jeigu, įvykdžius mainų sandorį, privati šalis gavo miško žemę, kurios bendra administracinė kaina didesnė už perleistos žemės kainą, ta šalis valstybei turėjo sumokėti tą kainų skirtumą. Remiantis Bulgarijos valdžios institucijomis, paprastai valstybė sutiko vykdyti tik tuos mainų sandorius, dėl kurių valstybė gavo didesnės administracinės vertės žemę. Tačiau ši taisyklė taikoma tik bendrai privataus sklypo administracinei kainai, kuri yra didesnė už valstybei priklausančio sklypo, kuris mainais gaunamas, administracinę kainą, bet ne kvadratinio metro kainai. |
| --- | --- |

(27)

Nepaisant paminėtų dalykų, jeigu, įvykdžius mainų sandorį, privati šalis gavo miško žemę, kurios bendra administracinė kaina didesnė už perleistos žemės kainą, ta šalis valstybei turėjo sumokėti tą kainų skirtumą. Remiantis Bulgarijos valdžios institucijomis, paprastai valstybė sutiko vykdyti tik tuos mainų sandorius, dėl kurių valstybė gavo didesnės administracinės vertės žemę. Tačiau ši taisyklė taikoma tik bendrai privataus sklypo administracinei kainai, kuri yra didesnė už valstybei priklausančio sklypo, kuris mainais gaunamas, administracinę kainą, bet ne kvadratinio metro kainai.

| (28) | 2009 m. sausio 27 d. įsigaliojo draudimas mainyti miško žemę. Taigi, nagrinėjamas ginčijamų sandorių laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d., t. y. dienos, kurią Bulgarijos Respublika įstojo į Sąjungą, iki 2009 m. sausio 27 d., t. y. dienos, kurią sustabdyta galimybė mainyti žemę (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(28)

2009 m. sausio 27 d. įsigaliojo draudimas mainyti miško žemę. Taigi, nagrinėjamas ginčijamų sandorių laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d., t. y. dienos, kurią Bulgarijos Respublika įstojo į Sąjungą, iki 2009 m. sausio 27 d., t. y. dienos, kurią sustabdyta galimybė mainyti žemę (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

2.2.   ŽEMĖS NAUDOJIMO PASKIRTIES KEITIMAS

| (29) | Skundo pateikėjai dar teigia, kad po mainų sandorių dažnai būdavo keičiama ir žemės naudojimo paskirtis – iš miško žemės į žemę, kurioje leidžiamos statybos, ir kad dėl to pakeitimo atsirasdavo dar didesnis valstybinės miško žemės, vietoj kurios gautas privatus sklypas, rinkos kainos skirtumas. |
| --- | --- |

(29)

Skundo pateikėjai dar teigia, kad po mainų sandorių dažnai būdavo keičiama ir žemės naudojimo paskirtis – iš miško žemės į žemę, kurioje leidžiamos statybos, ir kad dėl to pakeitimo atsirasdavo dar didesnis valstybinės miško žemės, vietoj kurios gautas privatus sklypas, rinkos kainos skirtumas.

| (30) | Bulgarijos valdžios institucijos paaiškino, kad žemės naudojimo paskirties keitimui taikomos ne Miškų įstatymo nuostatos (kaip žemės mainų sandoriams), bet atskiras teisės aktų, tarp kurių, be visa kita, yra ir Teritorijų planavimo įstatymas (TPĮ), rinkinys (30). Remiantis tais teisės aktais, bet kuris miško žemės savininkas gali prašyti pakeisti jo miško žemės naudojimo paskirtį, kad žemėje būtų leidžiamos statybos, tik reikia nusiųsti prašymą VMA, kuri yra Žemės ūkio ir maisto ministerijos dalis, vykdančiajam direktoriui (31). Tada ekspertų (vidaus, bet gali būti ir išorės) komisija išnagrinėja tą prašymą ir pateikia nuomonę vykdomajam direktoriui, o šis priima preliminarų sprendimą dėl prašymo. Jeigu tas sprendimas yra teigiamas ir patvirtinamos prašymo priežastys ir teisėtumas, jis išsiunčiamas visoms tarnyboms, atsakingoms už naudojimo paskirties keitimą (provincijos valdytojui, savivaldybės merui ir už miškus atsakingo regioninio direktorato direktoriui). |
| --- | --- |

(30)

Bulgarijos valdžios institucijos paaiškino, kad žemės naudojimo paskirties keitimui taikomos ne Miškų įstatymo nuostatos (kaip žemės mainų sandoriams), bet atskiras teisės aktų, tarp kurių, be visa kita, yra ir Teritorijų planavimo įstatymas (TPĮ), rinkinys (30). Remiantis tais teisės aktais, bet kuris miško žemės savininkas gali prašyti pakeisti jo miško žemės naudojimo paskirtį, kad žemėje būtų leidžiamos statybos, tik reikia nusiųsti prašymą VMA, kuri yra Žemės ūkio ir maisto ministerijos dalis, vykdančiajam direktoriui (31). Tada ekspertų (vidaus, bet gali būti ir išorės) komisija išnagrinėja tą prašymą ir pateikia nuomonę vykdomajam direktoriui, o šis priima preliminarų sprendimą dėl prašymo. Jeigu tas sprendimas yra teigiamas ir patvirtinamos prašymo priežastys ir teisėtumas, jis išsiunčiamas visoms tarnyboms, atsakingoms už naudojimo paskirties keitimą (provincijos valdytojui, savivaldybės merui ir už miškus atsakingo regioninio direktorato direktoriui).

| (31) | Remdamasis teigiamu preliminariu sprendimu savininkas susijusiai savivaldybei teikia paraišką dėl detalaus bendrojo plano užsakymo, parengimo ir patvirtinimo. Reikalaujama, kad rengiant tokį planą būtų konsultuojamasi su visomis (vietos) suinteresuotosiomis šalimis. Kai atsakingos valdžios institucijos planą patvirtina ir jis įsigalioja, žemės savininkas Žemės ūkio ir maisto ministerijai teikia paraišką dėl miško žemės išbraukimo iš saugomos miškingos žemės sąrašo. Jeigu paraiška patenkinama, reikia sumokėti žyminį mokestį, kurį pagal Potvarkio dėl bazinių kainų nuostatas nustato nepriklausomas vertintojas. |
| --- | --- |

(31)

Remdamasis teigiamu preliminariu sprendimu savininkas susijusiai savivaldybei teikia paraišką dėl detalaus bendrojo plano užsakymo, parengimo ir patvirtinimo. Reikalaujama, kad rengiant tokį planą būtų konsultuojamasi su visomis (vietos) suinteresuotosiomis šalimis. Kai atsakingos valdžios institucijos planą patvirtina ir jis įsigalioja, žemės savininkas Žemės ūkio ir maisto ministerijai teikia paraišką dėl miško žemės išbraukimo iš saugomos miškingos žemės sąrašo. Jeigu paraiška patenkinama, reikia sumokėti žyminį mokestį, kurį pagal Potvarkio dėl bazinių kainų nuostatas nustato nepriklausomas vertintojas.

| (32) | Kai miško žemės savininkas atsakingoms valdžios institucijoms sumoka žyminį mokestį, pradedama administracinio sprendimo dėl žemės naudojimo paskirties keitimo išdavimo procedūra. Atsižvelgiant į nuosavybės dydį, šį sprendimą išduoda Žemės ūkio ir maisto ministerija (jeigu nuosavybė mažesnė negu 10 hektarų) arba Ministrų taryba. |
| --- | --- |

(32)

Kai miško žemės savininkas atsakingoms valdžios institucijoms sumoka žyminį mokestį, pradedama administracinio sprendimo dėl žemės naudojimo paskirties keitimo išdavimo procedūra. Atsižvelgiant į nuosavybės dydį, šį sprendimą išduoda Žemės ūkio ir maisto ministerija (jeigu nuosavybė mažesnė negu 10 hektarų) arba Ministrų taryba.

| (33) | 2009 m. rugsėjo 3 d. sustabdyta galimybė keisti išmainytos žemės naudojimo paskirtį. |
| --- | --- |

(33)

2009 m. rugsėjo 3 d. sustabdyta galimybė keisti išmainytos žemės naudojimo paskirtį.

2.3.   PRIEMONIŲ TEISINIS PAGRINDAS

| (34) | Mainai, mainų sandoriuose taikomų kainų apskaičiavimas ir išmainytos miško žemės naudojimo paskirties pakeitimo procedūra reglamentuojama šiais teisės aktais:






  — | Bulgarijos miškų įstatymu, |
| --- | --- | --- |

(34)

Mainai, mainų sandoriuose taikomų kainų apskaičiavimas ir išmainytos miško žemės naudojimo paskirties pakeitimo procedūra reglamentuojama šiais teisės aktais:

—

Bulgarijos miškų įstatymu,

| — | Potvarkiu dėl bazinių kainų bei neįtrauktoje teritorijoje esančios žemės kainų apskaičiavimo ir dėl teisių naudotis miškais bei miškinga žeme ir servituto taisyklių sukūrimo, |
| --- | --- |

—

Potvarkiu dėl bazinių kainų bei neįtrauktoje teritorijoje esančios žemės kainų apskaičiavimo ir dėl teisių naudotis miškais bei miškinga žeme ir servituto taisyklių sukūrimo,

| — | Valstybės nuosavybės įstatymu, (32) |
| --- | --- |

—

Valstybės nuosavybės įstatymu, (32)

| — | Prievolių ir sutarčių įstatymu, (33) |
| --- | --- |

—

Prievolių ir sutarčių įstatymu, (33)

| — | Teritorijų planavimo įstatymu. |
| --- | --- |

—

Teritorijų planavimo įstatymu.

2.4.   PAGALBOS GAVĖJAI

| (35) | Galimi su mainų sandoriais susijusios pagalbos gavėjai yra fiziniai asmenys, privačios bendrovės ir savivaldybės, dažnai besiverčiantys nekilnojamojo turto plėtojimo ir (arba) turizmo veikla ir išmainę savo miško žemę į valstybinę miško žemę. |
| --- | --- |

(35)

Galimi su mainų sandoriais susijusios pagalbos gavėjai yra fiziniai asmenys, privačios bendrovės ir savivaldybės, dažnai besiverčiantys nekilnojamojo turto plėtojimo ir (arba) turizmo veikla ir išmainę savo miško žemę į valstybinę miško žemę.

3.   PROCEDŪROS PRADĖJIMO PAGRINDAS

| (36) | Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija abejojo, ar mainų sandoriai ir (arba) vėlesnis žemės naudojimo paskirties pakeitimas yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį ir ar būtų galima nustatyti, kad tokia pagalba yra suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(36)

Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija abejojo, ar mainų sandoriai ir (arba) vėlesnis žemės naudojimo paskirties pakeitimas yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį ir ar būtų galima nustatyti, kad tokia pagalba yra suderinama su vidaus rinka.

3.1.   ESMINIS ŽEMĖS MAINŲ IR NAUDOJIMO PASKIRTIES KEITIMO RYŠYS

| (37) | Pirma Komisijai kilusi abejonė yra susijusi su skundo pateikėjų teiginiu, kad keliais atvejais išmainius žemę buvo pakeista ir jos naudojimo paskirtis, t. y. iš miško žemės ji tapo žeme, kurioje leidžiamos statybos. |
| --- | --- |

(37)

Pirma Komisijai kilusi abejonė yra susijusi su skundo pateikėjų teiginiu, kad keliais atvejais išmainius žemę buvo pakeista ir jos naudojimo paskirtis, t. y. iš miško žemės ji tapo žeme, kurioje leidžiamos statybos.

| (38) | Remdamasi Bulgarijos valdžios institucijų pateiktais skaičiais Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą pažymėjo, kad iš 147 mainų sandorių, įvykdytų per nagrinėjamąjį laikotarpį (2006–2009 m.), 15 buvo susiję su vėlesniu naudojimo paskirties pakeitimu (10 %). Be to, Komisija pažymėjo, kad mainų sandoriams ir galimiems prašymams dėl naudojimo paskirties pakeitimo taikomos skirtingos teisės nuostatos ir kad abiem atvejams taikomos skirtingos administracinės procedūros. Iš pirmo žvilgsnio atrodo, kad tai patvirtina Bulgarijos valdžios institucijų teiginį, kad iš esmės tarp šių dviejų veiksmų nėra esminio ryšio (34). |
| --- | --- |

(38)

Remdamasi Bulgarijos valdžios institucijų pateiktais skaičiais Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą pažymėjo, kad iš 147 mainų sandorių, įvykdytų per nagrinėjamąjį laikotarpį (2006–2009 m.), 15 buvo susiję su vėlesniu naudojimo paskirties pakeitimu (10 %). Be to, Komisija pažymėjo, kad mainų sandoriams ir galimiems prašymams dėl naudojimo paskirties pakeitimo taikomos skirtingos teisės nuostatos ir kad abiem atvejams taikomos skirtingos administracinės procedūros. Iš pirmo žvilgsnio atrodo, kad tai patvirtina Bulgarijos valdžios institucijų teiginį, kad iš esmės tarp šių dviejų veiksmų nėra esminio ryšio (34).

| (39) | Tačiau Bulgarijos valdžios institucijos nurodė, kad rengiant miško žemės administracinių kainų ir žyminio mokesčio, mokėtino už žemės naudojimo paskirties keitimą, nustatymo formules buvo užtikrinta, kad visa miško žemės mainų ir žemės naudojimo paskirties pakeitimo kaina iš esmės atitiktų panašios žemės, kurioje leidžiamos statybos, rinkos kainą. Tai galėtų reikšti, kad valdžios institucijos manė, jog daug investuotojų bandys abu veiksmus įtraukti į vieną sandorį. |
| --- | --- |

(39)

Tačiau Bulgarijos valdžios institucijos nurodė, kad rengiant miško žemės administracinių kainų ir žyminio mokesčio, mokėtino už žemės naudojimo paskirties keitimą, nustatymo formules buvo užtikrinta, kad visa miško žemės mainų ir žemės naudojimo paskirties pakeitimo kaina iš esmės atitiktų panašios žemės, kurioje leidžiamos statybos, rinkos kainą. Tai galėtų reikšti, kad valdžios institucijos manė, jog daug investuotojų bandys abu veiksmus įtraukti į vieną sandorį.

| (40) | Taigi, Komisijai kilo abejonių, ar į galimą miško žemės naudojimo paskirties keitimą reikėtų atsižvelgti sklypo kainą nustatant mainų tikslais, t. y. ar turėtų būti laikoma, kad tarp mainų ir vėlesnio išmainytos žemės naudojimo paskirties keitimo yra esminis ryšys. |
| --- | --- |

(40)

Taigi, Komisijai kilo abejonių, ar į galimą miško žemės naudojimo paskirties keitimą reikėtų atsižvelgti sklypo kainą nustatant mainų tikslais, t. y. ar turėtų būti laikoma, kad tarp mainų ir vėlesnio išmainytos žemės naudojimo paskirties keitimo yra esminis ryšys.

3.2.   GALIMA VALSTYBĖS PAGALBA KEIČIANT ŽEMĖS NAUDOJIMO PASKIRTĮ

| (41) | Antra Komisijai kilusi abejonė buvo susijusi su tuo, ar išmainytos žemės naudojimo paskirties keitimu galėjo būti suteikta valstybės pagalba, nes dėl jo dar padidėjo išmainytos žemės vertė. |
| --- | --- |

(41)

Antra Komisijai kilusi abejonė buvo susijusi su tuo, ar išmainytos žemės naudojimo paskirties keitimu galėjo būti suteikta valstybės pagalba, nes dėl jo dar padidėjo išmainytos žemės vertė.

| (42) | Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą pažymėjo, kad prima facie neatrodo, jog keičiant žemės naudojimo paskirtį būtų buvę perduoti kokie nors valstybės ištekliai. Už tokius sandorius mokėtinas žyminis mokestis buvo apskaičiuotas laikantis teisės nuostatų ir – Komisijos žiniomis – sumokėtas visais nagrinėjamais atvejais. Todėl, nors įmonėms, kurių žemės naudojimo paskirtis buvo pakeista, tas pakeitimas galėjo būti naudingas, administraciniais sprendimais, kuriais įvykdytas pakeitimas, nebūtų suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Komisija nepatvirtino galutinės pozicijos šiuo klausimu ir paprašė suinteresuotųjų šalių teikti pastabas dėl to, ar vykdant šiuos veiksmus buvo teikta valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(42)

Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą pažymėjo, kad prima facie neatrodo, jog keičiant žemės naudojimo paskirtį būtų buvę perduoti kokie nors valstybės ištekliai. Už tokius sandorius mokėtinas žyminis mokestis buvo apskaičiuotas laikantis teisės nuostatų ir – Komisijos žiniomis – sumokėtas visais nagrinėjamais atvejais. Todėl, nors įmonėms, kurių žemės naudojimo paskirtis buvo pakeista, tas pakeitimas galėjo būti naudingas, administraciniais sprendimais, kuriais įvykdytas pakeitimas, nebūtų suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Komisija nepatvirtino galutinės pozicijos šiuo klausimu ir paprašė suinteresuotųjų šalių teikti pastabas dėl to, ar vykdant šiuos veiksmus buvo teikta valstybės pagalba.

3.3.   GALIMA VALSTYBĖS PAGALBA VYKDANT ŽEMĖS MAINUS

| (43) | Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą nurodė, kad žemės mainams naudojamos miško žemės kainas nustatė ekspertai, taikydami tik Potvarkyje dėl bazinių kainų nustatytas formules. Todėl Komisijai kilo abejonių, ar taikant tas formules buvo gauta administracinė kaina, panaši į dviejų privačių šalių įprastomis rinkos sąlygomis vykdomų sandorių kainas. Todėl Komisija Bulgarijos Respublikos ir trečiųjų šalių paprašė pateikti informacijos apie nagrinėjamuoju laikotarpiu Bulgarijoje vykdyto visiškai privataus miško žemės pardavimo (arba mainų) rinkos kainas. Be to, Komisija Bulgarijos Respublikos ir trečiųjų šalių paprašė pateikti informacijos apie tų kainų ir ginčijamų mainų sandorių administracinių kainų skirtumus, vadinasi, ir potencialią su tais sandoriais susijusios valstybės pagalbos sumą. Komisija Bulgarijos Respublikos ir trečiųjų šalių taip pat paprašė pateikti informacijos apie taisykles, taikytas dėl mainų sandorių mokant kompensaciją tais atvejais, kai dviejų mainomų žemės sklypų kainos skyrėsi. Galiausiai, Komisija Bulgarijos Respublikos paprašė pateikti daugiau informacijos, kuria būtų galima pagrįsti jos teiginį, kad ginčijami mainai nepaveikė Sąjungos vidaus prekybos. |
| --- | --- |

(43)

Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą nurodė, kad žemės mainams naudojamos miško žemės kainas nustatė ekspertai, taikydami tik Potvarkyje dėl bazinių kainų nustatytas formules. Todėl Komisijai kilo abejonių, ar taikant tas formules buvo gauta administracinė kaina, panaši į dviejų privačių šalių įprastomis rinkos sąlygomis vykdomų sandorių kainas. Todėl Komisija Bulgarijos Respublikos ir trečiųjų šalių paprašė pateikti informacijos apie nagrinėjamuoju laikotarpiu Bulgarijoje vykdyto visiškai privataus miško žemės pardavimo (arba mainų) rinkos kainas. Be to, Komisija Bulgarijos Respublikos ir trečiųjų šalių paprašė pateikti informacijos apie tų kainų ir ginčijamų mainų sandorių administracinių kainų skirtumus, vadinasi, ir potencialią su tais sandoriais susijusios valstybės pagalbos sumą. Komisija Bulgarijos Respublikos ir trečiųjų šalių taip pat paprašė pateikti informacijos apie taisykles, taikytas dėl mainų sandorių mokant kompensaciją tais atvejais, kai dviejų mainomų žemės sklypų kainos skyrėsi. Galiausiai, Komisija Bulgarijos Respublikos paprašė pateikti daugiau informacijos, kuria būtų galima pagrįsti jos teiginį, kad ginčijami mainai nepaveikė Sąjungos vidaus prekybos.

| (44) | Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą taip pat išdėstė savo preliminarų požiūrį į tai, kaip dėl ginčijamų mainų sandorių įgytą pranašumą įvertinti skaičiais, jeigu būtų nustatyta, kad tai buvo valstybės pagalba:






  i) | privataus miško sklypo Nr. 1 tikrosios rinkos kainos ir sklypo Nr. 1 administracinės kainos, nustatytos pagal Potvarkį dėl bazinių kainų, skirtumas, |
| --- | --- | --- |

(44)

Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą taip pat išdėstė savo preliminarų požiūrį į tai, kaip dėl ginčijamų mainų sandorių įgytą pranašumą įvertinti skaičiais, jeigu būtų nustatyta, kad tai buvo valstybės pagalba:

i)

privataus miško sklypo Nr. 1 tikrosios rinkos kainos ir sklypo Nr. 1 administracinės kainos, nustatytos pagal Potvarkį dėl bazinių kainų, skirtumas,

| ii) | valstybinio miško sklypo Nr. 2 tikrosios rinkos kainos ir sklypo Nr. 2 administracinės kainos, nustatytos pagal Potvarkį dėl bazinių kainų, skirtumas. |
| --- | --- |

ii)

valstybinio miško sklypo Nr. 2 tikrosios rinkos kainos ir sklypo Nr. 2 administracinės kainos, nustatytos pagal Potvarkį dėl bazinių kainų, skirtumas.

Su mainų sandoriais susijusios valstybės pagalbos suma būtų lygi pagal ii punktą gaunamai vertei, iš kurios atimama pagal i punktą gaunama vertė.

Skaičiuojant su sandoriu susijusią galimą valstybės pagalbą taip pat atsižvelgiama į vienos šalies kitai šaliai mokamą bet kokią piniginę kompensaciją dėl dviejų į mainų sandorį įtrauktų sklypų administracinių kainų skirtumo.

3.4.   GALIMOS VALSTYBĖS PAGALBOS SUDERINAMUMAS

| (45) | Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą išdėstė abejonę, ar, jeigu būtų nustatyta, kad valstybės pagalba buvo suteikta pakeitus žemės naudojimo paskirtį ir (arba) įvykdžius žemės mainų sandorius, tokią pagalbą būtų galima laikyti suderinamą su vidaus rinka ir, konkrečiau, Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a punktu, 2007–2013 m. nacionalinių regioninės pagalbos teikimo gairių (35) nuostatomis ir (arba) Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu ir Bendrijos 2007–2013 m. valstybės pagalbos žemės ūkio ir miškų sektoriuose gairių nuostatomis (toliau – Miškų sektoriaus gairės) (36). |
| --- | --- |

(45)

Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą išdėstė abejonę, ar, jeigu būtų nustatyta, kad valstybės pagalba buvo suteikta pakeitus žemės naudojimo paskirtį ir (arba) įvykdžius žemės mainų sandorius, tokią pagalbą būtų galima laikyti suderinamą su vidaus rinka ir, konkrečiau, Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a punktu, 2007–2013 m. nacionalinių regioninės pagalbos teikimo gairių (35) nuostatomis ir (arba) Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu ir Bendrijos 2007–2013 m. valstybės pagalbos žemės ūkio ir miškų sektoriuose gairių nuostatomis (toliau – Miškų sektoriaus gairės) (36).

| (46) | Todėl Komisija Bulgarijos Respublikos ir trečiųjų šalių paprašė teikti pastabas dėl ginčijamos priemonės suderinamumo. |
| --- | --- |

(46)

Todėl Komisija Bulgarijos Respublikos ir trečiųjų šalių paprašė teikti pastabas dėl ginčijamos priemonės suderinamumo.

4.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

4.1.   PIRMOJO SKUNDO PATEIKĖJO PASTABOS DĖL KOMISIJOS SPRENDIME PRADĖTI TYRIMO PROCEDŪRĄ IŠDĖSTYTŲ ABEJONIŲ

| (47) | Pirmasis skundo pateikėjas teigia, kad ginčijami mainai yra su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(47)

Pirmasis skundo pateikėjas teigia, kad ginčijami mainai yra su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

| (48) | Dėl Komisijos pareikštos pirmos abejonės pirmasis skundo pateikėjas teigia, kad žemės naudojimo paskirties pakeitimas ir mainų sandoriai turėtų būti vertinami kaip iš esmės susiję. Pirmiausia, skundo pateikėjas teigia, kad daugelio mainuose dalyvavusių pagalbos gavėjų veikla yra susijusi su statybų ir turizmo sektoriais, o ne miškininkystės veikla. Antra, remiantis pirmuoju skundo pateikėju, kadangi galimybės keisti išmainytos žemės naudojimo paskirtį sustabdymas įsigaliojo 2009 m., išmainyta miško žemė iš esmės komerciniu požiūriu nenaudojama. Trečia, tuo metu, kai vykdyti mainų sandoriai, daug pagalbos gavėjų tariamai skelbė apie savo plėtros projektus, susijusius su išmainyta miško žeme, reklamavo juos kaip slidinėjimo arba pajūrio kurortus ir net pradėjo diskusijas su atitinkamomis vietos valdžios institucijomis siekdami užtikrinti, kad žemės naudojimo paskirtis būtų tikrai pakeista. Ketvirta, skundo pateikėjas tvirtina, kad dažnai ta pati valstybės institucija (VMA) būdavo atsakinga už mainų įvykdymą ir išmainytos žemės išbraukimą iš miškų fondo (VMA ir kompetentinga reguliavimo institucija) (37), taip atveriant galimybes komercinei plėtrai. |
| --- | --- |

(48)

Dėl Komisijos pareikštos pirmos abejonės pirmasis skundo pateikėjas teigia, kad žemės naudojimo paskirties pakeitimas ir mainų sandoriai turėtų būti vertinami kaip iš esmės susiję. Pirmiausia, skundo pateikėjas teigia, kad daugelio mainuose dalyvavusių pagalbos gavėjų veikla yra susijusi su statybų ir turizmo sektoriais, o ne miškininkystės veikla. Antra, remiantis pirmuoju skundo pateikėju, kadangi galimybės keisti išmainytos žemės naudojimo paskirtį sustabdymas įsigaliojo 2009 m., išmainyta miško žemė iš esmės komerciniu požiūriu nenaudojama. Trečia, tuo metu, kai vykdyti mainų sandoriai, daug pagalbos gavėjų tariamai skelbė apie savo plėtros projektus, susijusius su išmainyta miško žeme, reklamavo juos kaip slidinėjimo arba pajūrio kurortus ir net pradėjo diskusijas su atitinkamomis vietos valdžios institucijomis siekdami užtikrinti, kad žemės naudojimo paskirtis būtų tikrai pakeista. Ketvirta, skundo pateikėjas tvirtina, kad dažnai ta pati valstybės institucija (VMA) būdavo atsakinga už mainų įvykdymą ir išmainytos žemės išbraukimą iš miškų fondo (VMA ir kompetentinga reguliavimo institucija) (37), taip atveriant galimybes komercinei plėtrai.

| (49) | Atitinkamai pirmasis skundo pateikėjas mano, kad skaičiais įvertinant bendrą su mainų sandoriais susijusios valstybės pagalbos sumą reikėtų atsižvelgti ir į galimą žemės naudojimo paskirties perklasifikavimą ir atitinkamą kainos padidėjimą. Todėl, skundo pateikėjo nuomone, nustatant pagalbos išraišką skaičiais reikėtų palyginti žemės statyboms sklypus, kad būtų tinkamai atspindėta išmainytos žemės rinkos kaina. |
| --- | --- |

(49)

Atitinkamai pirmasis skundo pateikėjas mano, kad skaičiais įvertinant bendrą su mainų sandoriais susijusios valstybės pagalbos sumą reikėtų atsižvelgti ir į galimą žemės naudojimo paskirties perklasifikavimą ir atitinkamą kainos padidėjimą. Todėl, skundo pateikėjo nuomone, nustatant pagalbos išraišką skaičiais reikėtų palyginti žemės statyboms sklypus, kad būtų tinkamai atspindėta išmainytos žemės rinkos kaina.

| (50) | Skundo pateikėjas taip pat pamini, kad, atsižvelgiant į regionų, kuriuose buvo valstybinė žemė, patrauklumą, būtų buvę apdairiau valdžios institucijoms pirmiausia imtis veiksmų ir padidinti sklypų vertę (t. y. pakeisti jų naudojimo paskirtį ir leisti juose statybas), o tada išmainyti tuos sklypus. Remiantis skundo pateikėju, nė vienu iš atvejų, kai pateiktas mainų prašymas, VMA nesiėmė veiksmų tos žemės naudojimo paskirtį pakeisti iki mainų. Tai, pasak skundo pateikėjo, aiškiai rodo, kad buvo ketinta valstybinę miško žemę gaunančiam subjektui suteikti naudos. Šią praktiką 2009 m. ataskaitoje dėl Bulgarijos miškų taip pat kritikavo Pasaulio bankas, teigęs, kad valstybė dėl to patiria nuostolių (38). |
| --- | --- |

(50)

Skundo pateikėjas taip pat pamini, kad, atsižvelgiant į regionų, kuriuose buvo valstybinė žemė, patrauklumą, būtų buvę apdairiau valdžios institucijoms pirmiausia imtis veiksmų ir padidinti sklypų vertę (t. y. pakeisti jų naudojimo paskirtį ir leisti juose statybas), o tada išmainyti tuos sklypus. Remiantis skundo pateikėju, nė vienu iš atvejų, kai pateiktas mainų prašymas, VMA nesiėmė veiksmų tos žemės naudojimo paskirtį pakeisti iki mainų. Tai, pasak skundo pateikėjo, aiškiai rodo, kad buvo ketinta valstybinę miško žemę gaunančiam subjektui suteikti naudos. Šią praktiką 2009 m. ataskaitoje dėl Bulgarijos miškų taip pat kritikavo Pasaulio bankas, teigęs, kad valstybė dėl to patiria nuostolių (38).

| (51) | Kalbant apie antrą Komisijos pareikštą abejonę dėl to, ar keičiant išmainytos žemės naudojimo paskirtį buvo suteikta valstybės pagalba, pirmasis skundo pateikėjas tvirtina, kad, nors žemę gavęs subjektas vėliau sumokėjo žyminį mokestį priėmus sprendimą pakeisti žemės naudojimo paskirtį ir ši suma turėtų būti atimta nustatant bet kokios dėl mainų gautos pagalbos išraišką skaičiais, tas mokestis neatspindi sklypo vertės faktinio padidėjimo dėl mainų. Skundo pateikėjas toliau teigia, kad tais atvejais, kai mainai įvykdyti prieš Bulgarijai įstojant į Sąjungą, bet žemės naudojimo paskirtis pakeista jau įstojus, žemę gavusiam subjektui suteikta neteisėta valstybės pagalba turėtų būti atitinkamo sklypo rinkos vertės mainų metu (iki stojimo) ir sklypo rinkos vertės pakeitus žemės naudojimo paskirtį (po stojimo) skirtumas. |
| --- | --- |

(51)

Kalbant apie antrą Komisijos pareikštą abejonę dėl to, ar keičiant išmainytos žemės naudojimo paskirtį buvo suteikta valstybės pagalba, pirmasis skundo pateikėjas tvirtina, kad, nors žemę gavęs subjektas vėliau sumokėjo žyminį mokestį priėmus sprendimą pakeisti žemės naudojimo paskirtį ir ši suma turėtų būti atimta nustatant bet kokios dėl mainų gautos pagalbos išraišką skaičiais, tas mokestis neatspindi sklypo vertės faktinio padidėjimo dėl mainų. Skundo pateikėjas toliau teigia, kad tais atvejais, kai mainai įvykdyti prieš Bulgarijai įstojant į Sąjungą, bet žemės naudojimo paskirtis pakeista jau įstojus, žemę gavusiam subjektui suteikta neteisėta valstybės pagalba turėtų būti atitinkamo sklypo rinkos vertės mainų metu (iki stojimo) ir sklypo rinkos vertės pakeitus žemės naudojimo paskirtį (po stojimo) skirtumas.

| (52) | Kalbant apie Komisijos pareikštą trečią abejonę, ar mainais buvo suteikta valstybės pagalba, skundo pateikėjas tvirtina, kad Potvarkyje dėl bazinių kainų nustatytos formulės neatspindi išmainytos žemės rinkos vertės. Skundo pateikėjas taip pat nesutinka, kad vertintojai buvo nepriklausomi, nes, jo nuomone, žemę gaunantis subjektas gali laisvai pasirinkti draugišką vertintoją, ir kainos gali būti gerokai sumažintos. |
| --- | --- |

(52)

Kalbant apie Komisijos pareikštą trečią abejonę, ar mainais buvo suteikta valstybės pagalba, skundo pateikėjas tvirtina, kad Potvarkyje dėl bazinių kainų nustatytos formulės neatspindi išmainytos žemės rinkos vertės. Skundo pateikėjas taip pat nesutinka, kad vertintojai buvo nepriklausomi, nes, jo nuomone, žemę gaunantis subjektas gali laisvai pasirinkti draugišką vertintoją, ir kainos gali būti gerokai sumažintos.

| (53) | Skundo pateikėjas taip pat pateikė papildomos informacijos apie išmainytos miško žemės arba labai panašios miško žemės rinkos kainas, tariamai parodydamas didelį neatitikimą, palyginti su sklypų administracinėmis kainomis. Dėl riboto laiko skundo pateikėjas išnagrinėjo tik devynių išmainytų sklypų kainas. Tam buvo naudota banko atlikti žemės vertinimai, taip pat Bulgarijos valstybinio nekilnojamojo turto registro informacija, iš kurios matyti faktinės kainos, kuriomis buvo sudaryti sandoriai dėl panašių sklypų. Nustatytas kainų neatitikimas svyravo nuo vertinant vertės sumažintos 50–65 % (naudojant administracinę kainą) iki atvejų, kai miško žemė tariamai įsigyta už 1–2 % jos rinkos vertės. |
| --- | --- |

(53)

Skundo pateikėjas taip pat pateikė papildomos informacijos apie išmainytos miško žemės arba labai panašios miško žemės rinkos kainas, tariamai parodydamas didelį neatitikimą, palyginti su sklypų administracinėmis kainomis. Dėl riboto laiko skundo pateikėjas išnagrinėjo tik devynių išmainytų sklypų kainas. Tam buvo naudota banko atlikti žemės vertinimai, taip pat Bulgarijos valstybinio nekilnojamojo turto registro informacija, iš kurios matyti faktinės kainos, kuriomis buvo sudaryti sandoriai dėl panašių sklypų. Nustatytas kainų neatitikimas svyravo nuo vertinant vertės sumažintos 50–65 % (naudojant administracinę kainą) iki atvejų, kai miško žemė tariamai įsigyta už 1–2 % jos rinkos vertės.

| (54) | Galiausiai, skundo pateikėjas teigia, jog tai, kad buvusio VMA vadovo atžvilgiu dėl valstybei nuostolingų žemės mainų pradėtas baudžiamasis procesas, rodo, kad pačios Bulgarijos valdžios institucijos mano, jog miško žemė tam tikroms privačioms šalims buvo suteikta už mažesnę negu rinkos kainą. |
| --- | --- |

(54)

Galiausiai, skundo pateikėjas teigia, jog tai, kad buvusio VMA vadovo atžvilgiu dėl valstybei nuostolingų žemės mainų pradėtas baudžiamasis procesas, rodo, kad pačios Bulgarijos valdžios institucijos mano, jog miško žemė tam tikroms privačioms šalims buvo suteikta už mažesnę negu rinkos kainą.

| (55) | Dėl klausimo, ar mainais buvo iškraipyta konkurencija ir paveikta prekyba tarp valstybių narių, skundo pateikėjas tvirtina, kad, kiek jam žinoma, miškininkystė nebuvo nė vieno žemę išmainiusio pagalbos gavėjo pagrindinė komercinė veikla. Atvirkščiai, beveik visi pagalbos gavėjai tariamai jau seniai veikia arba turi verslo planų ateityje veikti arba investuoti viename iš šių sektorių: spekuliacijų nekilnojamuoju turtu, statybos ir (arba) turizmo. Pasak skundo pateikėjo, turizmas iš esmės yra susijęs su visa vidaus rinka, taigi net dėl kelių atrankiosios pagalbos atvejų vidaus rinka bus iškraipyta. Skundo pateikėjas toliau priduria, kad, atsižvelgiant į mainų skaičių ir mastą, užsienio konkurentams buvo veiksmingai užkirstas kelias patekti į Bulgarijos rinką. Nors keli stambūs Sąjungos investuotojai (pavyzdžiui, Lindner, ECE) Bulgarijoje vykdė miestų statybos (verslo centrų ir didelių prekybos centrų) projektus, iš esmės visos stambaus masto investicijos pajūrio, slidinėjimo ar golfo kurortuose tariamai yra bulgarų kontroliuojamų bendrovių. |
| --- | --- |

(55)

Dėl klausimo, ar mainais buvo iškraipyta konkurencija ir paveikta prekyba tarp valstybių narių, skundo pateikėjas tvirtina, kad, kiek jam žinoma, miškininkystė nebuvo nė vieno žemę išmainiusio pagalbos gavėjo pagrindinė komercinė veikla. Atvirkščiai, beveik visi pagalbos gavėjai tariamai jau seniai veikia arba turi verslo planų ateityje veikti arba investuoti viename iš šių sektorių: spekuliacijų nekilnojamuoju turtu, statybos ir (arba) turizmo. Pasak skundo pateikėjo, turizmas iš esmės yra susijęs su visa vidaus rinka, taigi net dėl kelių atrankiosios pagalbos atvejų vidaus rinka bus iškraipyta. Skundo pateikėjas toliau priduria, kad, atsižvelgiant į mainų skaičių ir mastą, užsienio konkurentams buvo veiksmingai užkirstas kelias patekti į Bulgarijos rinką. Nors keli stambūs Sąjungos investuotojai (pavyzdžiui, Lindner, ECE) Bulgarijoje vykdė miestų statybos (verslo centrų ir didelių prekybos centrų) projektus, iš esmės visos stambaus masto investicijos pajūrio, slidinėjimo ar golfo kurortuose tariamai yra bulgarų kontroliuojamų bendrovių.

4.2.   MAINŲ SANDORIŲ DALYVIŲ IR KITŲ TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (56) | Komisija gavo pastabas iš daugelio trečiųjų šalių, beveik visos iš jų buvo privačios mainų sandorių šalys (toliau – pagalbos gavėjai). Komisija pažymi, kad keli pagalbos gavėjai (39) tik trumpai parašė, kad mainų sandoriai, kuriuose jie dalyvavo, yra nesusiję su valstybės pagalba. Kiti pagalbos gavėjai pateikė išsamesnes pastabas dėl Komisijos sprendime pradėti tyrimo procedūrą pareikštų abejonių, ir tos pastabos bus nagrinėjamos tolesniuose skirsniuose. |
| --- | --- |

(56)

Komisija gavo pastabas iš daugelio trečiųjų šalių, beveik visos iš jų buvo privačios mainų sandorių šalys (toliau – pagalbos gavėjai). Komisija pažymi, kad keli pagalbos gavėjai (39) tik trumpai parašė, kad mainų sandoriai, kuriuose jie dalyvavo, yra nesusiję su valstybės pagalba. Kiti pagalbos gavėjai pateikė išsamesnes pastabas dėl Komisijos sprendime pradėti tyrimo procedūrą pareikštų abejonių, ir tos pastabos bus nagrinėjamos tolesniuose skirsniuose.

4.2.1.   Esminis žemės mainų ir naudojimo paskirties keitimo ryšys

| (57) | Kalbant apie Komisijos pareikštą pirmą abejonę dėl žemės mainų ir naudojimo paskirties keitimo esminio ryšio, dauguma į sprendimą pradėti tyrimo procedūrą atsakiusių pagalbos gavėjų (40) tvirtina, kad tokio ryšio nėra. Žemės mainams ir vėlesniam išmainytos žemės naudojimo paskirties keitimui būtų taikomos dvi atskiros procedūros, ir kiekviena iš jų yra susijusi su dviejų skirtingų valstybės įstaigų, veikiančių nepriklausomai viena nuo kitos, kompetencija. Mainai yra Žemės ūkio ir maisto ministerijos arba Ministrų tarybos, atsižvelgiant į mainomo sklypo dydį, ir VMA kompetencija, o žemės naudojimo paskirties keitimas – vietos valdžios institucijų (savivaldybės mero arba tarybos, Regioninės plėtros ir viešųjų darbų ministerijos arba regione esančių sklypų regioninio valdytojo) kompetencija ir turi būti tvirtinamas detalusis arba bendrasis teritorijos plėtros planas. |
| --- | --- |

(57)

Kalbant apie Komisijos pareikštą pirmą abejonę dėl žemės mainų ir naudojimo paskirties keitimo esminio ryšio, dauguma į sprendimą pradėti tyrimo procedūrą atsakiusių pagalbos gavėjų (40) tvirtina, kad tokio ryšio nėra. Žemės mainams ir vėlesniam išmainytos žemės naudojimo paskirties keitimui būtų taikomos dvi atskiros procedūros, ir kiekviena iš jų yra susijusi su dviejų skirtingų valstybės įstaigų, veikiančių nepriklausomai viena nuo kitos, kompetencija. Mainai yra Žemės ūkio ir maisto ministerijos arba Ministrų tarybos, atsižvelgiant į mainomo sklypo dydį, ir VMA kompetencija, o žemės naudojimo paskirties keitimas – vietos valdžios institucijų (savivaldybės mero arba tarybos, Regioninės plėtros ir viešųjų darbų ministerijos arba regione esančių sklypų regioninio valdytojo) kompetencija ir turi būti tvirtinamas detalusis arba bendrasis teritorijos plėtros planas.

| (58) | Vienas pagalbos gavėjas (41) dar papildo, kad tarp žemės paskirties keitimo ir jos vertės padidėjimo nėra savaiminio ryšio. Sprendimas pakeisti žemės naudojimo paskirtį būtų grindžiamas tos žemės būtinumo įvertinimu, ir to vertinimo mastas būna platesnis, dažnai nepaisoma savininkų privačių interesų, todėl dažniausiai nebūna pagrįstas mainų sandorio šalių komerciniais interesais. Dar vienas pagalbos gavėjas (42) pažymi, kad Bulgarijos valdžios institucijų pateikta statistinė informacija patvirtina tai, kad nėra esminio ryšio. Galiausiai kiti pagalbos gavėjai (43) mano, kad klausimas, ar yra ryšys, nereikšmingas, nes jų konkrečiais atvejais jų gautai išmainytai žemei nenustota taikyti miško apsauga plėtros tikslais, taip pat nebuvo pradėta jokia procedūra dėl žemės paskirties keitimo. |
| --- | --- |

(58)

Vienas pagalbos gavėjas (41) dar papildo, kad tarp žemės paskirties keitimo ir jos vertės padidėjimo nėra savaiminio ryšio. Sprendimas pakeisti žemės naudojimo paskirtį būtų grindžiamas tos žemės būtinumo įvertinimu, ir to vertinimo mastas būna platesnis, dažnai nepaisoma savininkų privačių interesų, todėl dažniausiai nebūna pagrįstas mainų sandorio šalių komerciniais interesais. Dar vienas pagalbos gavėjas (42) pažymi, kad Bulgarijos valdžios institucijų pateikta statistinė informacija patvirtina tai, kad nėra esminio ryšio. Galiausiai kiti pagalbos gavėjai (43) mano, kad klausimas, ar yra ryšys, nereikšmingas, nes jų konkrečiais atvejais jų gautai išmainytai žemei nenustota taikyti miško apsauga plėtros tikslais, taip pat nebuvo pradėta jokia procedūra dėl žemės paskirties keitimo.

| (59) | Kalbant apie klausimą, ar nustatant išmainytos žemės kainą reikėtų atsižvelgti į galimą tos žemės naudojimo paskirties pakeitimą, dauguma pagalbos gavėjų tvirtino, kad dėl įvairių priežasčių to daryti nereikėtų. Keli pagalbos gavėjai (44) teigia, kad būtų nepagrįsta atsižvelgti į hipotetinę galimybę pakeisti išmainytos žemės naudojimo paskirtį, nes prašymas tai padaryti gali būti niekada nepateiktas arba gali būti atmestas dėl neatitikties atitinkamiems administraciniams reikalavimams. Išmainytos miško žemės strateginė vieta, dėl kurios tariamai padidėjo žemės vertė, turėtų būti nesvarbi, jeigu žemės naudojimo paskirtis nekeičiama, o gauta žemė gali būti naudojama tik pagal įstatymais nustatytą paskirtį. Taigi, vienas pagalbos gavėjas (45) tvirtina, kad reikėtų atsižvelgti į konkretų mainų šalių susitarimą, pasiektą vertinimo metu. Objektyviai ir sąžiningai skaičiuojant rinkos vertę taip pat reikėtų atsižvelgti į tuo metu, kai buvo vertinama mainoma miško žemė, galiojusius teritorijos plėtros bendruosius planus (ar leidžiama statyba). Taigi, turėtų būti nustatytas vienodų kriterijų, kuriais remiantis būtų galima atskirti hipotetinę galimybę ir faktinį mainų šalių ketinimą vėliau pakeisti žemės naudojimo paskirtį, rinkinys. |
| --- | --- |

(59)

Kalbant apie klausimą, ar nustatant išmainytos žemės kainą reikėtų atsižvelgti į galimą tos žemės naudojimo paskirties pakeitimą, dauguma pagalbos gavėjų tvirtino, kad dėl įvairių priežasčių to daryti nereikėtų. Keli pagalbos gavėjai (44) teigia, kad būtų nepagrįsta atsižvelgti į hipotetinę galimybę pakeisti išmainytos žemės naudojimo paskirtį, nes prašymas tai padaryti gali būti niekada nepateiktas arba gali būti atmestas dėl neatitikties atitinkamiems administraciniams reikalavimams. Išmainytos miško žemės strateginė vieta, dėl kurios tariamai padidėjo žemės vertė, turėtų būti nesvarbi, jeigu žemės naudojimo paskirtis nekeičiama, o gauta žemė gali būti naudojama tik pagal įstatymais nustatytą paskirtį. Taigi, vienas pagalbos gavėjas (45) tvirtina, kad reikėtų atsižvelgti į konkretų mainų šalių susitarimą, pasiektą vertinimo metu. Objektyviai ir sąžiningai skaičiuojant rinkos vertę taip pat reikėtų atsižvelgti į tuo metu, kai buvo vertinama mainoma miško žemė, galiojusius teritorijos plėtros bendruosius planus (ar leidžiama statyba). Taigi, turėtų būti nustatytas vienodų kriterijų, kuriais remiantis būtų galima atskirti hipotetinę galimybę ir faktinį mainų šalių ketinimą vėliau pakeisti žemės naudojimo paskirtį, rinkinys.

| (60) | Be to, daug pagalbos gavėjų pažymi, kad norint panaikinti miško žemei taikomą miško apsaugą reikia sumokėti mokestį už tos žemės naudojimo paskirties keitimą, o tai nagrinėjamoje teritorijoje lygu statybų žemės vieno kvadratinio metro kainai. Taigi, tie pagalbos gavėjai teigia, kad iš pakeitimo jie negavo ekonominės naudos, nes, jeigu gauta žemė būtų parduota, naudojama kaip užstatas arba plėtojama, jos vertė būtų tokia pat kaip ir žemės, kurioje leidžiamos statybos, vertė. Panašų argumentą pateikė ir Mirta Engineering bei Beta Forest, pažymėję, kad keičiant žemės naudojimo paskirtį patiriama papildomų išlaidų, būtent, reikia sumokėti žyminį mokestį, taip pat projekto išlaidas, dėl to dar padidėja nuosavybės vertė. Iš tikrųjų S. Mihailovas ir E. Mihailova teigia, kad jų atveju žemės naudojimo paskirtis galėjo būti pakeista tik sumokėjus Miškų įstatymo 17 straipsnyje ir Miškų įstatymo įgyvendinimo potvarkyje nustatytus valstybės mokesčius. |
| --- | --- |

(60)

Be to, daug pagalbos gavėjų pažymi, kad norint panaikinti miško žemei taikomą miško apsaugą reikia sumokėti mokestį už tos žemės naudojimo paskirties keitimą, o tai nagrinėjamoje teritorijoje lygu statybų žemės vieno kvadratinio metro kainai. Taigi, tie pagalbos gavėjai teigia, kad iš pakeitimo jie negavo ekonominės naudos, nes, jeigu gauta žemė būtų parduota, naudojama kaip užstatas arba plėtojama, jos vertė būtų tokia pat kaip ir žemės, kurioje leidžiamos statybos, vertė. Panašų argumentą pateikė ir Mirta Engineering bei Beta Forest, pažymėję, kad keičiant žemės naudojimo paskirtį patiriama papildomų išlaidų, būtent, reikia sumokėti žyminį mokestį, taip pat projekto išlaidas, dėl to dar padidėja nuosavybės vertė. Iš tikrųjų S. Mihailovas ir E. Mihailova teigia, kad jų atveju žemės naudojimo paskirtis galėjo būti pakeista tik sumokėjus Miškų įstatymo 17 straipsnyje ir Miškų įstatymo įgyvendinimo potvarkyje nustatytus valstybės mokesčius.

| (61) | Galiausiai, tam tikri pagalbos gavėjai (46) mano, kad klausimas yra nereikšmingas, nes jų konkrečiais atvejais jų gautai išmainytai žemei nenustota taikyti miško apsaugą plėtros tikslais, taip pat nebuvo pradėta jokia procedūra dėl žemės paskirties keitimo. MIKS savo pateiktoje medžiagoje nurodė, kad jos mainų sutartyje Bulgarijos valstybė nustatė, kad keisti žemės naudojimo paskirtį neleidžiama. |
| --- | --- |

(61)

Galiausiai, tam tikri pagalbos gavėjai (46) mano, kad klausimas yra nereikšmingas, nes jų konkrečiais atvejais jų gautai išmainytai žemei nenustota taikyti miško apsaugą plėtros tikslais, taip pat nebuvo pradėta jokia procedūra dėl žemės paskirties keitimo. MIKS savo pateiktoje medžiagoje nurodė, kad jos mainų sutartyje Bulgarijos valstybė nustatė, kad keisti žemės naudojimo paskirtį neleidžiama.

4.2.2.   Valstybės pagalba vykdant žemės mainus

| (62) | Kalbant apie Komisijos abejones, ar administracinės mainų sandorių kainos atitiko rinkos kainą, pagalbos gavėjai (47) dėl savo mainų sandorių pateikė kelis panašius argumentus, kodėl taip turėtų būti manoma. |
| --- | --- |

(62)

Kalbant apie Komisijos abejones, ar administracinės mainų sandorių kainos atitiko rinkos kainą, pagalbos gavėjai (47) dėl savo mainų sandorių pateikė kelis panašius argumentus, kodėl taip turėtų būti manoma.

| (63) | Pirma, vienas pagalbos gavėjas (48) teigia, kad nustatant administracines kainas Potvarkyje dėl bazinių kainų atsižvelgta į objektyvumo kriterijus, pavyzdžiui, žemės vietą, rajonų svarbą, žemėje augančios augmenijos rūšis ir svarbą, o kiti du pagalbos gavėjai (49) tvirtina, kad administracinė mainų kaina yra pagrįsta kriterijais, tapačiais taikomiems privačių investuotojų vykdomiems privačios žemės mainams, susijusiems su žeme, esančia arti vietos arba nacionalinės infrastruktūros ir panašia į ginčijamų mainų sandorių žemę augalų rūšimis, vieta teritorijoje, saugomoje nuo urbanizacijos, ir kitais dalykais. Panašiai kiti pagalbos gavėjai (50) teigia, kad pagal Potvarkį dėl bazinių kainų atliekant vertinimą gaunamos administracinės kainos, panašios į Bulgarijos miško žemės rinkos kainas, o daugeliu atveju ir didesnės, nes tokios rūšies žemės šalies rinkos nėra ir tie keli privatūs sandoriai buvo įvykdyti mažomis kainomis. Taigi, mainai įvykdyti rinkoje vyraujančiomis ekonominėmis sąlygomis. |
| --- | --- |

(63)

Pirma, vienas pagalbos gavėjas (48) teigia, kad nustatant administracines kainas Potvarkyje dėl bazinių kainų atsižvelgta į objektyvumo kriterijus, pavyzdžiui, žemės vietą, rajonų svarbą, žemėje augančios augmenijos rūšis ir svarbą, o kiti du pagalbos gavėjai (49) tvirtina, kad administracinė mainų kaina yra pagrįsta kriterijais, tapačiais taikomiems privačių investuotojų vykdomiems privačios žemės mainams, susijusiems su žeme, esančia arti vietos arba nacionalinės infrastruktūros ir panašia į ginčijamų mainų sandorių žemę augalų rūšimis, vieta teritorijoje, saugomoje nuo urbanizacijos, ir kitais dalykais. Panašiai kiti pagalbos gavėjai (50) teigia, kad pagal Potvarkį dėl bazinių kainų atliekant vertinimą gaunamos administracinės kainos, panašios į Bulgarijos miško žemės rinkos kainas, o daugeliu atveju ir didesnės, nes tokios rūšies žemės šalies rinkos nėra ir tie keli privatūs sandoriai buvo įvykdyti mažomis kainomis. Taigi, mainai įvykdyti rinkoje vyraujančiomis ekonominėmis sąlygomis.

| (64) | Antra, keli pagalbos gavėjai (51) tvirtina, kad atliko išmainytų sklypų vertinimą ir buvo gautos administracinės kainos, panašios (52) į Bulgarijos miško žemės rinkos kainas, o daugeliu atveju net didesnės (53). |
| --- | --- |

(64)

Antra, keli pagalbos gavėjai (51) tvirtina, kad atliko išmainytų sklypų vertinimą ir buvo gautos administracinės kainos, panašios (52) į Bulgarijos miško žemės rinkos kainas, o daugeliu atveju net didesnės (53).

| (65) | Trečia, keli pagalbos gavėjai (54) nurodo, kad administracinės kainos turėtų būti laikomos artimos apytikrėms rinkos kainoms, nes nebuvo įvykdyta visiškai privačių mainų arba pardavimo sandorių tose vietovėse, kuriose buvo vykdyti tų pagalbos gavėjų žemės mainai. |
| --- | --- |

(65)

Trečia, keli pagalbos gavėjai (54) nurodo, kad administracinės kainos turėtų būti laikomos artimos apytikrėms rinkos kainoms, nes nebuvo įvykdyta visiškai privačių mainų arba pardavimo sandorių tose vietovėse, kuriose buvo vykdyti tų pagalbos gavėjų žemės mainai.

| (66) | Galiausiai, keli pagalbos gavėjai (55) tvirtina, kad, kadangi Žemės ūkio ir maisto ministras, savo nuožiūra vykdydamas savo įgaliojimus, turi teisę atsisakyti vykdyti mainus, jeigu valstybė nesuinteresuota gauti privačią miško žemę, o mainų susitarimo sąlygas turi patvirtinti abi šalys (viešoji ir privačioji), mainų sandoriai turėtų būti laikomi komerciniais sandoriais, kuriuos vykdydama valstybė veikia kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas (RESVVV). |
| --- | --- |

(66)

Galiausiai, keli pagalbos gavėjai (55) tvirtina, kad, kadangi Žemės ūkio ir maisto ministras, savo nuožiūra vykdydamas savo įgaliojimus, turi teisę atsisakyti vykdyti mainus, jeigu valstybė nesuinteresuota gauti privačią miško žemę, o mainų susitarimo sąlygas turi patvirtinti abi šalys (viešoji ir privačioji), mainų sandoriai turėtų būti laikomi komerciniais sandoriais, kuriuos vykdydama valstybė veikia kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas (RESVVV).

| (67) | Kalbant apie galimą su sandoriais susijusios valstybės pagalbos sumą (t. y. miško žemės administracinių ir rinkos kainų skirtumą), dauguma pagalbos gavėjų (56) atsakė, kad tais atvejais, kai privati žemė buvo vertingesnė už valstybinę žemę, Bulgarijos valdžios institucijos kainų skirtumo nepadengė. Dar vienas pagalbos gavėjas (57) teigė, kad išmainytų privačių ir valstybinių miškų, esančių tose pat arba gretimose teritorijose, rinkos kainos skirtumas yra palankus valdžiai, nes administracinės kainos yra didesnės negu rinkos kainos, dėl kurių laisvai susiderėtų tose teritorijose esančių privačių miškų savininkai. |
| --- | --- |

(67)

Kalbant apie galimą su sandoriais susijusios valstybės pagalbos sumą (t. y. miško žemės administracinių ir rinkos kainų skirtumą), dauguma pagalbos gavėjų (56) atsakė, kad tais atvejais, kai privati žemė buvo vertingesnė už valstybinę žemę, Bulgarijos valdžios institucijos kainų skirtumo nepadengė. Dar vienas pagalbos gavėjas (57) teigė, kad išmainytų privačių ir valstybinių miškų, esančių tose pat arba gretimose teritorijose, rinkos kainos skirtumas yra palankus valdžiai, nes administracinės kainos yra didesnės negu rinkos kainos, dėl kurių laisvai susiderėtų tose teritorijose esančių privačių miškų savininkai.

| (68) | Kalbant apie kitas sąlygas, pagal kurias nustatoma, kad valstybės pagalba buvo suteikta, keli pagalbos gavėjai (58) ginčijo, kad jos buvo įvykdytos. Taigi, tam tikri pagalbos gavėjai (59) tvirtina, kad jie yra fiziniai asmenys, kuriems netaikomas Bulgarijos valstybės pagalbos įstatymas ir Sutarties 107 straipsnis. Kalbant apie valstybės išteklius, tie pagalbos gavėjai pažymi, kad valdžia gavo žemę per neteisėtą nusavinimą, nesumokėjusi tinkamos kompensacijos, taigi negali būti laikoma, kad valstybė disponuoja tais ištekliais. Kalbant apie atrankumą, tie pagalbos gavėjai tvirtina, kad Miškų įstatymas taikomas erga omnes ir, taigi, nėra jokios diskriminacijos. |
| --- | --- |

(68)

Kalbant apie kitas sąlygas, pagal kurias nustatoma, kad valstybės pagalba buvo suteikta, keli pagalbos gavėjai (58) ginčijo, kad jos buvo įvykdytos. Taigi, tam tikri pagalbos gavėjai (59) tvirtina, kad jie yra fiziniai asmenys, kuriems netaikomas Bulgarijos valstybės pagalbos įstatymas ir Sutarties 107 straipsnis. Kalbant apie valstybės išteklius, tie pagalbos gavėjai pažymi, kad valdžia gavo žemę per neteisėtą nusavinimą, nesumokėjusi tinkamos kompensacijos, taigi negali būti laikoma, kad valstybė disponuoja tais ištekliais. Kalbant apie atrankumą, tie pagalbos gavėjai tvirtina, kad Miškų įstatymas taikomas erga omnes ir, taigi, nėra jokios diskriminacijos.

| (69) | Dar vienas pagalbos gavėjas (60) taip pat mano, kad Sutarties 107 straipsnio sąlygos mainų sandorių atžvilgiu buvo neįvykdytos, bet šiek tiek dėl kitokių priežasčių. Pirma, valstybės ištekliai nebūtų perduodami, nes mainai yra dvigubo pardavimo sandoris, kurio imtasi nepriklausomiems nuosavybės vertintojams atlikus vertinimą pagal įstatymu nustatytus objektyvius kainos apskaičiavimo kriterijus. Joks pranašumas nesuteiktas ir nė vienai mainų šaliai neužtikrinta palankesnė pozicija negu jos konkurentams, nes privačią miško žemę išmainyti į valstybinę galėjo kiekvienas miško žemės savininkas. Panašų argumentą pateikia ir dar vienas pagalbos gavėjas (61), manantis, kad mainų schema yra bendra priemonė, kuria naudotis gali visi miško žemės savininkai. |
| --- | --- |

(69)

Dar vienas pagalbos gavėjas (60) taip pat mano, kad Sutarties 107 straipsnio sąlygos mainų sandorių atžvilgiu buvo neįvykdytos, bet šiek tiek dėl kitokių priežasčių. Pirma, valstybės ištekliai nebūtų perduodami, nes mainai yra dvigubo pardavimo sandoris, kurio imtasi nepriklausomiems nuosavybės vertintojams atlikus vertinimą pagal įstatymu nustatytus objektyvius kainos apskaičiavimo kriterijus. Joks pranašumas nesuteiktas ir nė vienai mainų šaliai neužtikrinta palankesnė pozicija negu jos konkurentams, nes privačią miško žemę išmainyti į valstybinę galėjo kiekvienas miško žemės savininkas. Panašų argumentą pateikia ir dar vienas pagalbos gavėjas (61), manantis, kad mainų schema yra bendra priemonė, kuria naudotis gali visi miško žemės savininkai.

| (70) | Kalbant apie ekonominio pranašumo buvimą, dauguma pagalbos gavėjų (62) ginčijo, kad gavo tokį pranašumą iš sandorių, nes, pasak jų, administracinė išmainytos žemės kaina buvo lygiavertė jos rinkos kainai arba didesnė. |
| --- | --- |

(70)

Kalbant apie ekonominio pranašumo buvimą, dauguma pagalbos gavėjų (62) ginčijo, kad gavo tokį pranašumą iš sandorių, nes, pasak jų, administracinė išmainytos žemės kaina buvo lygiavertė jos rinkos kainai arba didesnė.

| (71) | Galiausiai, į klausimą, ar mainų sandoriais iškraipyta konkurencija ir padarytas poveikis prekybai tarp valstybių narių, didžioji dauguma pagalbos gavėjų (63) atsakė, kad jų veikla yra nesusijusi su nekilnojamojo turto plėtojimo ar turizmo sektoriais ir (arba) jie nesiėmė jokių veiksmų, kad gautų kelionių operatoriaus licenciją. Be to, jie patvirtino, kad nei per mainus gautą žemę naudojo medienos gamybai po žemės gavimo, nei pardavė bent kiek medienos Bulgarijoje ar kitose valstybėse narėse. Todėl jie teigia, kad negali būti manoma, jog buvo faktinis arba galimas poveikis Bendrijos vidaus prekybai. Dar vienas pagalbos gavėjas (64) pridūrė, kad dėl mainų nepadidėjo šalies produkcija ir nebuvo apribotos kitų valstybių narių įmonių galimybės importuoti produktus į vietos rinką. |
| --- | --- |

(71)

Galiausiai, į klausimą, ar mainų sandoriais iškraipyta konkurencija ir padarytas poveikis prekybai tarp valstybių narių, didžioji dauguma pagalbos gavėjų (63) atsakė, kad jų veikla yra nesusijusi su nekilnojamojo turto plėtojimo ar turizmo sektoriais ir (arba) jie nesiėmė jokių veiksmų, kad gautų kelionių operatoriaus licenciją. Be to, jie patvirtino, kad nei per mainus gautą žemę naudojo medienos gamybai po žemės gavimo, nei pardavė bent kiek medienos Bulgarijoje ar kitose valstybėse narėse. Todėl jie teigia, kad negali būti manoma, jog buvo faktinis arba galimas poveikis Bendrijos vidaus prekybai. Dar vienas pagalbos gavėjas (64) pridūrė, kad dėl mainų nepadidėjo šalies produkcija ir nebuvo apribotos kitų valstybių narių įmonių galimybės importuoti produktus į vietos rinką.

| (72) | Kiti pagalbos gavėjai (65) teigė, kad, kadangi dėl mainų neperduoti valstybės ištekliai ir nesuteiktas ekonominis pranašumas, negali būti laikoma, kad mainais padarytas poveikis rinkos pusiausvyrai ir ekonominėms sąlygoms, kuriomis veikia įmonės, t. y. materialiajam turtui įsigyti reikia pradinių investicijų. Taigi, kitų valstybių narių įmonės gali lygiateisėmis sąlygomis patekti į tą pačią rinką ir joje veikti, todėl negalima sakyti, kad ginčijamais mainais padarytas poveikis prekybai tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

(72)

Kiti pagalbos gavėjai (65) teigė, kad, kadangi dėl mainų neperduoti valstybės ištekliai ir nesuteiktas ekonominis pranašumas, negali būti laikoma, kad mainais padarytas poveikis rinkos pusiausvyrai ir ekonominėms sąlygoms, kuriomis veikia įmonės, t. y. materialiajam turtui įsigyti reikia pradinių investicijų. Taigi, kitų valstybių narių įmonės gali lygiateisėmis sąlygomis patekti į tą pačią rinką ir joje veikti, todėl negalima sakyti, kad ginčijamais mainais padarytas poveikis prekybai tarp valstybių narių.

| (73) | Galiausiai, vienas pagalbos gavėjas (66) paaiškino, kad iš valstybės gauta miško žemė netinka apželdinimui mišku. Jis toliau teigia, kad jo nuosavybė buvo geresnė už gautąją iš valstybės ir kad sandoris nesusijęs su valstybės pagalba. Galiausiai, jis paminėjo, kad gauta žemė naudojama mobiliajai bitininkystei ir vasarą žeme naudojamasi kaip ganykla. |
| --- | --- |

(73)

Galiausiai, vienas pagalbos gavėjas (66) paaiškino, kad iš valstybės gauta miško žemė netinka apželdinimui mišku. Jis toliau teigia, kad jo nuosavybė buvo geresnė už gautąją iš valstybės ir kad sandoris nesusijęs su valstybės pagalba. Galiausiai, jis paminėjo, kad gauta žemė naudojama mobiliajai bitininkystei ir vasarą žeme naudojamasi kaip ganykla.

4.2.3.   Galimos pagalbos suderinamumas

| (74) | Nors Komisija prašė suinteresuotųjų šalių pateikti visus turimus įrodymus, kuriais remdamasi ji galėtų išnagrinėti ginčijamų mainų sandorių suderinamumą su vidaus rinka, nė vienas pagalbos gavėjas to nepadarė. |
| --- | --- |

(74)

Nors Komisija prašė suinteresuotųjų šalių pateikti visus turimus įrodymus, kuriais remdamasi ji galėtų išnagrinėti ginčijamų mainų sandorių suderinamumą su vidaus rinka, nė vienas pagalbos gavėjas to nepadarė.

5.   BULGARIJOS RESPUBLIKOS PASTABOS

5.1.   BULGARIJOS PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI TYRIMO PROCEDŪRĄ

| (75) | Bulgarijos valdžios institucijos teigia, kad ginčijami mainų sandoriai nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(75)

Bulgarijos valdžios institucijos teigia, kad ginčijami mainų sandoriai nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

| (76) | Dėl tariamo esminio mainų sandorių ir išmainytos miško žemės naudojimo paskirties keitimo ryšio Bulgarijos valdžios institucijos paminėjo, kad Miškų įstatymo 15 straipsnio b punkte numatyta galimybė kreiptis dėl miško žemės naudojimo paskirties pakeitimo, neatsižvelgiant į tai, kokiu būdu (mainais, pardavimo sandoriu ar kitais būdais) žemė buvo įgyta. Tačiau tokia teorinė galimybė neturėtų būti suprasta, kaip tvirtas išankstinis mainuose dalyvaujančių valdžios institucijų ir privačios šalies susitarimas vėliau pakeisti žemės naudojimo paskirtį. |
| --- | --- |

(76)

Dėl tariamo esminio mainų sandorių ir išmainytos miško žemės naudojimo paskirties keitimo ryšio Bulgarijos valdžios institucijos paminėjo, kad Miškų įstatymo 15 straipsnio b punkte numatyta galimybė kreiptis dėl miško žemės naudojimo paskirties pakeitimo, neatsižvelgiant į tai, kokiu būdu (mainais, pardavimo sandoriu ar kitais būdais) žemė buvo įgyta. Tačiau tokia teorinė galimybė neturėtų būti suprasta, kaip tvirtas išankstinis mainuose dalyvaujančių valdžios institucijų ir privačios šalies susitarimas vėliau pakeisti žemės naudojimo paskirtį.

| (77) | Bulgarijos valdžios institucijos pateikė įrodymų, kad 2007–2009 m. buvo įvykdyti 132 mainai ir pateikti 24 su tais mainais susiję prašymai pakeisti išmainytos miško žemės naudojimo paskirtį, ir tik 15 atvejų (t. y. 11,4 % visų mainų) buvo priimtas teigiamas administracinis sprendimas, kuriuo leistas prašomas pakeitimas. |
| --- | --- |

(77)

Bulgarijos valdžios institucijos pateikė įrodymų, kad 2007–2009 m. buvo įvykdyti 132 mainai ir pateikti 24 su tais mainais susiję prašymai pakeisti išmainytos miško žemės naudojimo paskirtį, ir tik 15 atvejų (t. y. 11,4 % visų mainų) buvo priimtas teigiamas administracinis sprendimas, kuriuo leistas prašomas pakeitimas.

| (78) | Bulgarijos valdžios institucijos taip pat pažymi, kad mainų sandoriais ir žemės naudojimo paskirties keitimu siekta skirtingų tikslų. Nors mainais siekiama sutvirtinti ir apsaugoti Bulgarijos miškus, kad būtų užtikrintas visai visuomenei naudingas jų tvarus naudojimas ir atželdinimas, žemės naudojimo paskirties keitimu norima pasiekti tikslus, nustatytus Teritorijų planavimo įstatyme, kuriame išdėstytos žemės įtraukimo į aglomeracijas, kuriose leidžiama statyba atsižvelgiant į visuomenės poreikius ir interesus, susijusius su tvariu žemės naudojimu ir tinkamų gyvenimo, darbo ir poilsio sąlygų sukūrimu piliečiams, taisyklės. Be to, nors mainų sandoriai priklauso nuo Žemės ūkio ir maisto ministro priimtų sprendimų, žemės naudojimo paskirties keitimas priklauso nuo teritorijų plėtros plano patvirtinimo, kurį teikia įvairios kompetentingos institucijos, būtent Regioninės plėtros ir viešųjų darbų ministras, regiono valdytojas arba savivaldybės tarybos. Galiausiai, atsižvelgdamos į tai, kad teisė prašyti pakeisti žemės naudojimo paskirtį neatsiranda tiesiogiai dėl Miškų įstatymo, bet reikia atitikti kituose įstatymuose nustatytas sąlygas, Bulgarijos valdžios institucijos mano, kad hipotetinė galimybė pakeisti žemės naudojimo paskirtį nereiškia, kad toks pakeitimas yra iš esmės susijęs su mainų sandoriais. |
| --- | --- |

(78)

Bulgarijos valdžios institucijos taip pat pažymi, kad mainų sandoriais ir žemės naudojimo paskirties keitimu siekta skirtingų tikslų. Nors mainais siekiama sutvirtinti ir apsaugoti Bulgarijos miškus, kad būtų užtikrintas visai visuomenei naudingas jų tvarus naudojimas ir atželdinimas, žemės naudojimo paskirties keitimu norima pasiekti tikslus, nustatytus Teritorijų planavimo įstatyme, kuriame išdėstytos žemės įtraukimo į aglomeracijas, kuriose leidžiama statyba atsižvelgiant į visuomenės poreikius ir interesus, susijusius su tvariu žemės naudojimu ir tinkamų gyvenimo, darbo ir poilsio sąlygų sukūrimu piliečiams, taisyklės. Be to, nors mainų sandoriai priklauso nuo Žemės ūkio ir maisto ministro priimtų sprendimų, žemės naudojimo paskirties keitimas priklauso nuo teritorijų plėtros plano patvirtinimo, kurį teikia įvairios kompetentingos institucijos, būtent Regioninės plėtros ir viešųjų darbų ministras, regiono valdytojas arba savivaldybės tarybos. Galiausiai, atsižvelgdamos į tai, kad teisė prašyti pakeisti žemės naudojimo paskirtį neatsiranda tiesiogiai dėl Miškų įstatymo, bet reikia atitikti kituose įstatymuose nustatytas sąlygas, Bulgarijos valdžios institucijos mano, kad hipotetinė galimybė pakeisti žemės naudojimo paskirtį nereiškia, kad toks pakeitimas yra iš esmės susijęs su mainų sandoriais.

| (79) | Dėl klausimo, ar nustatant išmainytos žemės kainą reikėtų atsižvelgti į galimą tos žemės naudojimo paskirties pakeitimą, Bulgarijos valdžios institucijos dar kartą pakartojo savo poziciją, kad tarp kainos, kuria įvertinti mainai, ir vėlesnio žemės naudojimo paskirties keitimo nėra tiesioginio ryšio. Valdžios institucijos pateikė išsamų procedūros, kurios turi būti laikomasi atitinkamai nustatant mainų kainas (Potvarkio dėl bazinių kainų buvusio 20 straipsnio 5 dalis ir buvęs 21 straipsnis) ir mokesčius, mokėtinus keičiant žemės naudojimo paskirtį, aprašymą. Valdžios institucijos taip pat pažymi, kad privatūs savininkai gali prašyti pakeisti miško žemės naudojimo paskirtį neatsižvelgiant į tai, kaip ta žemė gauta, taigi bet kuriam investuotojui būtų suteikti tokie pat pranašumai, nesvarbu, ar miškas būtų įsigytas iš valdžios ar su privačia šalimi įprastomis rinkos sąlygomis sudarytu sandoriu, ir mokesčiai, mokėtini norint pakeisti žemės naudojimo paskirtį, visų pagalbos gavėjų atžvilgiu turėtų būti laikomi neatrankiniai. |
| --- | --- |

(79)

Dėl klausimo, ar nustatant išmainytos žemės kainą reikėtų atsižvelgti į galimą tos žemės naudojimo paskirties pakeitimą, Bulgarijos valdžios institucijos dar kartą pakartojo savo poziciją, kad tarp kainos, kuria įvertinti mainai, ir vėlesnio žemės naudojimo paskirties keitimo nėra tiesioginio ryšio. Valdžios institucijos pateikė išsamų procedūros, kurios turi būti laikomasi atitinkamai nustatant mainų kainas (Potvarkio dėl bazinių kainų buvusio 20 straipsnio 5 dalis ir buvęs 21 straipsnis) ir mokesčius, mokėtinus keičiant žemės naudojimo paskirtį, aprašymą. Valdžios institucijos taip pat pažymi, kad privatūs savininkai gali prašyti pakeisti miško žemės naudojimo paskirtį neatsižvelgiant į tai, kaip ta žemė gauta, taigi bet kuriam investuotojui būtų suteikti tokie pat pranašumai, nesvarbu, ar miškas būtų įsigytas iš valdžios ar su privačia šalimi įprastomis rinkos sąlygomis sudarytu sandoriu, ir mokesčiai, mokėtini norint pakeisti žemės naudojimo paskirtį, visų pagalbos gavėjų atžvilgiu turėtų būti laikomi neatrankiniai.

| (80) | Kalbant apie Komisijos abejones, ar administracinių kainų apskaičiavimo metodika tinkamai atspindi rinkos kainas, Bulgarijos valdžios institucijos pažymi, kad, pirma, administracinės kainos yra nustatomos laikantis Potvarkio dėl bazinių kainų nuostatų ir kad tas potvarkis buvo parengtas pagal kitų valstybių narių, labiausiai Vokietijos, miško žemės administracinės kainos nustatymo praktikos pavyzdžius. Be to, privačių ir valstybinių miškų vertinimą atliko nepriklausomi ekspertai pagal bendrą kriterijų rinkinį. |
| --- | --- |

(80)

Kalbant apie Komisijos abejones, ar administracinių kainų apskaičiavimo metodika tinkamai atspindi rinkos kainas, Bulgarijos valdžios institucijos pažymi, kad, pirma, administracinės kainos yra nustatomos laikantis Potvarkio dėl bazinių kainų nuostatų ir kad tas potvarkis buvo parengtas pagal kitų valstybių narių, labiausiai Vokietijos, miško žemės administracinės kainos nustatymo praktikos pavyzdžius. Be to, privačių ir valstybinių miškų vertinimą atliko nepriklausomi ekspertai pagal bendrą kriterijų rinkinį.

| (81) | Antra, Bulgarijos valdžios institucijos pateikė duomenų apie visus su privačių miškų pardavimu ir pirkimu susijusius sandorius (67), įvykdytus 2007–2009 m. (68) Informacija, pateikta apie vidutines privačios nuosavybės kainas (t. y. rinkos kainas), apima patikimų rinkos įrodymų apibendrinimą pagal Potvarkio dėl bazinių kainų Papildomų nuostatų 34 punkte pateiktus reikalavimus. Kai apie sandorius, sudarytus dėl žemės tose pat teritorijose, informacijos nėra, pateikta informacija apie sandorius, susijusius su vietovės ir augalų rūšių požiūriu panašiomis teritorijomis, esančiomis arti ir apaugusiomis miškais. Pasak Bulgarijos valdžios institucijų, remiantis šiais duomenimis galima įrodyti, kad daugeliu atvejų administracinė kaina, naudota ginčijamiems mainų sandoriams, apskritai buvo didesnė negu rinkos kainos, gautos vykdant sandorius įprastomis rinkos sąlygomis (69). Šiuo atžvilgiu Bulgarijos valdžios institucijos abejoja skundo pateikėjo pateiktais įrodymais. Viena vertus, skundo pateikėjų nurodytos kainos būtų būtent kainos, kuriomis žemę buvo siūloma parduoti, bet nebūtinai faktiškai gautos kainos arba kainos už žemės sklypus, kurių naudojimo paskirtis jau buvo pakeista ir žyminis mokestis sumokėtas. Kita vertus, skundo pateikėjo nurodyta rinkos kaina ne visada patikima, nes daugeliu atvejų buvo gauta tik įvykdžius pavienį privatų sandorį. |
| --- | --- |

(81)

Antra, Bulgarijos valdžios institucijos pateikė duomenų apie visus su privačių miškų pardavimu ir pirkimu susijusius sandorius (67), įvykdytus 2007–2009 m. (68) Informacija, pateikta apie vidutines privačios nuosavybės kainas (t. y. rinkos kainas), apima patikimų rinkos įrodymų apibendrinimą pagal Potvarkio dėl bazinių kainų Papildomų nuostatų 34 punkte pateiktus reikalavimus. Kai apie sandorius, sudarytus dėl žemės tose pat teritorijose, informacijos nėra, pateikta informacija apie sandorius, susijusius su vietovės ir augalų rūšių požiūriu panašiomis teritorijomis, esančiomis arti ir apaugusiomis miškais. Pasak Bulgarijos valdžios institucijų, remiantis šiais duomenimis galima įrodyti, kad daugeliu atvejų administracinė kaina, naudota ginčijamiems mainų sandoriams, apskritai buvo didesnė negu rinkos kainos, gautos vykdant sandorius įprastomis rinkos sąlygomis (69). Šiuo atžvilgiu Bulgarijos valdžios institucijos abejoja skundo pateikėjo pateiktais įrodymais. Viena vertus, skundo pateikėjų nurodytos kainos būtų būtent kainos, kuriomis žemę buvo siūloma parduoti, bet nebūtinai faktiškai gautos kainos arba kainos už žemės sklypus, kurių naudojimo paskirtis jau buvo pakeista ir žyminis mokestis sumokėtas. Kita vertus, skundo pateikėjo nurodyta rinkos kaina ne visada patikima, nes daugeliu atvejų buvo gauta tik įvykdžius pavienį privatų sandorį.

| (82) | Trečia, Bulgarijos valdžios institucijos pakartojo, kad valdžia nekompensavo didesnės bendros administracinės privataus miško žemės, kurią gavo, vertės skirtumo ir kad mainų sandoriai buvo vykdyti, tik jeigu privataus miško žemės sklypo vertė buvo didesnė už išmainomo valstybinio sklypo vertę arba lygi jai. Papildomai privati šalis turėjo sumokėti pridėtines išlaidas, sudariusias 2 % nuosavybės vertės. |
| --- | --- |

(82)

Trečia, Bulgarijos valdžios institucijos pakartojo, kad valdžia nekompensavo didesnės bendros administracinės privataus miško žemės, kurią gavo, vertės skirtumo ir kad mainų sandoriai buvo vykdyti, tik jeigu privataus miško žemės sklypo vertė buvo didesnė už išmainomo valstybinio sklypo vertę arba lygi jai. Papildomai privati šalis turėjo sumokėti pridėtines išlaidas, sudariusias 2 % nuosavybės vertės.

| (83) | Galiausiai, Bulgarijos valdžios institucijos pabrėžia, kad nuo pirminio priėmimo Potvarkis dėl bazinių kainų iš dalies keistas tris kartus, atitinkamai 2004, 2005 ir 2007 m. Ypač vertėtų paminėti potvarkio pakeitimą 2005 m., nes nusavintų miškų ir miško žemės grąžinimo etapas jau buvo įsibėgėjęs, taigi reiškė, kad rinkoje jau buvo privačių miškų ir pasiūla, ir paklausa. Šiuo pakeitimu iš esmės siekta pakeisti žemės vertinimo metodiką. Be to, taip pat buvo padidinti koeficientai, susiję su nuo urbanizacijos saugomomis teritorijomis, įtrauktos kelios naujos kategorijos, nustatant žemės kainų padidėjimą atsižvelgiant į vietovės kategoriją. |
| --- | --- |

(83)

Galiausiai, Bulgarijos valdžios institucijos pabrėžia, kad nuo pirminio priėmimo Potvarkis dėl bazinių kainų iš dalies keistas tris kartus, atitinkamai 2004, 2005 ir 2007 m. Ypač vertėtų paminėti potvarkio pakeitimą 2005 m., nes nusavintų miškų ir miško žemės grąžinimo etapas jau buvo įsibėgėjęs, taigi reiškė, kad rinkoje jau buvo privačių miškų ir pasiūla, ir paklausa. Šiuo pakeitimu iš esmės siekta pakeisti žemės vertinimo metodiką. Be to, taip pat buvo padidinti koeficientai, susiję su nuo urbanizacijos saugomomis teritorijomis, įtrauktos kelios naujos kategorijos, nustatant žemės kainų padidėjimą atsižvelgiant į vietovės kategoriją.

| (84) | Dar daugiau, Bulgarijai 2007 m. sausio 1 d. įstojus į Sąjungą, potvarkyje nustatyti koeficientai buvo visiškai atnaujinti, įskaitant susijusius su nuo urbanizacijos saugomomis teritorijomis ir vadinamuosius rinkos reguliavimo koeficientus, kurie priklausė nuo žemės kategorijos. Papildomai buvo iš dalies pakeista Potvarkio dėl bazinių kainų 20 straipsnio 5 dalis – pakeitimu valstybinės žemės mainų kaina buvo padidinta 50 % rinkos reguliavimo koeficiento vertės. Be to, buvo nustatytas žemės vertės prieaugis, priklausantis nuo įvairių vietovių kategorijų. |
| --- | --- |

(84)

Dar daugiau, Bulgarijai 2007 m. sausio 1 d. įstojus į Sąjungą, potvarkyje nustatyti koeficientai buvo visiškai atnaujinti, įskaitant susijusius su nuo urbanizacijos saugomomis teritorijomis ir vadinamuosius rinkos reguliavimo koeficientus, kurie priklausė nuo žemės kategorijos. Papildomai buvo iš dalies pakeista Potvarkio dėl bazinių kainų 20 straipsnio 5 dalis – pakeitimu valstybinės žemės mainų kaina buvo padidinta 50 % rinkos reguliavimo koeficiento vertės. Be to, buvo nustatytas žemės vertės prieaugis, priklausantis nuo įvairių vietovių kategorijų.

| (85) | Pasak Bulgarijos valdžios institucijų, iš šių Potvarkio dėl bazinių kainų pakeitimų matyti, kad nepaisant to, jog nebuvo gerai išplėtotos miško žemės šalies rinkos ir atsižvelgiant į artėjantį Bulgarijos stojimą į Sąjungą, valdžios institucijos bandė atnaujinti potvarkyje nustatytą vertinimo mechanizmą ir užtikrinti, kad jis būtų pagrįstas patikimais rinkos įrodymais. Taigi, Bulgarijos stojimo į Sąjungą dieną pagal Potvarkį dėl bazinių kainų apskaičiuotos administracinės tų sklypų kainos nebūtų buvusios mažesnės už rinkos kainas. |
| --- | --- |

(85)

Pasak Bulgarijos valdžios institucijų, iš šių Potvarkio dėl bazinių kainų pakeitimų matyti, kad nepaisant to, jog nebuvo gerai išplėtotos miško žemės šalies rinkos ir atsižvelgiant į artėjantį Bulgarijos stojimą į Sąjungą, valdžios institucijos bandė atnaujinti potvarkyje nustatytą vertinimo mechanizmą ir užtikrinti, kad jis būtų pagrįstas patikimais rinkos įrodymais. Taigi, Bulgarijos stojimo į Sąjungą dieną pagal Potvarkį dėl bazinių kainų apskaičiuotos administracinės tų sklypų kainos nebūtų buvusios mažesnės už rinkos kainas.

| (86) | Dėl Komisijos abejonės, ar mainų sandoriai galėtų iškraipyti konkurenciją ir daryti poveikį prekybai tarp valstybių narių, Bulgarijos valdžios institucijos nurodo, kad, pirma, iš ginčijamuose mainų sandoriuose dalyvavusių privačių šalių 81 šalis buvo įmonės pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Likusi 51 privati šalis buvo fiziniai asmenys, nesiverčiantys prekių ar paslaugų prekyba. Bulgarija šiuo atveju pabrėžia, kad nei Nacionalinė miškų agentūra, nei jos tęsėja Vykdomoji miškų agentūra nagrinėjamuoju laikotarpiu negavo mainus vykdžiusių fizinių asmenų prašymų dėl medžių kirtimo ar eksporto. |
| --- | --- |

(86)

Dėl Komisijos abejonės, ar mainų sandoriai galėtų iškraipyti konkurenciją ir daryti poveikį prekybai tarp valstybių narių, Bulgarijos valdžios institucijos nurodo, kad, pirma, iš ginčijamuose mainų sandoriuose dalyvavusių privačių šalių 81 šalis buvo įmonės pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Likusi 51 privati šalis buvo fiziniai asmenys, nesiverčiantys prekių ar paslaugų prekyba. Bulgarija šiuo atveju pabrėžia, kad nei Nacionalinė miškų agentūra, nei jos tęsėja Vykdomoji miškų agentūra nagrinėjamuoju laikotarpiu negavo mainus vykdžiusių fizinių asmenų prašymų dėl medžių kirtimo ar eksporto.

| (87) | Antra, Bulgarijos valdžios institucijos teigia, kad mainų sandoriai negali daryti poveikio Sąjungos vidaus prekybai, nes su jais susijusios įmonės verčiasi veikla, nesusijusia su produktų arba paslaugų importu arba eksportu. Bulgarijos valdžios institucijos jau pateiktą informaciją apie per nagrinėjamąjį laikotarpį pagamintos ir į Sąjungą eksportuotos medienos kiekį papildė ir pateikė dokumentą, iš kurio matyti, kad nė viena pagal ginčijamus mainų sandorius valstybinę miško žemę gavusi privati šalis medienos šalies rinkoje nepardavė ir iš Bulgarijos Respublikos neeksportavo. |
| --- | --- |

(87)

Antra, Bulgarijos valdžios institucijos teigia, kad mainų sandoriai negali daryti poveikio Sąjungos vidaus prekybai, nes su jais susijusios įmonės verčiasi veikla, nesusijusia su produktų arba paslaugų importu arba eksportu. Bulgarijos valdžios institucijos jau pateiktą informaciją apie per nagrinėjamąjį laikotarpį pagamintos ir į Sąjungą eksportuotos medienos kiekį papildė ir pateikė dokumentą, iš kurio matyti, kad nė viena pagal ginčijamus mainų sandorius valstybinę miško žemę gavusi privati šalis medienos šalies rinkoje nepardavė ir iš Bulgarijos Respublikos neeksportavo.

| (88) | Trečia, Bulgarijos valdžios institucijos tvirtina, kad turizmo sektoriui (pavyzdžiui, veikiančiam kelionių operatoriui, kelionių agentūrai, viešbučio savininkui ir papildomų turizmo paslaugų teikėjui) taikomos Bulgarijos turizmo įstatyme nustatytos taisyklės. Tuo įstatymu reikalaujama administracinė veiklos vykdytojų registracija viešajame registre, kurį tvarko Ekonomikos, energetikos ir turizmo ministerija. Su viešbučių valdymu susijusiems asmenims pagal Turizmo įstatymo 58 straipsnį taip pat taikomas registracijos specialiame registre reikalavimas. Dėl šios priežasties tik bendrovės, įtrauktos į atitinkamus viešuosius registrus, tvarkomus Ekonomikos, energetikos ir turizmo ministerijos, gali būti laikomos turizmo sektoriuje veikiančiomis įmonėmis. Patikrinus atitinkamus registrus nustatyta, kad tik viena iš valstybinę žemę dėl ginčijamų mainų sandorių gavusių bendrovių (Kapsi Tours OOD) yra įregistruota kaip kelionių operatorius pagal Turizmo įstatymą. |
| --- | --- |

(88)

Trečia, Bulgarijos valdžios institucijos tvirtina, kad turizmo sektoriui (pavyzdžiui, veikiančiam kelionių operatoriui, kelionių agentūrai, viešbučio savininkui ir papildomų turizmo paslaugų teikėjui) taikomos Bulgarijos turizmo įstatyme nustatytos taisyklės. Tuo įstatymu reikalaujama administracinė veiklos vykdytojų registracija viešajame registre, kurį tvarko Ekonomikos, energetikos ir turizmo ministerija. Su viešbučių valdymu susijusiems asmenims pagal Turizmo įstatymo 58 straipsnį taip pat taikomas registracijos specialiame registre reikalavimas. Dėl šios priežasties tik bendrovės, įtrauktos į atitinkamus viešuosius registrus, tvarkomus Ekonomikos, energetikos ir turizmo ministerijos, gali būti laikomos turizmo sektoriuje veikiančiomis įmonėmis. Patikrinus atitinkamus registrus nustatyta, kad tik viena iš valstybinę žemę dėl ginčijamų mainų sandorių gavusių bendrovių (Kapsi Tours OOD) yra įregistruota kaip kelionių operatorius pagal Turizmo įstatymą.

| (89) | Ketvirta, Bulgarijos valdžios institucijos paaiškino, kad norint Bulgarijoje verstis nekilnojamojo turto plėtros verslu, reikia laikytis registracijos centriniame profesiniame statybininkų registre, kurį pagal specialų įstatymą, t. y. Statybos rūmų įstatymą, tvarko Bulgarijos statybos rūmai (70), reikalavimo. Bulgarijos valdžios institucijos nurodo, kad tik trys mainus su valstybe vykdžiusios įmonės buvo įregistruotos kaip statybos bendrovės ir galėjo būti kaip nors susijusios su statybomis pagal įstatymą. |
| --- | --- |

(89)

Ketvirta, Bulgarijos valdžios institucijos paaiškino, kad norint Bulgarijoje verstis nekilnojamojo turto plėtros verslu, reikia laikytis registracijos centriniame profesiniame statybininkų registre, kurį pagal specialų įstatymą, t. y. Statybos rūmų įstatymą, tvarko Bulgarijos statybos rūmai (70), reikalavimo. Bulgarijos valdžios institucijos nurodo, kad tik trys mainus su valstybe vykdžiusios įmonės buvo įregistruotos kaip statybos bendrovės ir galėjo būti kaip nors susijusios su statybomis pagal įstatymą.

| (90) | Taigi, Bulgarijos valdžios institucijos tvirtina, kad dauguma įmonių, kurios galimai gavo naudos iš ginčijamų mainų sandorių, neveikė statybos ir turizmo sektoriuose. Vadinasi, jų nuomone, negalima sakyti, kad tais sandoriais buvo iškraipyta konkurencija atitinkamose rinkose, išskyrus miškų sektorių. |
| --- | --- |

(90)

Taigi, Bulgarijos valdžios institucijos tvirtina, kad dauguma įmonių, kurios galimai gavo naudos iš ginčijamų mainų sandorių, neveikė statybos ir turizmo sektoriuose. Vadinasi, jų nuomone, negalima sakyti, kad tais sandoriais buvo iškraipyta konkurencija atitinkamose rinkose, išskyrus miškų sektorių.

5.2.   BULGARIJOS PASTABOS DĖL SKUNDO PATEIKĖJO PASTABŲ

| (91) | Bulgarijos valdžios institucijos sutinka su skundo pateikėju, kad vykdant valstybės ir savivaldybių miško žemės mainus valstybės pagalba nebuvo suteikta. Atvirkščiai, jos teigia, jog skundo pateikėjo tvirtinimas, kad dauguma pagalbos gavėjų veikia statybos arba turizmo sektoriuje, yra neteisingas dėl tų pačių ankstesniame skirsnyje paaiškintų priežasčių. |
| --- | --- |

(91)

Bulgarijos valdžios institucijos sutinka su skundo pateikėju, kad vykdant valstybės ir savivaldybių miško žemės mainus valstybės pagalba nebuvo suteikta. Atvirkščiai, jos teigia, jog skundo pateikėjo tvirtinimas, kad dauguma pagalbos gavėjų veikia statybos arba turizmo sektoriuje, yra neteisingas dėl tų pačių ankstesniame skirsnyje paaiškintų priežasčių.

| (92) | Bulgarijos valdžios institucijos taip pat nesutinka su tuo, kaip skundo pateikėjas nustatė miško žemės rinkos kainas lygindamas įvairių metų miško žemės kainas (pavyzdžiui, kainas, buvusias prieš kelerius metus iki miškų mainų), ir ginčija skundo pateikėjo skundą, kad tam tikrais atvejais išmainytos miško žemės savininkai tą žemę pateikė kaip užstatą, kad gautų paskolas, nes tai neatitiktų skundo pateikėjo cituojamų Bulgarijos teisės nuostatų ir Valstybės nuosavybės įstatymo. Skundo pateikėjo pateiktuose duomenyse yra didelių klaidų ir jie neatitinka esamų nuosavybės registrų ir mainų dokumentų. Skundo pateikėjo pateikti duomenys būtų neteisingi ir valstybinės miško žemės, gautos per mainus ir vėliau panaudotos kaip paskolų užstatas, atžvilgiu. Bet kuriuo atveju Bulgarijos valdžios institucijos aiškina, kad Bulgarijos bankai užstatui be nekilnojamojo turto reikalauja ir kito likvidžiojo turto, kad būtų užtikrintas skolos grąžinimas. Todėl, pasak tų institucijų, būtų neteisinga kvadratinio metro kainai apskaičiuoti suteiktos paskolos sumą dalyti iš žemės, kuri naudojama kaip hipotekos užstatas, ploto kvadratinių metrų. Valdžios institucijos taip pat pateikia Pirmojo investicinio banko nuomonę dėl paskolų teikimo būdų ir miškų bei miškų nuosavybės, kurią skolininkai siūlo kaip užstatą, vertinimo metodų. |
| --- | --- |

(92)

Bulgarijos valdžios institucijos taip pat nesutinka su tuo, kaip skundo pateikėjas nustatė miško žemės rinkos kainas lygindamas įvairių metų miško žemės kainas (pavyzdžiui, kainas, buvusias prieš kelerius metus iki miškų mainų), ir ginčija skundo pateikėjo skundą, kad tam tikrais atvejais išmainytos miško žemės savininkai tą žemę pateikė kaip užstatą, kad gautų paskolas, nes tai neatitiktų skundo pateikėjo cituojamų Bulgarijos teisės nuostatų ir Valstybės nuosavybės įstatymo. Skundo pateikėjo pateiktuose duomenyse yra didelių klaidų ir jie neatitinka esamų nuosavybės registrų ir mainų dokumentų. Skundo pateikėjo pateikti duomenys būtų neteisingi ir valstybinės miško žemės, gautos per mainus ir vėliau panaudotos kaip paskolų užstatas, atžvilgiu. Bet kuriuo atveju Bulgarijos valdžios institucijos aiškina, kad Bulgarijos bankai užstatui be nekilnojamojo turto reikalauja ir kito likvidžiojo turto, kad būtų užtikrintas skolos grąžinimas. Todėl, pasak tų institucijų, būtų neteisinga kvadratinio metro kainai apskaičiuoti suteiktos paskolos sumą dalyti iš žemės, kuri naudojama kaip hipotekos užstatas, ploto kvadratinių metrų. Valdžios institucijos taip pat pateikia Pirmojo investicinio banko nuomonę dėl paskolų teikimo būdų ir miškų bei miškų nuosavybės, kurią skolininkai siūlo kaip užstatą, vertinimo metodų.

| (93) | Bulgarijos valdžios institucijos taip pat nesutinka su skundo pateikėjo teiginiu, kad savivaldybės institucijos neturėjo pasirinkimo ir turėjo patvirtinti detaliuosius žemės, kurios naudojimo paskirtis buvo pakeista, teritorijų plėtros planus. Pasak tų valdžios institucijų, bet koks žemės naudojimo paskirties keitimas yra grindžiamas viešai aptartais teisiškai privalomais detaliaisiais teritorijų plėtros planais, kuriais iš dalies keičiami galiojantys bendrieji apgyvendintų vietovių teritorijų plėtros planai. Šios administracinės procedūros nepatenka į Žemės ūkio ir maisto ministro, pavienius administracinius pranešimus apie žemės planavimo pakeitimus tokio pakeitimo prašančioms šalims skelbiančio tik atitinkamam detaliajam teritorijų plėtros planui įsigaliojus, veiksmų laisvės sritį. |
| --- | --- |

(93)

Bulgarijos valdžios institucijos taip pat nesutinka su skundo pateikėjo teiginiu, kad savivaldybės institucijos neturėjo pasirinkimo ir turėjo patvirtinti detaliuosius žemės, kurios naudojimo paskirtis buvo pakeista, teritorijų plėtros planus. Pasak tų valdžios institucijų, bet koks žemės naudojimo paskirties keitimas yra grindžiamas viešai aptartais teisiškai privalomais detaliaisiais teritorijų plėtros planais, kuriais iš dalies keičiami galiojantys bendrieji apgyvendintų vietovių teritorijų plėtros planai. Šios administracinės procedūros nepatenka į Žemės ūkio ir maisto ministro, pavienius administracinius pranešimus apie žemės planavimo pakeitimus tokio pakeitimo prašančioms šalims skelbiančio tik atitinkamam detaliajam teritorijų plėtros planui įsigaliojus, veiksmų laisvės sritį.

| (94) | Valdžios institucijos toliau neigia, kad daug mainuose dalyvavusių šalių ketino keisti gauto miško žemės sklypo naudojimo paskirtį. Remiantis Bulgarijos miškų įstatymu, toks faktinis pakeitimas gali būti atliktas tik užpildžius paraišką Miškų įstatymo (panaikinto) 14c) straipsnyje nustatyta tvarka. Bet koks kitas ketinimas, apie kurį skelbiama žiniasklaidoje arba kitokiu būdu, išskyrus įstatymu nustatytą procedūrą, būtų nieko nereiškiantis ir savavališkas. |
| --- | --- |

(94)

Valdžios institucijos toliau neigia, kad daug mainuose dalyvavusių šalių ketino keisti gauto miško žemės sklypo naudojimo paskirtį. Remiantis Bulgarijos miškų įstatymu, toks faktinis pakeitimas gali būti atliktas tik užpildžius paraišką Miškų įstatymo (panaikinto) 14c) straipsnyje nustatyta tvarka. Bet koks kitas ketinimas, apie kurį skelbiama žiniasklaidoje arba kitokiu būdu, išskyrus įstatymu nustatytą procedūrą, būtų nieko nereiškiantis ir savavališkas.

| (95) | Valdžios institucijos taip pat nesutinka su skundo pateikėjo teiginiu, kad administracinis miško žemės kainų nustatymo būdas neatspindėtų ekonomikos dinamiškos raidos. Valdžios institucijos mano, kad taikomas būdas, kai kainos nustatomos remiantis Potvarkiu dėl bazinių kainų, yra adekvatus. Taip pat netiesa, kad potvarkis buvo neatnaujintas, nes 2007 m. nustatyti nauji koeficientai, kad ekonominės veiklos vykdytojams dėl jau įvykdytų mainų nebūtų suteiktas joks ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(95)

Valdžios institucijos taip pat nesutinka su skundo pateikėjo teiginiu, kad administracinis miško žemės kainų nustatymo būdas neatspindėtų ekonomikos dinamiškos raidos. Valdžios institucijos mano, kad taikomas būdas, kai kainos nustatomos remiantis Potvarkiu dėl bazinių kainų, yra adekvatus. Taip pat netiesa, kad potvarkis buvo neatnaujintas, nes 2007 m. nustatyti nauji koeficientai, kad ekonominės veiklos vykdytojams dėl jau įvykdytų mainų nebūtų suteiktas joks ekonominis pranašumas.

| (96) | Valdžios institucijos atmeta skundo pateikėjo argumentą, kad vertintojai buvo šališki. Pasak tų valdžios institucijų, tie vertintojai yra teismo ekspertai, kurių sąžiningumu negalima abejoti. Dar daugiau, jeigu jie vertintų privačių šalių miško žemę palankiau ir ne pagal Potvarkio dėl bazinių kainų nuostatas, valdžios institucijos mainų tikslais nepriimtų tokio vertinimo. |
| --- | --- |

(96)

Valdžios institucijos atmeta skundo pateikėjo argumentą, kad vertintojai buvo šališki. Pasak tų valdžios institucijų, tie vertintojai yra teismo ekspertai, kurių sąžiningumu negalima abejoti. Dar daugiau, jeigu jie vertintų privačių šalių miško žemę palankiau ir ne pagal Potvarkio dėl bazinių kainų nuostatas, valdžios institucijos mainų tikslais nepriimtų tokio vertinimo.

| (97) | Dėl skundo pateikėjo teiginio, kad valdžios institucijų pateikti oficialūs statistiniai sandorių vertės arba kainų duomenys yra neteisingi, valdžios institucijos teigia, kad mokesčių slėpimas slepiant faktinę sandorio kainą yra nusikaltimas pagal Bulgarijos baudžiamąjį kodeksą. |
| --- | --- |

(97)

Dėl skundo pateikėjo teiginio, kad valdžios institucijų pateikti oficialūs statistiniai sandorių vertės arba kainų duomenys yra neteisingi, valdžios institucijos teigia, kad mokesčių slėpimas slepiant faktinę sandorio kainą yra nusikaltimas pagal Bulgarijos baudžiamąjį kodeksą.

| (98) | Galiausiai Bulgarijos valdžios institucijos atmeta skundo pateikėjo teiginį, kad buvusiam VMA vadovui pateikti kaltinimai būtų su mainais susijusios valstybės pagalbos įrodymas. Pasak tų valdžios institucijų, bylos, iškeltos vykdant valstybinės žemės mainų procedūras dalyvavusiems pareigūnams, yra nesusijusios su vertinimu, ar vykdant ginčijamus sandorius buvo suteikta pagalba. |
| --- | --- |

(98)

Galiausiai Bulgarijos valdžios institucijos atmeta skundo pateikėjo teiginį, kad buvusiam VMA vadovui pateikti kaltinimai būtų su mainais susijusios valstybės pagalbos įrodymas. Pasak tų valdžios institucijų, bylos, iškeltos vykdant valstybinės žemės mainų procedūras dalyvavusiems pareigūnams, yra nesusijusios su vertinimu, ar vykdant ginčijamus sandorius buvo suteikta pagalba.

5.3.   BULGARIJOS PASTABOS DĖL KITŲ TREČIŲJŲ ŠALIŲ PATEIKTŲ PASTABŲ

5.3.1.   Bulgarijos 2011 m. rugsėjo 29 d. pastabos.

| (99) | Bulgarijos valdžios institucijos į All Seas pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą atsakė 2011 m. rugsėjo 29 d. raštu. |
| --- | --- |

(99)

Bulgarijos valdžios institucijos į All Seas pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą atsakė 2011 m. rugsėjo 29 d. raštu.

| (100) | All Seas išmainė iš viso 157,4 ha privačios miško žemės sklypų, esančių Teteveno ir Gabrovo savivaldybėse, į maždaug 57,9 ha bendro ploto valstybinės miško žemės sklypus, esančius Balčiko savivaldybėje (71). Šiomis aplinkybėmis All Seas Bulgarijos valstybei taip pat sumokėjo 138 781 BGN pridėtinių išlaidų. |
| --- | --- |

(100)

All Seas išmainė iš viso 157,4 ha privačios miško žemės sklypų, esančių Teteveno ir Gabrovo savivaldybėse, į maždaug 57,9 ha bendro ploto valstybinės miško žemės sklypus, esančius Balčiko savivaldybėje (71). Šiomis aplinkybėmis All Seas Bulgarijos valstybei taip pat sumokėjo 138 781 BGN pridėtinių išlaidų.

| (101) | Valstybinės miško žemės sklypai buvo įvertinti administracine 11,99 BGN/m2 kaina. Remiantis Bulgarijos valdžios institucijų turima informacija, nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė rinkos kaina (kaina, dėl kurios komerciniu pagrindu susitaria privačios šalys pirkdamos ir parduodamos miško žemės sklypus, esančius tame pat arba kaimyniniame rajone toje pat savivaldybėje) buvo 4,16 BGN/m2. Taigi, All Seas ir Bulgarijos Respublikos mainai buvo įvykdyti gavus apmokėjimą ir nebuvo suteiktas joks ekonominis pranašumas pagal Sutarties 107 straipsnį. |
| --- | --- |

(101)

Valstybinės miško žemės sklypai buvo įvertinti administracine 11,99 BGN/m2 kaina. Remiantis Bulgarijos valdžios institucijų turima informacija, nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė rinkos kaina (kaina, dėl kurios komerciniu pagrindu susitaria privačios šalys pirkdamos ir parduodamos miško žemės sklypus, esančius tame pat arba kaimyniniame rajone toje pat savivaldybėje) buvo 4,16 BGN/m2. Taigi, All Seas ir Bulgarijos Respublikos mainai buvo įvykdyti gavus apmokėjimą ir nebuvo suteiktas joks ekonominis pranašumas pagal Sutarties 107 straipsnį.

| (102) | Bulgarijos valdžios institucijos dar pažymi, kad All Seas kreipėsi dėl miško žemės sklypo naudojimo paskirties keitimo pagal Miškų įstatymo 14 straipsnį ir kad Bulgarijos ministrų taryba prašymą patenkino pagal Miškų įstatymo 14d straipsnio 2 dalį (72). Kiek Bulgarijos valdžios institucijoms žinoma, šis sprendimas neįsigaliojo. Bulgarijos valdžios institucijos sutinka su All Seas, kad valstybė neturėjo tiesioginės įtakos tos žemės naudojimo paskirties keitimui (tos žemės naudojimo paskirties žemėlapio nebuvo), todėl tas nuosavybės keitimas dėl mainų negali reikšti kokio nors bendro mainų šalių ketinimo pakeisti naudojimo paskirtį. Pasak Bulgarijos valdžios institucijų, vertinant mainus lemiamas veiksnys turi būti tai, ar lygiavertė mainomo turto buhalterinė vertė. Būtent tai yra pagrindas, kuriuo Bulgarijos valdžia rėmėsi vykdydama tuos sandorius. Dar viena priežastis, dėl kurios po mainų keičiant žemės naudojimo paskirtį valstybės pagalba nesuteikta, – administraciniai mokesčiai visiems paraiškų pateikėjams yra vienodi. |
| --- | --- |

(102)

Bulgarijos valdžios institucijos dar pažymi, kad All Seas kreipėsi dėl miško žemės sklypo naudojimo paskirties keitimo pagal Miškų įstatymo 14 straipsnį ir kad Bulgarijos ministrų taryba prašymą patenkino pagal Miškų įstatymo 14d straipsnio 2 dalį (72). Kiek Bulgarijos valdžios institucijoms žinoma, šis sprendimas neįsigaliojo. Bulgarijos valdžios institucijos sutinka su All Seas, kad valstybė neturėjo tiesioginės įtakos tos žemės naudojimo paskirties keitimui (tos žemės naudojimo paskirties žemėlapio nebuvo), todėl tas nuosavybės keitimas dėl mainų negali reikšti kokio nors bendro mainų šalių ketinimo pakeisti naudojimo paskirtį. Pasak Bulgarijos valdžios institucijų, vertinant mainus lemiamas veiksnys turi būti tai, ar lygiavertė mainomo turto buhalterinė vertė. Būtent tai yra pagrindas, kuriuo Bulgarijos valdžia rėmėsi vykdydama tuos sandorius. Dar viena priežastis, dėl kurios po mainų keičiant žemės naudojimo paskirtį valstybės pagalba nesuteikta, – administraciniai mokesčiai visiems paraiškų pateikėjams yra vienodi.

| (103) | Bulgarijos valdžios institucijos dar pažymi, kad All Seas nei per mainus gautuose sklypuose kirto medžius, nei vertėsi medienos iš tų sklypų Sąjungos vidaus prekyba. Dar daugiau, All Seas neteikia turizmo paslaugų, kaip nurodyta Turizmo įstatyme, ji taip pat nėra statybų bendrovė pagal Statybos rūmų įstatymą. |
| --- | --- |

(103)

Bulgarijos valdžios institucijos dar pažymi, kad All Seas nei per mainus gautuose sklypuose kirto medžius, nei vertėsi medienos iš tų sklypų Sąjungos vidaus prekyba. Dar daugiau, All Seas neteikia turizmo paslaugų, kaip nurodyta Turizmo įstatyme, ji taip pat nėra statybų bendrovė pagal Statybos rūmų įstatymą.

5.3.2.   Bulgarijos 2011 m. lapkričio 4 d. pastabos.

| (104) | Bulgarijos valdžios institucijos 2011 m. lapkričio 4 d. raštu atsakė į šių trečiųjų šalių pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą: Elkabel AD, LM Impex EOOD, Foros Development EAD ir Simeono Stoevo Mirovo. |
| --- | --- |

(104)

Bulgarijos valdžios institucijos 2011 m. lapkričio 4 d. raštu atsakė į šių trečiųjų šalių pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą: Elkabel AD, LM Impex EOOD, Foros Development EAD ir Simeono Stoevo Mirovo.

| (105) | Dėl mainų sandorių, kuriuose dalyvavo Elkabel, LM Impex ir Foros Development, Bulgarijos valdžios institucijos teigė, kad jos nekompensavo kainų skirtumo ir šiais konkrečiais atvejais privačios šalys joms papildomai sumokėjo pridėtines išlaidas. Papildomai tos šalys sumokėjo visus vietos mokesčius. Galiausiai nė viena iš šių trijų bendrovių neprašė pakeisti gautos miško žemės paskirties. |
| --- | --- |

(105)

Dėl mainų sandorių, kuriuose dalyvavo Elkabel, LM Impex ir Foros Development, Bulgarijos valdžios institucijos teigė, kad jos nekompensavo kainų skirtumo ir šiais konkrečiais atvejais privačios šalys joms papildomai sumokėjo pridėtines išlaidas. Papildomai tos šalys sumokėjo visus vietos mokesčius. Galiausiai nė viena iš šių trijų bendrovių neprašė pakeisti gautos miško žemės paskirties.

| (106) | Bulgarijos valdžios institucijos dar pabrėžia, kad kai kuriose savivaldybėse, kuriose buvo išmainyti sklypai, nebuvo visiškai privačių sandorių, taigi buvo neįmanoma nustatyti išmainytų sklypų rinkos kainos arba to, ar suteiktas ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(106)

Bulgarijos valdžios institucijos dar pabrėžia, kad kai kuriose savivaldybėse, kuriose buvo išmainyti sklypai, nebuvo visiškai privačių sandorių, taigi buvo neįmanoma nustatyti išmainytų sklypų rinkos kainos arba to, ar suteiktas ekonominis pranašumas.

| (107) | Bulgarijos valdžios institucijos dar pabrėžia, kad nei Elkabel, nei LM Implex nėra medienos eksportuotojos, jos taip pat neįregistruotos pagal Bulgarijos įstatymus kaip statybos ar turizmo bendrovės. |
| --- | --- |

(107)

Bulgarijos valdžios institucijos dar pabrėžia, kad nei Elkabel, nei LM Implex nėra medienos eksportuotojos, jos taip pat neįregistruotos pagal Bulgarijos įstatymus kaip statybos ar turizmo bendrovės.

| (108) | Kalbant apie fizinį asmenį Simeoną Stoevą Mirovą, išmainiusį Rakitove esančią 5,6 dekarų privačią miško žemę, kurios vertė buvo 3 436 BGN, į Burgase (Kraimorės kaime) esančią 5 dekarų valstybinę miško žemę, kurios vertė buvo 1 308 BGN, Bulgarijos valdžios institucijos mano, kad šiems mainams turėtų būti taikomas de minimis reglamentas. |
| --- | --- |

(108)

Kalbant apie fizinį asmenį Simeoną Stoevą Mirovą, išmainiusį Rakitove esančią 5,6 dekarų privačią miško žemę, kurios vertė buvo 3 436 BGN, į Burgase (Kraimorės kaime) esančią 5 dekarų valstybinę miško žemę, kurios vertė buvo 1 308 BGN, Bulgarijos valdžios institucijos mano, kad šiems mainams turėtų būti taikomas de minimis reglamentas.

| (109) | Dėl šių priežasčių Bulgarijos valdžios institucijos tvirtina, kad, jų nuomone, mainai su minėtomis privačiomis šalimis nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(109)

Dėl šių priežasčių Bulgarijos valdžios institucijos tvirtina, kad, jų nuomone, mainai su minėtomis privačiomis šalimis nėra valstybės pagalba.

5.3.3.   Bulgarijos 2011 m. gruodžio 16 d. pastabos.

| (110) | Bulgarijos valdžios institucijos 2011 m. gruodžio 16 d. raštu atsakė į šių trečiųjų šalių pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą: V-G-N Confort OOD, Izgrev 5 EOOD, Ecobalkani-Bulgaria EOOD, Vihren EEOD, Liteks Komers AD ir Jivkos Blagoevos. |
| --- | --- |

(110)

Bulgarijos valdžios institucijos 2011 m. gruodžio 16 d. raštu atsakė į šių trečiųjų šalių pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą: V-G-N Confort OOD, Izgrev 5 EOOD, Ecobalkani-Bulgaria EOOD, Vihren EEOD, Liteks Komers AD ir Jivkos Blagoevos.

| (111) | Dėl mainų sandorių, kuriuose dalyvavo V-G-N Confort, Izgrev 5, Ecobalkani, Vihren ir Liteks Komers, Bulgarijos valdžios institucijos paaiškino, kad jos nekompensavo kainų skirtumo ir šiais konkrečiais atvejais privačios šalys joms papildomai sumokėjo pridėtines išlaidas. Be to, tos šalys sumokėjo visus vietos mokesčius. Galiausiai V-G-N Confort, Ecobalkani ir Liteks Komers neprašė pakeisti jų gautos valstybinės miško žemės naudojimo paskirties. |
| --- | --- |

(111)

Dėl mainų sandorių, kuriuose dalyvavo V-G-N Confort, Izgrev 5, Ecobalkani, Vihren ir Liteks Komers, Bulgarijos valdžios institucijos paaiškino, kad jos nekompensavo kainų skirtumo ir šiais konkrečiais atvejais privačios šalys joms papildomai sumokėjo pridėtines išlaidas. Be to, tos šalys sumokėjo visus vietos mokesčius. Galiausiai V-G-N Confort, Ecobalkani ir Liteks Komers neprašė pakeisti jų gautos valstybinės miško žemės naudojimo paskirties.

| (112) | Bulgarijos valdžios institucijos dar pabrėžia, kad kai kuriose savivaldybėse, kuriose buvo išmainyti sklypai, nebuvo visiškai privačių sandorių, taigi buvo neįmanoma nustatyti išmainytų sklypų rinkos kainos ir galutinai nustatyti, ar minėtoms privačioms šalims suteiktas ekonominis pranašumas. Izgrev 5 atveju administracinė išmainytos valstybinės miško žemės kaina buvo šiek tiek didesnė už rinkos kainą, nustatytą vykdant panašius privačius sandorius, taigi, pasak Bulgarijos valdžios institucijų, pranašumas nebuvo suteiktas. Toks pat samprotavimas tiktų ir sandoriui su Liteks Komers, kai, pasak Bulgarijos valdžios institucijų, valstybinės miško žemės administracinės kainos būtų buvusios keturis kartus didesnės už rinkos kainas. |
| --- | --- |

(112)

Bulgarijos valdžios institucijos dar pabrėžia, kad kai kuriose savivaldybėse, kuriose buvo išmainyti sklypai, nebuvo visiškai privačių sandorių, taigi buvo neįmanoma nustatyti išmainytų sklypų rinkos kainos ir galutinai nustatyti, ar minėtoms privačioms šalims suteiktas ekonominis pranašumas. Izgrev 5 atveju administracinė išmainytos valstybinės miško žemės kaina buvo šiek tiek didesnė už rinkos kainą, nustatytą vykdant panašius privačius sandorius, taigi, pasak Bulgarijos valdžios institucijų, pranašumas nebuvo suteiktas. Toks pat samprotavimas tiktų ir sandoriui su Liteks Komers, kai, pasak Bulgarijos valdžios institucijų, valstybinės miško žemės administracinės kainos būtų buvusios keturis kartus didesnės už rinkos kainas.

| (113) | Galiausiai Bulgarijos valdžios institucijos pažymi, kad nė viena iš minėtų privačių šalių nėra medienos eksportuotoja arba pagal Bulgarijos įstatymus įregistruota kaip statybos ar turizmo bendrovė, taigi su jais sudarytais mainų sandoriais nedaromas poveikis prekybai tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

(113)

Galiausiai Bulgarijos valdžios institucijos pažymi, kad nė viena iš minėtų privačių šalių nėra medienos eksportuotoja arba pagal Bulgarijos įstatymus įregistruota kaip statybos ar turizmo bendrovė, taigi su jais sudarytais mainų sandoriais nedaromas poveikis prekybai tarp valstybių narių.

| (114) | Kalbant apie sandorį su fiziniu asmeniu Jivka Blagoeva, Teteveno savivaldybėje esanti privati 1,9036 ha miško žemė, kurios vertė 16 091 BGN, išmainyta į Predelos vietovėje Razlogo savivaldybėje esančią 0,3001 ha valstybinę miško žemę, kurios vertė 24 216 BGN. Bulgarijos valstybė nekompensavo kainų skirtumo, Jivka Blagoeva sumokėjo visas pridėtines išlaidas ir vietos mokesčius, ir naujoji savininkė neprašė pakeisti išmainytos žemės naudojimo paskirties. Pasak Bulgarijos valdžios institucijų, šiems mainams turėtų būti taikomas de minimis reglamentas. |
| --- | --- |

(114)

Kalbant apie sandorį su fiziniu asmeniu Jivka Blagoeva, Teteveno savivaldybėje esanti privati 1,9036 ha miško žemė, kurios vertė 16 091 BGN, išmainyta į Predelos vietovėje Razlogo savivaldybėje esančią 0,3001 ha valstybinę miško žemę, kurios vertė 24 216 BGN. Bulgarijos valstybė nekompensavo kainų skirtumo, Jivka Blagoeva sumokėjo visas pridėtines išlaidas ir vietos mokesčius, ir naujoji savininkė neprašė pakeisti išmainytos žemės naudojimo paskirties. Pasak Bulgarijos valdžios institucijų, šiems mainams turėtų būti taikomas de minimis reglamentas.

| (115) | Atitinkamai Bulgarijos valdžios institucijos mano, kad su minėtomis privačiomis šalimis vykdant mainų sandorius valstybės pagalba buvo nesuteikta. |
| --- | --- |

(115)

Atitinkamai Bulgarijos valdžios institucijos mano, kad su minėtomis privačiomis šalimis vykdant mainų sandorius valstybės pagalba buvo nesuteikta.

5.3.4.   Bulgarijos 2012 m. balandžio 25 d. pastabos.

| (116) | Bulgarijos valdžios institucijos 2012 m. balandžio 25 d. raštu atsakė į šių trečiųjų šalių pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą: Aqua Estate, Beta Forest, Kosto Gerovo, Dimitaro Ivanovo Terzievo, Yavoro Ilievo Haytovo, Valentinos Angelovos Haytovos, Georgio Aleksandrovo Babevo, Marietos Tihomirovos Damyanovos, Elizabetos Petkovos Mihaylovos, Svetoslavo Petkovo Mihaylovo, BG Land Co, Mirta Engineering, Miks PS-OOD ir BOIL OOD. |
| --- | --- |

(116)

Bulgarijos valdžios institucijos 2012 m. balandžio 25 d. raštu atsakė į šių trečiųjų šalių pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą: Aqua Estate, Beta Forest, Kosto Gerovo, Dimitaro Ivanovo Terzievo, Yavoro Ilievo Haytovo, Valentinos Angelovos Haytovos, Georgio Aleksandrovo Babevo, Marietos Tihomirovos Damyanovos, Elizabetos Petkovos Mihaylovos, Svetoslavo Petkovo Mihaylovo, BG Land Co, Mirta Engineering, Miks PS-OOD ir BOIL OOD.

| (117) | Bulgarijos valdžios institucijos pritaria šių per nagrinėjamąjį laikotarpį vykdant mainų sandorius dalyvavusių fizinių asmenų ir bendrovių pateiktoms pastaboms, būtent tai, kad mainais valstybės pagalba nebuvo suteikta, o sandoriai vykdyti valstybei palankiomis sąlygomis ir nustatant kainas, kurios buvo nemažesnės už panašaus nekilnojamojo turto rinkos kainas. Be to, Bulgarijos valdžios institucijos palaiko minėtų privačių šalių požiūrį, kad mainų sandoriai buvo vykdyti laikantis galiojančios Bulgarijos nacionalinės teisės, t. y. Potvarkio dėl bazinių kainų ir Miškų įstatymo. Galiausiai reikėtų manyti, kad kai kuriems šiems sandoriams taikomas de minimis reglamentas. |
| --- | --- |

(117)

Bulgarijos valdžios institucijos pritaria šių per nagrinėjamąjį laikotarpį vykdant mainų sandorius dalyvavusių fizinių asmenų ir bendrovių pateiktoms pastaboms, būtent tai, kad mainais valstybės pagalba nebuvo suteikta, o sandoriai vykdyti valstybei palankiomis sąlygomis ir nustatant kainas, kurios buvo nemažesnės už panašaus nekilnojamojo turto rinkos kainas. Be to, Bulgarijos valdžios institucijos palaiko minėtų privačių šalių požiūrį, kad mainų sandoriai buvo vykdyti laikantis galiojančios Bulgarijos nacionalinės teisės, t. y. Potvarkio dėl bazinių kainų ir Miškų įstatymo. Galiausiai reikėtų manyti, kad kai kuriems šiems sandoriams taikomas de minimis reglamentas.

5.4.   BULGARIJOS ATSAKYMAI Į KOMISIJOS PRAŠYMUS PATEIKTI INFORMACIJOS, IŠSIŲSTUS VYKDANT OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

| (118) | Vėliau Bulgarijos valdžios institucijos atsakant į prašymus pateikti informacijos pateiktoje medžiagoje nurodė visų per nagrinėjamąjį laikotarpį įvykdytų mainų sandorių rinkos kainas – ir privačios, ir valstybinės miško žemės (73). |
| --- | --- |

(118)

Vėliau Bulgarijos valdžios institucijos atsakant į prašymus pateikti informacijos pateiktoje medžiagoje nurodė visų per nagrinėjamąjį laikotarpį įvykdytų mainų sandorių rinkos kainas – ir privačios, ir valstybinės miško žemės (73).

| (119) | Tačiau 2013 m. lapkričio 19 d. pateiktoje medžiagoje (74) Bulgarijos valdžios institucijos nurodė, kad yra problemų dėl jų pateiktų duomenų patikimumo. Visų pirma, 44 konstatuojamojoje dalyje pateiktos formulės tikslais Bulgarijos valdžios institucijos nurodė sąžiningą 82 (60 valstybinių ir 22 privačių) sklypų, susijusių su ginčijamais mainų sandoriais, rinkos kainą. Likusių sklypų rinkos kainą nurodė tiksliausią, kokią galėjo nurodyti, ir paminėjo, kad tai gali būti nebūtinai sąžininga rinkos vertė. Dėl likusių valstybinių sklypų, Bulgarijos valdžios institucijos paaiškino, kad kainos, kurias jos nurodė kaip rinkos kainas, faktiškai yra įvairių rūšių miško žemės sandorių kainų vidurkis. Taigi tai nebūtinai sąžininga rinkos vertė, nes nėra lygi visiškai panašių sandorių vidutinėms kainoms. |
| --- | --- |

(119)

Tačiau 2013 m. lapkričio 19 d. pateiktoje medžiagoje (74) Bulgarijos valdžios institucijos nurodė, kad yra problemų dėl jų pateiktų duomenų patikimumo. Visų pirma, 44 konstatuojamojoje dalyje pateiktos formulės tikslais Bulgarijos valdžios institucijos nurodė sąžiningą 82 (60 valstybinių ir 22 privačių) sklypų, susijusių su ginčijamais mainų sandoriais, rinkos kainą. Likusių sklypų rinkos kainą nurodė tiksliausią, kokią galėjo nurodyti, ir paminėjo, kad tai gali būti nebūtinai sąžininga rinkos vertė. Dėl likusių valstybinių sklypų, Bulgarijos valdžios institucijos paaiškino, kad kainos, kurias jos nurodė kaip rinkos kainas, faktiškai yra įvairių rūšių miško žemės sandorių kainų vidurkis. Taigi tai nebūtinai sąžininga rinkos vertė, nes nėra lygi visiškai panašių sandorių vidutinėms kainoms.

| (120) | Panašiai ir dėl likusių privačių sklypų, kurių vertinimo nepriklausomas ekspertas dar nebuvo atlikęs, Bulgarijos valdžios institucijos nurodė, kad tam tikrais atvejais pardavimo pažymėjimuose, kuriuos valdžios institucijos naudojo kaip nurodytos tų sklypų rinkos vertės įrodymą, nurodytos kainos buvo artimos mokesčių tikslais naudojamoms vertėms arba lygios joms. Mokesčių tikslais naudojama sklypo vertė yra ne jo rinkos vertė, bet mažiausia kaina, kurią reikia sumokėti vykdant nekilnojamojo turto sandorius, t. y. atitinkamo sklypo rinkos vertė iš esmės būtų didesnė. |
| --- | --- |

(120)

Panašiai ir dėl likusių privačių sklypų, kurių vertinimo nepriklausomas ekspertas dar nebuvo atlikęs, Bulgarijos valdžios institucijos nurodė, kad tam tikrais atvejais pardavimo pažymėjimuose, kuriuos valdžios institucijos naudojo kaip nurodytos tų sklypų rinkos vertės įrodymą, nurodytos kainos buvo artimos mokesčių tikslais naudojamoms vertėms arba lygios joms. Mokesčių tikslais naudojama sklypo vertė yra ne jo rinkos vertė, bet mažiausia kaina, kurią reikia sumokėti vykdant nekilnojamojo turto sandorius, t. y. atitinkamo sklypo rinkos vertė iš esmės būtų didesnė.

| (121) | Nepaisydamos paminėtų dalykų Bulgarijos valdžios institucijos pabrėžė, kad jų pateikti duomenys apie rinkos kainas yra geriausias įvertis, kokį jos gali nustatyti, nes: i) Bulgarijoje nėra konkrečių taisyklių, taikytinų vertinimu nustatant miško sklypų rinkos kainas, ii) nepriklausomam ekspertui vertintojui atlikti vertinimą, kokios tų sklypų rinkos kainos būtų buvusios mainų metu, prireiktų daug laiko, iii) toks vertinimas labai brangiai kainuotų. Papildomai Bulgarijos valdžios institucijos teigė, kad nurodytos kainos bet kuriuo atveju yra artimesnės sąžiningoms rinkos kainoms negu administracinėms kainoms. |
| --- | --- |

(121)

Nepaisydamos paminėtų dalykų Bulgarijos valdžios institucijos pabrėžė, kad jų pateikti duomenys apie rinkos kainas yra geriausias įvertis, kokį jos gali nustatyti, nes: i) Bulgarijoje nėra konkrečių taisyklių, taikytinų vertinimu nustatant miško sklypų rinkos kainas, ii) nepriklausomam ekspertui vertintojui atlikti vertinimą, kokios tų sklypų rinkos kainos būtų buvusios mainų metu, prireiktų daug laiko, iii) toks vertinimas labai brangiai kainuotų. Papildomai Bulgarijos valdžios institucijos teigė, kad nurodytos kainos bet kuriuo atveju yra artimesnės sąžiningoms rinkos kainoms negu administracinėms kainoms.

| (122) | Galiausiai Bulgarijos valdžios institucijos pateikė informaciją apie faktiškai naudotas 25 mainų sandorių administracines kainas ir hipotetines administracines kainas, kurios būtų buvusios gautos taikant koeficientą, nustatytą 2010 m. atnaujintame Potvarkyje dėl bazinių kainų. Pateiktas pavyzdys apėmė 25 sandorius, vykdytus 2009 ir 2008 m. (2007 m. vykdyti tik 6 sandoriai). Šios informacijos Komisija paprašė norėdama įsitikinti, kad administracinių kainų – jeigu jos būtų buvusios tinkamai atnaujintos – sistema būtų tinkama miško žemės rinkos kainoms atspindėti ir ar visais atvejais būtų gauta kaina, kuo artimesnė rinkos vertei, kaip reikalaujama vadovaujantis teismų praktika. |
| --- | --- |

(122)

Galiausiai Bulgarijos valdžios institucijos pateikė informaciją apie faktiškai naudotas 25 mainų sandorių administracines kainas ir hipotetines administracines kainas, kurios būtų buvusios gautos taikant koeficientą, nustatytą 2010 m. atnaujintame Potvarkyje dėl bazinių kainų. Pateiktas pavyzdys apėmė 25 sandorius, vykdytus 2009 ir 2008 m. (2007 m. vykdyti tik 6 sandoriai). Šios informacijos Komisija paprašė norėdama įsitikinti, kad administracinių kainų – jeigu jos būtų buvusios tinkamai atnaujintos – sistema būtų tinkama miško žemės rinkos kainoms atspindėti ir ar visais atvejais būtų gauta kaina, kuo artimesnė rinkos vertei, kaip reikalaujama vadovaujantis teismų praktika.

6.   PRIEMONĖS VERTINIMAS

6.1.   PAGALBOS BUVIMAS

| (123) | Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(123)

Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (124) | Taigi, priemonė laikoma valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, jeigu ji atitinka visas šias sąlygas: i) priemonė turi būti priskiriama valstybei ir finansuojama iš valstybinių išteklių; ii) ja turi būti suteikiamas pranašumas jos gavėjui; iii) tas pranašumas turi būti atrankus; ir iv) ta priemone turi būti iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija ir ji gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. |
| --- | --- |

(124)

Taigi, priemonė laikoma valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, jeigu ji atitinka visas šias sąlygas: i) priemonė turi būti priskiriama valstybei ir finansuojama iš valstybinių išteklių; ii) ja turi būti suteikiamas pranašumas jos gavėjui; iii) tas pranašumas turi būti atrankus; ir iv) ta priemone turi būti iškraipoma arba gali būti iškraipyta konkurencija ir ji gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą.

| (125) | Tačiau pirmiausia taip pat būtina šiuo atveju pagalvoti, ar galimi su mainų sandoriais susiję pagalbos gavėjai yra įmonės, atitinkančios Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. To reikia dėl to, kad, remiantis tos nuostatos formuluote, valstybės pagalbos taisyklės taikomos tik tada, kai pagalbos gavėjas yra įmonė. |
| --- | --- |

(125)

Tačiau pirmiausia taip pat būtina šiuo atveju pagalvoti, ar galimi su mainų sandoriais susiję pagalbos gavėjai yra įmonės, atitinkančios Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. To reikia dėl to, kad, remiantis tos nuostatos formuluote, valstybės pagalbos taisyklės taikomos tik tada, kai pagalbos gavėjas yra įmonė.

| (126) | Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (ETT) įmonę Sutarties 107 straipsnio 1 dalies taikymo tikslais apibrėžia kaip ekonomine veikla besiverčiantį subjektą neatsižvelgiant į jo juridinį statusą ar finansavimo būdą (75). Remiantis ETT, bet kokia veikla, susijusi su prekių ir paslaugų siūlymu rinkoje, yra ekonominė veikla (76). Subjekto priskyrimas prie įmonių kategorijos visada susijęs su tam tikra veikla. Subjektas, vykdantis tiek ekonominę, tiek neekonominę veiklą, turi būti laikomas įmone tik dėl to, kad vykdo ekonominę veiklą. Įmonė nebūtinai turi būti juridinis asmuo; pagal valstybės pagalbos taisykles fiziniai asmenys taip pat gali būti laikomi įmone, jeigu verčiasi ekonomine veikla. |
| --- | --- |

(126)

Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (ETT) įmonę Sutarties 107 straipsnio 1 dalies taikymo tikslais apibrėžia kaip ekonomine veikla besiverčiantį subjektą neatsižvelgiant į jo juridinį statusą ar finansavimo būdą (75). Remiantis ETT, bet kokia veikla, susijusi su prekių ir paslaugų siūlymu rinkoje, yra ekonominė veikla (76). Subjekto priskyrimas prie įmonių kategorijos visada susijęs su tam tikra veikla. Subjektas, vykdantis tiek ekonominę, tiek neekonominę veiklą, turi būti laikomas įmone tik dėl to, kad vykdo ekonominę veiklą. Įmonė nebūtinai turi būti juridinis asmuo; pagal valstybės pagalbos taisykles fiziniai asmenys taip pat gali būti laikomi įmone, jeigu verčiasi ekonomine veikla.

| (127) | Turint tai omenyje reikėtų pažymėti, kad tam tikri ginčijamų mainų sandorių pagalbos gavėjai nagrinėjamuoju laikotarpiu nevykdė ekonominės veiklos, susijusios su išmainyta miško žeme, tokios veiklos jie nevykdo ir dabar. Taigi, tie pagalbos gavėjai negali būti laikomi įmonėmis pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, todėl laikoma, kad valstybės pagalba buvo nesuteikta jiems vykdant mainų sandorius su Bulgarijos valstybe. |
| --- | --- |

(127)

Turint tai omenyje reikėtų pažymėti, kad tam tikri ginčijamų mainų sandorių pagalbos gavėjai nagrinėjamuoju laikotarpiu nevykdė ekonominės veiklos, susijusios su išmainyta miško žeme, tokios veiklos jie nevykdo ir dabar. Taigi, tie pagalbos gavėjai negali būti laikomi įmonėmis pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, todėl laikoma, kad valstybės pagalba buvo nesuteikta jiems vykdant mainų sandorius su Bulgarijos valstybe.

| (128) | Vadinasi, likusi šio sprendimo dalis yra susijusi tik su tais ginčijamų mainų sandorių pagalbos gavėjais, kurie yra įmonės pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(128)

Vadinasi, likusi šio sprendimo dalis yra susijusi tik su tais ginčijamų mainų sandorių pagalbos gavėjais, kurie yra įmonės pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

6.1.1.   Esminis žemės mainų ir naudojimo paskirties keitimo ryšys

| (129) | Pirmoji Komisijos sprendime pradėti tyrimo procedūrą pareikšta abejonė buvo dėl to, ar tarp mainų sandorių ir pagalbos gavėjų gautos išmainytos žemės naudojimo paskirties keitimo yra esminis ryšys. Tai svarbu, nes, jeigu toks ryšys yra, tai turės poveikio Komisijos vertinimui, ar mainų sandoriais suteiktas ekonominis pranašumas ir kaip tą pranašumą būtų galima įvertinti skaičiais. Esminis ryšys reiškia, kad mainų sandorio šalys dar prieš įvykdant sandorį ketino po sandorio valstybinės žemės naudojimo paskirtį pakeisti iš miško žemės į žemę, kurioje leidžiamos statybos. Taigi, nors mainų sandoriams pagal Potvarkį dėl bazinių kainų apskaičiuotos administracinės kainos būtų pagrįstos dviejų miško žemės sklypų mainais, dėl vėlesnio valstybinio sklypo naudojimo paskirties pakeitimo, jeigu jis būtų planuotas nuo pat pradžių, gauto sklypo vertė galėtų būti nustatyta per maža atsižvelgiant į tai, kad ateityje tai turėtų būti žemė statyboms. |
| --- | --- |

(129)

Pirmoji Komisijos sprendime pradėti tyrimo procedūrą pareikšta abejonė buvo dėl to, ar tarp mainų sandorių ir pagalbos gavėjų gautos išmainytos žemės naudojimo paskirties keitimo yra esminis ryšys. Tai svarbu, nes, jeigu toks ryšys yra, tai turės poveikio Komisijos vertinimui, ar mainų sandoriais suteiktas ekonominis pranašumas ir kaip tą pranašumą būtų galima įvertinti skaičiais. Esminis ryšys reiškia, kad mainų sandorio šalys dar prieš įvykdant sandorį ketino po sandorio valstybinės žemės naudojimo paskirtį pakeisti iš miško žemės į žemę, kurioje leidžiamos statybos. Taigi, nors mainų sandoriams pagal Potvarkį dėl bazinių kainų apskaičiuotos administracinės kainos būtų pagrįstos dviejų miško žemės sklypų mainais, dėl vėlesnio valstybinio sklypo naudojimo paskirties pakeitimo, jeigu jis būtų planuotas nuo pat pradžių, gauto sklypo vertė galėtų būti nustatyta per maža atsižvelgiant į tai, kad ateityje tai turėtų būti žemė statyboms.

| (130) | Pasak Komisijos, tai, kad po ginčijamų sandorių visada – arba daugeliu atvejų – buvo pateiktas (patvirtintas) prašymas pakeisti pagalbos gavėjų gautos išmainytos miško žemės naudojimo paskirtį, kad žemė taptų žeme, kurioje leidžiamos statybos, būtų objektyvus požymis, kad tų mainų sandorių šalys nuo pat pradžių ketino po mainų pakeisti valstybinės žemės naudojimo paskirtį. |
| --- | --- |

(130)

Pasak Komisijos, tai, kad po ginčijamų sandorių visada – arba daugeliu atvejų – buvo pateiktas (patvirtintas) prašymas pakeisti pagalbos gavėjų gautos išmainytos miško žemės naudojimo paskirtį, kad žemė taptų žeme, kurioje leidžiamos statybos, būtų objektyvus požymis, kad tų mainų sandorių šalys nuo pat pradžių ketino po mainų pakeisti valstybinės žemės naudojimo paskirtį.

| (131) | Iš atsakant į sprendimą pradėti tyrimo procedūrą Bulgarijos valdžios institucijų pateiktų statistinių duomenų, patvirtinančių 38 konstatuojamojoje dalyje minimus duomenis, matyti, kad buvo pateikti 24 prašymai, susiję su nagrinėjamuoju laikotarpiu vykdytais 132 mainų sandoriais, pakeisti žemės naudojimo paskirtį, kad žemė taptų žeme, kurioje leidžiamos statybos (tai sudaro 18,2 % visų mainų), iš jų patvirtinta 15 prašymų dėl pakeitimo (tai sudaro 11,4 % visų mainų). Remdamasi tais duomenimis Komisija konstatuoja, kad daugeliu atvejų po mainų nebuvo pateiktas prašymas pakeisti žemės naudojimo paskirtį. |
| --- | --- |

(131)

Iš atsakant į sprendimą pradėti tyrimo procedūrą Bulgarijos valdžios institucijų pateiktų statistinių duomenų, patvirtinančių 38 konstatuojamojoje dalyje minimus duomenis, matyti, kad buvo pateikti 24 prašymai, susiję su nagrinėjamuoju laikotarpiu vykdytais 132 mainų sandoriais, pakeisti žemės naudojimo paskirtį, kad žemė taptų žeme, kurioje leidžiamos statybos (tai sudaro 18,2 % visų mainų), iš jų patvirtinta 15 prašymų dėl pakeitimo (tai sudaro 11,4 % visų mainų). Remdamasi tais duomenimis Komisija konstatuoja, kad daugeliu atvejų po mainų nebuvo pateiktas prašymas pakeisti žemės naudojimo paskirtį.

| (132) | Bet kuriuo atveju Komisija mato, kad Bulgarijos teisės aktais nustatytos dvi atskiros procedūros – atitinkamai mainų ir žemės naudojimo paskirties keitimo, ir už kiekvieną iš šių veiksmų yra atsakingos dvi atskiros ir savarankiškai viena nuo kitos veikiančios valstybinės įstaigos. Tai dar vienas požymis, kad šiuo atveju nėra esminio ryšio tarp mainų sandorių ir žemės naudojimo paskirties keitimo. |
| --- | --- |

(132)

Bet kuriuo atveju Komisija mato, kad Bulgarijos teisės aktais nustatytos dvi atskiros procedūros – atitinkamai mainų ir žemės naudojimo paskirties keitimo, ir už kiekvieną iš šių veiksmų yra atsakingos dvi atskiros ir savarankiškai viena nuo kitos veikiančios valstybinės įstaigos. Tai dar vienas požymis, kad šiuo atveju nėra esminio ryšio tarp mainų sandorių ir žemės naudojimo paskirties keitimo.

| (133) | Kadangi neįrodyta, kad tarp mainų sandorių ir pagalbos gavėjų gautos išmainytos žemės naudojimo paskirties keitimo būtų esminis ryšys, Komisija, vertindama, ar suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, kiekvieną šį veiksmą nagrinės atskirai. |
| --- | --- |

(133)

Kadangi neįrodyta, kad tarp mainų sandorių ir pagalbos gavėjų gautos išmainytos žemės naudojimo paskirties keitimo būtų esminis ryšys, Komisija, vertindama, ar suteikta valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, kiekvieną šį veiksmą nagrinės atskirai.

6.1.2.   Valstybės pagalba, susijusi su žemės naudojimo paskirties keitimu

| (134) | Žemės naudojimo paskirtis – tai teisinis būdas valdžios institucijoms kontroliuoti žemės sklypo naudojimą ir plėtros jame intensyvumą. Valdžios institucijai patvirtinus žemės sklypo naudojimo paskirties keitimą, ji imasi reguliavimo veiklos ir veikia ne kaip ekonominės veiklos vykdytojas. |
| --- | --- |

(134)

Žemės naudojimo paskirtis – tai teisinis būdas valdžios institucijoms kontroliuoti žemės sklypo naudojimą ir plėtros jame intensyvumą. Valdžios institucijai patvirtinus žemės sklypo naudojimo paskirties keitimą, ji imasi reguliavimo veiklos ir veikia ne kaip ekonominės veiklos vykdytojas.

| (135) | Tik iš valstybinių išteklių tiesiogiai ar netiesiogiai suteiktas pranašumas gali būti laikomas valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnyje. Remiantis ETT praktika (77), skirtumas tarp „valstybės narės suteiktos pagalbos“ ir „iš valstybinių išteklių“ suteiktos pagalbos nereiškia, kad bet koks valstybės suteiktas pranašumas, nepaisant to, ar jis finansuojamas iš valstybinių išteklių, yra laikomas pagalba. Tikriau, skirtumu tik siekiama į šią sąvoką įtraukti tiek tiesiogiai valstybės, tiek per tos valstybės paskirtą ar įsteigtą viešąją ar privačią įstaigą suteikiamą pranašumą. |
| --- | --- |

(135)

Tik iš valstybinių išteklių tiesiogiai ar netiesiogiai suteiktas pranašumas gali būti laikomas valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnyje. Remiantis ETT praktika (77), skirtumas tarp „valstybės narės suteiktos pagalbos“ ir „iš valstybinių išteklių“ suteiktos pagalbos nereiškia, kad bet koks valstybės suteiktas pranašumas, nepaisant to, ar jis finansuojamas iš valstybinių išteklių, yra laikomas pagalba. Tikriau, skirtumu tik siekiama į šią sąvoką įtraukti tiek tiesiogiai valstybės, tiek per tos valstybės paskirtą ar įsteigtą viešąją ar privačią įstaigą suteikiamą pranašumą.

| (136) | Nors valdžios institucijai patvirtinus konkretaus žemės sklypo žemės naudojimo paskirties keitimą iš miško žemės į žemę, kurioje leidžiamos statybos, gali padidėti tos žemės rinkos vertė, nereiškia, kad tuo patvirtinimu perduodami valstybiniai ištekliai pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį: įvykdžius tą reguliavimo užduotį, subjektui, kurio prašymas patvirtinamas, faktiškai nepervedamos lėšos, taip pat tai nereiškia, kad atsisakoma valstybinių išteklių, nes valstybė neprivalo vykdydama tą reguliavimo užduotį imti iš paraiškų teikėjų, kurių paraiškos patenkinamos, mokesčio, apimančio visą ekonominę vertę, jų gaunamą patvirtinus jų prašymą (78). |
| --- | --- |

(136)

Nors valdžios institucijai patvirtinus konkretaus žemės sklypo žemės naudojimo paskirties keitimą iš miško žemės į žemę, kurioje leidžiamos statybos, gali padidėti tos žemės rinkos vertė, nereiškia, kad tuo patvirtinimu perduodami valstybiniai ištekliai pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį: įvykdžius tą reguliavimo užduotį, subjektui, kurio prašymas patvirtinamas, faktiškai nepervedamos lėšos, taip pat tai nereiškia, kad atsisakoma valstybinių išteklių, nes valstybė neprivalo vykdydama tą reguliavimo užduotį imti iš paraiškų teikėjų, kurių paraiškos patenkinamos, mokesčio, apimančio visą ekonominę vertę, jų gaunamą patvirtinus jų prašymą (78).

| (137) | Atitinkamai valdžios institucijos sprendimas pakeisti konkretaus žemės sklypo žemės naudojimo paskirtį nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(137)

Atitinkamai valdžios institucijos sprendimas pakeisti konkretaus žemės sklypo žemės naudojimo paskirtį nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

6.1.3.   Pagalba vykdant mainų sandorius

| (138) | Remiantis nusistovėjusia teismo praktika (79), valdžios institucijoms įmonei arba ekonomine veikla besiverčiančiam asmeniui parduodant žemę arba pastatus gali būti suteiktas ekonominis pranašumas, taigi ir valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, visų pirma tais atvejais, kai parduodama ne rinkos verte, t. y. kai parduodama ne ta kaina, kurią būtų nustatęs privatus investuotojas, veikiantis įprastomis konkurencinėmis sąlygomis. Tą patį galima pasakyti apie mainų sandorį, kai iš valstybės gautos valstybinės žemės vertė yra didesnė už valstybei atiduotos privačios žemės vertę. |
| --- | --- |

(138)

Remiantis nusistovėjusia teismo praktika (79), valdžios institucijoms įmonei arba ekonomine veikla besiverčiančiam asmeniui parduodant žemę arba pastatus gali būti suteiktas ekonominis pranašumas, taigi ir valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, visų pirma tais atvejais, kai parduodama ne rinkos verte, t. y. kai parduodama ne ta kaina, kurią būtų nustatęs privatus investuotojas, veikiantis įprastomis konkurencinėmis sąlygomis. Tą patį galima pasakyti apie mainų sandorį, kai iš valstybės gautos valstybinės žemės vertė yra didesnė už valstybei atiduotos privačios žemės vertę.

| (139) | Tačiau prieš nagrinėdama, ar mainų sandoriais suteiktas ekonominis pranašumas, Komisija išnagrinės, ar likusios 126 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos sąlygos įvykdytos, kad būtų galima nustatyti valstybės pagalbą pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(139)

Tačiau prieš nagrinėdama, ar mainų sandoriais suteiktas ekonominis pranašumas, Komisija išnagrinės, ar likusios 126 konstatuojamojoje dalyje išdėstytos sąlygos įvykdytos, kad būtų galima nustatyti valstybės pagalbą pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

| (140) | Pirma, kalbant apie priemonės siejimą su valstybės pagalba, už mainų sandorius atsakinga Žemės ūkio ir maisto ministerija arba Ministrų taryba (priklausomai nuo mainomo sklypo dydžio) ir VMA, ir visi šie subjektai yra valstybinės įstaigos. Kadangi dėl mainų sandorio perduodama valstybinė miško žemė, kurios vertė yra didesnė negu atiduodamos privačios miško žemės, vadinasi, valstybės ištekliai yra perduodami, nes Bulgarijos valstybė atsisako tam tikrų pajamų, kurias ji galėtų gauti, jeigu vykdydama tą sandorį veiktų rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(140)

Pirma, kalbant apie priemonės siejimą su valstybės pagalba, už mainų sandorius atsakinga Žemės ūkio ir maisto ministerija arba Ministrų taryba (priklausomai nuo mainomo sklypo dydžio) ir VMA, ir visi šie subjektai yra valstybinės įstaigos. Kadangi dėl mainų sandorio perduodama valstybinė miško žemė, kurios vertė yra didesnė negu atiduodamos privačios miško žemės, vadinasi, valstybės ištekliai yra perduodami, nes Bulgarijos valstybė atsisako tam tikrų pajamų, kurias ji galėtų gauti, jeigu vykdydama tą sandorį veiktų rinkos sąlygomis.

| (141) | Antra, mainų sandoriai yra atrankūs, nes jie naudingi tik žemės savininkams, kurie savo privačią miško žemę iškeitė į valstybinę miško žemę. |
| --- | --- |

(141)

Antra, mainų sandoriai yra atrankūs, nes jie naudingi tik žemės savininkams, kurie savo privačią miško žemę iškeitė į valstybinę miško žemę.

| (142) | Trečia, mainų sandoriais iškraipoma konkurencija ir daromas poveikis prekybai tarp valstybių narių. Jeigu pagalbos gavėjai yra įmonės, konkrečioje rinkoje siūlančios prekes ir paslaugas, bet kokia finansinė iš mainų gaunama nauda stiprina jų padėtį, palyginti su kitomis tas pačias prekes ir paslaugas siūlančiomis ir Sąjungos vidaus prekyboje konkuruojančiomis įmonėmis (80). Iš tikrųjų keli mainų sandorių pagalbos gavėjai (81), be visa kita, Bulgarijos komercijos registre yra nurodę, kad ekonomikos sektoriai, kuriuose jie veikia, yra susiję su nekilnojamuoju turtu, turizmu, restoranų veikla ir apželdinimu mišku. Tie sektoriai yra atviri konkurencijai Sąjungos lygmeniu. Tai matyti ir iš informacijos, pateiktos tame pat registre, kuriame keli mainų sandorių pagalbos gavėjai (82) yra nurodę, kad ekonomikos sektoriai, kuriuose jie veikia, yra susiję su prekybos ir (tarptautine) komercine veikla. Dėl Bulgarijos valdžios institucijų pateikto argumento, kad bendrovės, norėdamos veikti turizmo arba statybos sektoriuose, turi būti įsiregistravusios specialiuose registruose ir kad daugelis mainų sandoriuose dalyvavusių bendrovių nebuvo įsiregistravusios tuose registruose, Komisija mano, kad Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje apibrėžta „įmonės“ sąvoka yra objektyvi, taigi klausimas, ar įmonės siūlo prekes ir paslaugas konkrečioje rinkoje, taigi ir konkuruoja su kitomis įmonėmis bei dalyvauja Sąjungos vidaus prekyboje, turi būti sprendžiamas atsižvelgiant į tų įmonių faktiškai vykdomą veiklą, o ne į tai, ar jos atitinka tam tikrus nacionalinės teisės formalumus. |
| --- | --- |

(142)

Trečia, mainų sandoriais iškraipoma konkurencija ir daromas poveikis prekybai tarp valstybių narių. Jeigu pagalbos gavėjai yra įmonės, konkrečioje rinkoje siūlančios prekes ir paslaugas, bet kokia finansinė iš mainų gaunama nauda stiprina jų padėtį, palyginti su kitomis tas pačias prekes ir paslaugas siūlančiomis ir Sąjungos vidaus prekyboje konkuruojančiomis įmonėmis (80). Iš tikrųjų keli mainų sandorių pagalbos gavėjai (81), be visa kita, Bulgarijos komercijos registre yra nurodę, kad ekonomikos sektoriai, kuriuose jie veikia, yra susiję su nekilnojamuoju turtu, turizmu, restoranų veikla ir apželdinimu mišku. Tie sektoriai yra atviri konkurencijai Sąjungos lygmeniu. Tai matyti ir iš informacijos, pateiktos tame pat registre, kuriame keli mainų sandorių pagalbos gavėjai (82) yra nurodę, kad ekonomikos sektoriai, kuriuose jie veikia, yra susiję su prekybos ir (tarptautine) komercine veikla. Dėl Bulgarijos valdžios institucijų pateikto argumento, kad bendrovės, norėdamos veikti turizmo arba statybos sektoriuose, turi būti įsiregistravusios specialiuose registruose ir kad daugelis mainų sandoriuose dalyvavusių bendrovių nebuvo įsiregistravusios tuose registruose, Komisija mano, kad Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje apibrėžta „įmonės“ sąvoka yra objektyvi, taigi klausimas, ar įmonės siūlo prekes ir paslaugas konkrečioje rinkoje, taigi ir konkuruoja su kitomis įmonėmis bei dalyvauja Sąjungos vidaus prekyboje, turi būti sprendžiamas atsižvelgiant į tų įmonių faktiškai vykdomą veiklą, o ne į tai, ar jos atitinka tam tikrus nacionalinės teisės formalumus.

| (143) | Galiausiai, kalbant apie tai, ar suteiktas ekonominis pranašumas, mainų sandoriai yra susiję su (bent) dviejų miško žemės sklypų mainais tarp Bulgarijos valstybės ir privačių šalių. Norint nustatyti, ar privačios šalys dėl mainų sandorių įgijo ekonominį pranašumą, reikia įvertinti ir tarpusavyje palyginti išmainytų sklypų rinkos vertę. Jeigu dėl mainų sandorio perduodama valstybinė miško žemė, kurios vertė yra didesnė negu atiduodamos privačios miško žemės, tai privačiai šaliai bus suteiktas ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(143)

Galiausiai, kalbant apie tai, ar suteiktas ekonominis pranašumas, mainų sandoriai yra susiję su (bent) dviejų miško žemės sklypų mainais tarp Bulgarijos valstybės ir privačių šalių. Norint nustatyti, ar privačios šalys dėl mainų sandorių įgijo ekonominį pranašumą, reikia įvertinti ir tarpusavyje palyginti išmainytų sklypų rinkos vertę. Jeigu dėl mainų sandorio perduodama valstybinė miško žemė, kurios vertė yra didesnė negu atiduodamos privačios miško žemės, tai privačiai šaliai bus suteiktas ekonominis pranašumas.

| (144) | Kaip paaiškinta 16 konstatuojamojoje dalyje, vykdant tuos mainus administracinės kainos buvo apskaičiuotos remiantis Potvarkiu dėl bazinių kainų. ETT pripažino, kad kai nacionalinėje teisėje įtvirtinamos valdžios institucijų parduodamos žemės rinkos vertės apskaičiavimo taisyklės, tam, kad šios taisyklės atitiktų Sutarties 107 straipsnį, jas taikant visais atvejais turi būti gaunama kiek įmanoma rinkos vertę atitinkanti administracinė kaina (83). Kadangi ši rinkos vertė yra teorinė, kainos kitimo marža, gauta palyginus su teorine kaina, bus toleruojama (84). |
| --- | --- |

(144)

Kaip paaiškinta 16 konstatuojamojoje dalyje, vykdant tuos mainus administracinės kainos buvo apskaičiuotos remiantis Potvarkiu dėl bazinių kainų. ETT pripažino, kad kai nacionalinėje teisėje įtvirtinamos valdžios institucijų parduodamos žemės rinkos vertės apskaičiavimo taisyklės, tam, kad šios taisyklės atitiktų Sutarties 107 straipsnį, jas taikant visais atvejais turi būti gaunama kiek įmanoma rinkos vertę atitinkanti administracinė kaina (83). Kadangi ši rinkos vertė yra teorinė, kainos kitimo marža, gauta palyginus su teorine kaina, bus toleruojama (84).

| (145) | Bulgarijos valdžios institucijų paprašyta pateikti informacijos apie administracines kainas, naudotas nagrinėjamuoju laikotarpiu vykdant 132 mainų sandorius, taip pat apie tų pačių sandorių rinkos kainas. Komisija Bulgarijos valdžios institucijų paprašė nustatant sklypų rinkos vertę taip pat atsižvelgti į bet kokius ankstesnius ar vėlesnius sandorius, susijusius su tais pat miško sklypais. Taigi, nors Komisija mano, kad vertinant, ar vykdant sandorius galimai buvo suteikta valstybės pagalba, išmainytų miško sklypų kilmės vieta nėra svarbi, į informaciją apie kainas, kai tik ji turėta, buvo atsižvelgta. |
| --- | --- |

(145)

Bulgarijos valdžios institucijų paprašyta pateikti informacijos apie administracines kainas, naudotas nagrinėjamuoju laikotarpiu vykdant 132 mainų sandorius, taip pat apie tų pačių sandorių rinkos kainas. Komisija Bulgarijos valdžios institucijų paprašė nustatant sklypų rinkos vertę taip pat atsižvelgti į bet kokius ankstesnius ar vėlesnius sandorius, susijusius su tais pat miško sklypais. Taigi, nors Komisija mano, kad vertinant, ar vykdant sandorius galimai buvo suteikta valstybės pagalba, išmainytų miško sklypų kilmės vieta nėra svarbi, į informaciją apie kainas, kai tik ji turėta, buvo atsižvelgta.

| (146) | Bulgarijos valdžios institucijos nurodė tas pačias problemas dėl duomenų, kuriuos jos galėjo pateikti apie rinkos kainas, patikimumo (85). Tačiau kartu jos nurodė, kad pateikta informacija yra tiksliausi rinkos kainų įverčiai (86). Komisija mano, kad tie duomenys yra pakankamai patikimas konkrečių sklypų realios (t. y. sąžiningos) rinkos vertės įvertis. |
| --- | --- |

(146)

Bulgarijos valdžios institucijos nurodė tas pačias problemas dėl duomenų, kuriuos jos galėjo pateikti apie rinkos kainas, patikimumo (85). Tačiau kartu jos nurodė, kad pateikta informacija yra tiksliausi rinkos kainų įverčiai (86). Komisija mano, kad tie duomenys yra pakankamai patikimas konkrečių sklypų realios (t. y. sąžiningos) rinkos vertės įvertis.

| (147) | Analizuojant duomenis paaiškėjo, kad nustatant privačių sklypų administracines kainas sistemingai buvo nustatoma per didelė konkrečios miško žemės vertė, palyginti su rinkos verte (87), o su valstybine miško žeme susijusi padėtis buvo kiek kitokia, nes abiem atvejais vertė buvo nustatyta per didelė ir per maža. Atitinkamai nustatant, ar pagalbos gavėjams mainų sandoriais suteiktas pranašumas, paprasčiausiai lyginant valstybinio sklypo ir privataus sklypo, į kurį ji mainoma, rinkos kainas mainų metu būtų nepakankamai atsižvelgta į tai, kad pastaroji buvo sistemingai per brangiai įvertinama. Todėl Komisija nustatė formulę, kurią taikant mainais suteiktam pranašumui tinkamai įvertinti atsižvelgiama į administracines kainas, naudotas per pirmą sandorį. Taikant tą formulę, kuri nustatyta jau sprendime pradėti tyrimo procedūrą, reikia apskaičiuoti šias sumas:






  i) | privataus miško žemės sklypo tikrosios rinkos kainos ir to sklypo administracinės kainos, nustatytos pagal Potvarkį dėl bazinių kainų, skirtumą; |
| --- | --- | --- |

(147)

Analizuojant duomenis paaiškėjo, kad nustatant privačių sklypų administracines kainas sistemingai buvo nustatoma per didelė konkrečios miško žemės vertė, palyginti su rinkos verte (87), o su valstybine miško žeme susijusi padėtis buvo kiek kitokia, nes abiem atvejais vertė buvo nustatyta per didelė ir per maža. Atitinkamai nustatant, ar pagalbos gavėjams mainų sandoriais suteiktas pranašumas, paprasčiausiai lyginant valstybinio sklypo ir privataus sklypo, į kurį ji mainoma, rinkos kainas mainų metu būtų nepakankamai atsižvelgta į tai, kad pastaroji buvo sistemingai per brangiai įvertinama. Todėl Komisija nustatė formulę, kurią taikant mainais suteiktam pranašumui tinkamai įvertinti atsižvelgiama į administracines kainas, naudotas per pirmą sandorį. Taikant tą formulę, kuri nustatyta jau sprendime pradėti tyrimo procedūrą, reikia apskaičiuoti šias sumas:

i)

privataus miško žemės sklypo tikrosios rinkos kainos ir to sklypo administracinės kainos, nustatytos pagal Potvarkį dėl bazinių kainų, skirtumą;

| ii) | valstybinio miško žemės sklypo tikrosios rinkos kainos ir to sklypo administracinės kainos, nustatytos pagal Potvarkį dėl bazinių kainų, skirtumą. |
| --- | --- |

ii)

valstybinio miško žemės sklypo tikrosios rinkos kainos ir to sklypo administracinės kainos, nustatytos pagal Potvarkį dėl bazinių kainų, skirtumą.

Būtų laikoma, kad suteiktas pranašumas, jeigu iš pagal ii punktą gautos vertės atėmus pagal i punktą gautą vertę būtų gautas teigiamas dydis.

Tačiau, nustatant, ar mainų sandoriu suteiktas pranašumas, reikėtų atsižvelgti į bet kokią piniginę kompensaciją, vienos šalies sumokėtą kitai šaliai padengiant dviejų mainų sandorio sklypų administracinių kainų skirtumą.

| (148) | Taikydama šią formulę Bulgarijos valdžios institucijų pateiktiems duomenims apie išmainytų miško žemės sklypų sąžiningas rinkos vertes ir administracines kainas, Komisija konstatuoja, kad beveik 80 % mainų sandorių, vykdytų nagrinėjamuoju laikotarpiu, jų dalyviams buvo suteiktas pranašumas, kaip parodyta 4 lentelėje.

  4   lentelė


  Mainams naudotų administracinių kainų ir Bulgarijos valdžios institucijų pateiktų rinkos kainų palyginimas










  Mainų sandoriai | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | Iš viso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suteiktas pranašumas (atvejų skaičius) | 18 | 48 | 38 | 104 |
| Procentinė visų mainų dalis | 78 % | 77 % | 81 % | 79 % |
| Įvykdytų mainų skaičius | 23 | 62 | 47 | 132 |

(148)

Taikydama šią formulę Bulgarijos valdžios institucijų pateiktiems duomenims apie išmainytų miško žemės sklypų sąžiningas rinkos vertes ir administracines kainas, Komisija konstatuoja, kad beveik 80 % mainų sandorių, vykdytų nagrinėjamuoju laikotarpiu, jų dalyviams buvo suteiktas pranašumas, kaip parodyta 4 lentelėje.

4   lentelė

Mainams naudotų administracinių kainų ir Bulgarijos valdžios institucijų pateiktų rinkos kainų palyginimas

Mainų sandoriai

2007 m.

2008 m.

2009 m.

Iš viso

Suteiktas pranašumas (atvejų skaičius)

18

48

38

104

Procentinė visų mainų dalis

78 %

77 %

81 %

79 %

Įvykdytų mainų skaičius

23

62

47

132

| (149) | Iš pirmiau pateiktų duomenų matyti, kad administracinės kainos, nustatytos mainų sandorių tikslais pagal Potvarkį dėl bazinių kainų, nepakankamai atspindi tikrąją tų miško sklypų rinkos vertę. |
| --- | --- |

(149)

Iš pirmiau pateiktų duomenų matyti, kad administracinės kainos, nustatytos mainų sandorių tikslais pagal Potvarkį dėl bazinių kainų, nepakankamai atspindi tikrąją tų miško sklypų rinkos vertę.

| (150) | Toks ginčijamiems mainų sandoriams naudojamų administracinių kainų ir sklypų rinkos kainų neatitikimas atsiranda, viena vertus, dėl to, kad pagrindinė pagal Potvarkį dėl bazinių kainų taikoma metodika nepakankamai atspindi kriterijus, kurie rinkos dalyviui būtų svarbūs vertinant mainomus miško žemės sklypus, be to, jiems netaikomas tinkamas svorinis koeficientas. Pirma, vidutinė Potvarkio dėl bazinių kainų 1 priede nurodyta žemės vertė pagal žemės, kurioje tapačios sąlygos augalams augti, kategorijas, naudojama nustatant bazinę žemės vertę (žr. 18 konstatuojamąją dalį), turėjo būti nustatyta remiantis bazinėmis rinkos kainomis arba valstybinių miškų apskaita, bet iš tikrųjų ją nustatė ekspertai, remdamiesi nedideliu skaičiumi rinkos šaltinių. |
| --- | --- |

(150)

Toks ginčijamiems mainų sandoriams naudojamų administracinių kainų ir sklypų rinkos kainų neatitikimas atsiranda, viena vertus, dėl to, kad pagrindinė pagal Potvarkį dėl bazinių kainų taikoma metodika nepakankamai atspindi kriterijus, kurie rinkos dalyviui būtų svarbūs vertinant mainomus miško žemės sklypus, be to, jiems netaikomas tinkamas svorinis koeficientas. Pirma, vidutinė Potvarkio dėl bazinių kainų 1 priede nurodyta žemės vertė pagal žemės, kurioje tapačios sąlygos augalams augti, kategorijas, naudojama nustatant bazinę žemės vertę (žr. 18 konstatuojamąją dalį), turėjo būti nustatyta remiantis bazinėmis rinkos kainomis arba valstybinių miškų apskaita, bet iš tikrųjų ją nustatė ekspertai, remdamiesi nedideliu skaičiumi rinkos šaltinių.

| (151) | Antra, koeficientai ir vertės padidėjimo sumos, naudotos siekiant atsižvelgti į tam tikrus miško žemės požymius, kai skaičiuojama bazinė tos žemės vertė, aprašyti 18 ir 26 konstatuojamosiose dalyse, labiau yra administracinis supaprastinimas negu siekis tiksliai išmatuoti ekonominę vertę, kurią panašioje vietoje esantis hipotetinis rinkos dalyvis nustatytų tokiems požymiams. Iš tikrųjų Bulgarijos valdžios institucijos pateikė ekonominių duomenų tų potvarkyje nustatytų koeficientų ir vertės padidėjimo sumų dydžiui pagrįsti. |
| --- | --- |

(151)

Antra, koeficientai ir vertės padidėjimo sumos, naudotos siekiant atsižvelgti į tam tikrus miško žemės požymius, kai skaičiuojama bazinė tos žemės vertė, aprašyti 18 ir 26 konstatuojamosiose dalyse, labiau yra administracinis supaprastinimas negu siekis tiksliai išmatuoti ekonominę vertę, kurią panašioje vietoje esantis hipotetinis rinkos dalyvis nustatytų tokiems požymiams. Iš tikrųjų Bulgarijos valdžios institucijos pateikė ekonominių duomenų tų potvarkyje nustatytų koeficientų ir vertės padidėjimo sumų dydžiui pagrįsti.

| (152) | Kita vertus, net jeigu taikant Potvarkyje dėl bazinių kainų nustatytą metodiką pradžioje buvo gautos mainomos miško žemės rinkos kainos, quod non, vidutinės kainos, koeficientai ir vertės padidėjimo sumos per nagrinėjamąjį laikotarpį nebuvo nė karto atnaujintos, kad tinkamai atspindėtų vėlesnį rinkos kainų svyravimą. Remiantis teismo praktika (88), kai žemės kainos labai kyla, taikant administracinius valdžios institucijų parduodamos žemės kainos skaičiavimo metodus tos kainos turi būti nuolat atnaujinamos, kad pirkėjo faktiškai mokama žemės kaina kiek įmanoma atitiktų tos žemės rinkos kainą. Per preliminaraus tyrimo etapą Bulgarijos valdžios institucijos paaiškino, kad, pagal Potvarkio dėl bazinių kainų 7 straipsnio 1 dalį ir 32 straipsnį, tame potvarkyje nustatyti koeficientai, taikomi skaičiuojant administracines kainas, turėjo būti atnaujinami kasmet. Be to, remiantis Bulgarijos valdžios institucijų pateikta medžiaga, per nagrinėjamąjį laikotarpį miško žemės kainos labai kilo. Nepaisant to, per tą laikotarpį kainos nebuvo atnaujintos, kaip numatyta tame potvarkyje. Bulgarijos valdžios institucijos 2010 m. atsižvelgdamos į naujausius rinkos pokyčius atnaujino tik vidutines kainas, koeficientus ir vertės padidėjimo sumas, naudotas nustatant administracines kainas. |
| --- | --- |

(152)

Kita vertus, net jeigu taikant Potvarkyje dėl bazinių kainų nustatytą metodiką pradžioje buvo gautos mainomos miško žemės rinkos kainos, quod non, vidutinės kainos, koeficientai ir vertės padidėjimo sumos per nagrinėjamąjį laikotarpį nebuvo nė karto atnaujintos, kad tinkamai atspindėtų vėlesnį rinkos kainų svyravimą. Remiantis teismo praktika (88), kai žemės kainos labai kyla, taikant administracinius valdžios institucijų parduodamos žemės kainos skaičiavimo metodus tos kainos turi būti nuolat atnaujinamos, kad pirkėjo faktiškai mokama žemės kaina kiek įmanoma atitiktų tos žemės rinkos kainą. Per preliminaraus tyrimo etapą Bulgarijos valdžios institucijos paaiškino, kad, pagal Potvarkio dėl bazinių kainų 7 straipsnio 1 dalį ir 32 straipsnį, tame potvarkyje nustatyti koeficientai, taikomi skaičiuojant administracines kainas, turėjo būti atnaujinami kasmet. Be to, remiantis Bulgarijos valdžios institucijų pateikta medžiaga, per nagrinėjamąjį laikotarpį miško žemės kainos labai kilo. Nepaisant to, per tą laikotarpį kainos nebuvo atnaujintos, kaip numatyta tame potvarkyje. Bulgarijos valdžios institucijos 2010 m. atsižvelgdamos į naujausius rinkos pokyčius atnaujino tik vidutines kainas, koeficientus ir vertės padidėjimo sumas, naudotas nustatant administracines kainas.

| (153) | Atitinkamai Komisija konstatuoja, kad mainų sandoriais ekonominis pranašumas žemės mainų pagalbos gavėjams suteiktas tais atvejais, kai naudotos administracinės kainos neatitiko mainomos žemės rinkos kainos. |
| --- | --- |

(153)

Atitinkamai Komisija konstatuoja, kad mainų sandoriais ekonominis pranašumas žemės mainų pagalbos gavėjams suteiktas tais atvejais, kai naudotos administracinės kainos neatitiko mainomos žemės rinkos kainos.

6.1.4.   
  De minimis pagalba

| (154) | Galiausiai paminėtina, kad tais atvejais, kai individualiems mainų sandorių pagalbos gavėjams suteiktas pranašumas neviršijo Komisijos reglamente (ES) Nr. 1407/2013 (89) nurodytų ribų, tas pranašumas nelaikomas valstybės pagalba, taigi nedraudžiamas pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, jeigu įvykdomos visos tame reglamente nustatytos sąlygos. |
| --- | --- |

(154)

Galiausiai paminėtina, kad tais atvejais, kai individualiems mainų sandorių pagalbos gavėjams suteiktas pranašumas neviršijo Komisijos reglamente (ES) Nr. 1407/2013 (89) nurodytų ribų, tas pranašumas nelaikomas valstybės pagalba, taigi nedraudžiamas pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, jeigu įvykdomos visos tame reglamente nustatytos sąlygos.

| (155) | Remiantis Bulgarijos valdžios institucijų pateiktais kiekybiniais duomenimis, atrodytų, kad daugeliu atvejų (90) mainų sandorių dalyvių gauta pagalbos suma yra mažesnė negu 200 000 EUR de minimis riba. |
| --- | --- |

(155)

Remiantis Bulgarijos valdžios institucijų pateiktais kiekybiniais duomenimis, atrodytų, kad daugeliu atvejų (90) mainų sandorių dalyvių gauta pagalbos suma yra mažesnė negu 200 000 EUR de minimis riba.

6.1.5.   Išvada dėl pagalbos buvimo

| (156) | Atsižvelgdama į tai, kas pasakyta, Komisija konstatuoja, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Bulgarijos valdžios institucijų vykdyti mainai valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį yra tais atvejais, kai to sandorio šalis yra įmonė pagal tas nuostatas, sandoriams naudotos administracinės kainos neatitinka rinkos kainų ir neįvykdytos Reglamente (EB) Nr. 1407/2013 išdėstytos de minimis sąlygos. |
| --- | --- |

(156)

Atsižvelgdama į tai, kas pasakyta, Komisija konstatuoja, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Bulgarijos valdžios institucijų vykdyti mainai valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį yra tais atvejais, kai to sandorio šalis yra įmonė pagal tas nuostatas, sandoriams naudotos administracinės kainos neatitinka rinkos kainų ir neįvykdytos Reglamente (EB) Nr. 1407/2013 išdėstytos de minimis sąlygos.

6.2.   PRIEMONĖS TEISĖTUMAS

| (157) | Bulgarijos Respublika, nepranešusi apie tuos mainų sandorius prieš juos įvykdydama, nevykdė Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytos prievolės. Taigi tie mainų sandoriai yra neteisėtai suteikta valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(157)

Bulgarijos Respublika, nepranešusi apie tuos mainų sandorius prieš juos įvykdydama, nevykdė Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatytos prievolės. Taigi tie mainų sandoriai yra neteisėtai suteikta valstybės pagalba.

6.3.   PAGALBOS SUDERINAMUMAS

| (158) | Nors Bulgarijos valdžios institucijų buvo prašyta pateikti informacijos apie galimą tų mainų sandorių suderinamumą su vidaus rinka, jos laikėsi savo argumentų, kad tie mainai nedaro poveikio Sąjungos vidaus prekybai ir, vadinasi, nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(158)

Nors Bulgarijos valdžios institucijų buvo prašyta pateikti informacijos apie galimą tų mainų sandorių suderinamumą su vidaus rinka, jos laikėsi savo argumentų, kad tie mainai nedaro poveikio Sąjungos vidaus prekybai ir, vadinasi, nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

| (159) | Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad pagalbos suderinamumo su vidaus rinka, nukrypstant nuo Sutarties 107 straipsnio 1 dalies, našta iš esmės tenka atitinkamai valstybei narei, ir ji turi įrodyti, kad nukrypti leidžiančios nuostatos sąlygos įvykdytos (91). |
| --- | --- |

(159)

Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad pagalbos suderinamumo su vidaus rinka, nukrypstant nuo Sutarties 107 straipsnio 1 dalies, našta iš esmės tenka atitinkamai valstybei narei, ir ji turi įrodyti, kad nukrypti leidžiančios nuostatos sąlygos įvykdytos (91).

| (160) | Bet kuriuo atveju Komisija pažymi, jog nepanašu, kad būtų kokių nors prima facie priežasčių manyti, kad mainų sandoriai yra suderinami su vidaus rinka – nei remiantis tiesiogiai Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a ir c punktais, nei tomis nuostatomis pagrįstomis gairėmis. |
| --- | --- |

(160)

Bet kuriuo atveju Komisija pažymi, jog nepanašu, kad būtų kokių nors prima facie priežasčių manyti, kad mainų sandoriai yra suderinami su vidaus rinka – nei remiantis tiesiogiai Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a ir c punktais, nei tomis nuostatomis pagrįstomis gairėmis.

| (161) | Taigi, Bendrijos valstybės pagalbos žemės ūkio ir miškų sektoriuose gairės (Miškų sektoriaus gairės) negali būti naudojamos kaip mainų sistemos suderinamumo pagrindas, nes jos taikomos tik gyviems medžiams ir jų natūraliai aplinkai miškuose ir kitoje miškingoje žemėje, įskaitant priemones, kuriomis palaikomos ir gerinamos ekologinės ir apsauginės miškų funkcijos, ir priemones, kuriomis skatinama miškų poilsinė paskirtis ir socialiniai bei kultūrinai aspektai. Be to, išlaidos, padengtos vykdant mainus suteikta pagalba, nedera su pagalbos skyrimo kriterijus atitinkančių išlaidų apibrėžtimi Miškų sektoriaus gairėse (92), nes privačioms šalims nei įstatymais nei sutartimis nenustatytos prievolės per mainus gautą žemę naudoti kaip draustinį. Priešingai, visos šalys turi teisę prašyti pakeisti miško žemės naudojimo paskirtį ir paversti ją žeme statyboms, o kelios šalys taip ir padarė. |
| --- | --- |

(161)

Taigi, Bendrijos valstybės pagalbos žemės ūkio ir miškų sektoriuose gairės (Miškų sektoriaus gairės) negali būti naudojamos kaip mainų sistemos suderinamumo pagrindas, nes jos taikomos tik gyviems medžiams ir jų natūraliai aplinkai miškuose ir kitoje miškingoje žemėje, įskaitant priemones, kuriomis palaikomos ir gerinamos ekologinės ir apsauginės miškų funkcijos, ir priemones, kuriomis skatinama miškų poilsinė paskirtis ir socialiniai bei kultūrinai aspektai. Be to, išlaidos, padengtos vykdant mainus suteikta pagalba, nedera su pagalbos skyrimo kriterijus atitinkančių išlaidų apibrėžtimi Miškų sektoriaus gairėse (92), nes privačioms šalims nei įstatymais nei sutartimis nenustatytos prievolės per mainus gautą žemę naudoti kaip draustinį. Priešingai, visos šalys turi teisę prašyti pakeisti miško žemės naudojimo paskirtį ir paversti ją žeme statyboms, o kelios šalys taip ir padarė.

| (162) | Suderinamumo pagrindu negali būti ir 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairės. Komisija pažymi, kad šiuo atžvilgiu Bulgarijos valdžios institucijos ėmėsi mainų ne tam, kad konkrečiai prisidėtų prie regioninės plėtros. Be to, pagalbos skyrimo kriterijus atitinkančios išlaidos buvo neapibrėžtos, taip pat buvo nenustatyta, kaip būtų kontroliuojamas skatinamasis pagalbos poveikis ir kaip būtų užtikrinta, kad būtų taikomos viršutinės regioninės pagalbos ribos. |
| --- | --- |

(162)

Suderinamumo pagrindu negali būti ir 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairės. Komisija pažymi, kad šiuo atžvilgiu Bulgarijos valdžios institucijos ėmėsi mainų ne tam, kad konkrečiai prisidėtų prie regioninės plėtros. Be to, pagalbos skyrimo kriterijus atitinkančios išlaidos buvo neapibrėžtos, taip pat buvo nenustatyta, kaip būtų kontroliuojamas skatinamasis pagalbos poveikis ir kaip būtų užtikrinta, kad būtų taikomos viršutinės regioninės pagalbos ribos.

| (163) | Galiausiai per diskusijas iki sprendimo pradėti tyrimo procedūrą priėmimo Bulgarijos valdžios institucijos teigė, kad mainais siekta viešosios politikos tikslo sutelkti miško žemės nuosavybę. Bet jeigu būtų galima nustatyti, kad miško žemės sutelkimas yra bendro intereso tikslas, quod non, Bulgarijos valdžios institucijos neįrodė, kad suteikta pagalba buvo būtina šiam tikslui pasiekti, taip pat neįrodė, kad buvo pasirinktos tinkamiausios priemonės. |
| --- | --- |

(163)

Galiausiai per diskusijas iki sprendimo pradėti tyrimo procedūrą priėmimo Bulgarijos valdžios institucijos teigė, kad mainais siekta viešosios politikos tikslo sutelkti miško žemės nuosavybę. Bet jeigu būtų galima nustatyti, kad miško žemės sutelkimas yra bendro intereso tikslas, quod non, Bulgarijos valdžios institucijos neįrodė, kad suteikta pagalba buvo būtina šiam tikslui pasiekti, taip pat neįrodė, kad buvo pasirinktos tinkamiausios priemonės.

| (164) | Jos taip pat neįrodė, jog pasirinktomis priemonėmis buvo užtikrinta, kad pagalbos būtų suteikta tik tiek, kiek yra būtina privačias šalis paskatinti dalyvauti mainų sandoriuose. Tai, be visa kita, akivaizdu iš to, kad administracinės kainos, nustatytos taikant nurodytą metodiką, labai svyravo. Lyginant su rinkos kainomis, kurias pateikė Bulgarijos valdžios institucijos, šios administracinės kainos nėra sistemingai panašia procentine dalimi didesnės arba mažesnės už rinkos kainas. Jeigu pavyzdžiu imami 2007 m. sandoriai, privačių sklypų rinkos kainų ir administracinių kainų skirtumas svyravo nuo –503,97 iki +89,91 % (93) |
| --- | --- |

(164)

Jos taip pat neįrodė, jog pasirinktomis priemonėmis buvo užtikrinta, kad pagalbos būtų suteikta tik tiek, kiek yra būtina privačias šalis paskatinti dalyvauti mainų sandoriuose. Tai, be visa kita, akivaizdu iš to, kad administracinės kainos, nustatytos taikant nurodytą metodiką, labai svyravo. Lyginant su rinkos kainomis, kurias pateikė Bulgarijos valdžios institucijos, šios administracinės kainos nėra sistemingai panašia procentine dalimi didesnės arba mažesnės už rinkos kainas. Jeigu pavyzdžiu imami 2007 m. sandoriai, privačių sklypų rinkos kainų ir administracinių kainų skirtumas svyravo nuo –503,97 iki +89,91 % (93)

| (165) | Galiausiai Bulgarijos valdžios institucijos neįrodė, kad mainų sandoriais konkurencija nebuvo iškraipyta tiek, kad prieštarautų bendram interesui. Atitinkamai mainų sandorių negalima laikyti suderinamais su vidaus rinka tiesiogiai pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(165)

Galiausiai Bulgarijos valdžios institucijos neįrodė, kad mainų sandoriais konkurencija nebuvo iškraipyta tiek, kad prieštarautų bendram interesui. Atitinkamai mainų sandorių negalima laikyti suderinamais su vidaus rinka tiesiogiai pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

| (166) | Taigi, Komisija konstatuoja, kad vykdant mainų sandorius suteikta pagalba negali būti laikoma suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(166)

Taigi, Komisija konstatuoja, kad vykdant mainų sandorius suteikta pagalba negali būti laikoma suderinama su vidaus rinka.

7.   SUSIGRĄŽINIMAS

| (167) | Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad, jeigu neteisėtai suteikta valstybės pagalba pripažįstama nesuderinama su bendrąja rinka, pagalbą reikia susigrąžinti iš jos gavėjų, nebent tai prieštarautų bendrajam teisės principui. To reglamento 14 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad pagalba turi būti susigrąžinta, įskaitant palūkanas nuo neteisėtos pagalbos patekimo pas pagalbos gavėją dienos iki veiksmingo jos susigrąžinimo dienos. Galiausiai to reglamento 14 straipsnio 3 dalyje teigiama, kad pagalba išieškoma nedelsiant ir pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę nustatytas procedūras, jeigu jos leidžia nedelsiant ir veiksmingai įvykdyti Komisijos sprendimą. |
| --- | --- |

(167)

Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad, jeigu neteisėtai suteikta valstybės pagalba pripažįstama nesuderinama su bendrąja rinka, pagalbą reikia susigrąžinti iš jos gavėjų, nebent tai prieštarautų bendrajam teisės principui. To reglamento 14 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad pagalba turi būti susigrąžinta, įskaitant palūkanas nuo neteisėtos pagalbos patekimo pas pagalbos gavėją dienos iki veiksmingo jos susigrąžinimo dienos. Galiausiai to reglamento 14 straipsnio 3 dalyje teigiama, kad pagalba išieškoma nedelsiant ir pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę nustatytas procedūras, jeigu jos leidžia nedelsiant ir veiksmingai įvykdyti Komisijos sprendimą.

| (168) | Susigrąžinimo tikslas būna pasiektas, kai konkrečią neteisėtą pagalbą gavusios įmonės ją grąžina kartu su atitinkamomis palūkanomis. Sugrąžindamas pagalbą gavėjas netenka turėto pranašumo prieš savo konkurentus rinkoje ir atkuriama prieš pagalbos išmokėjimą buvusi padėtis (94). Nors valstybės narės gali pasirinkti, kokiais būdais vykdys savo prievolę susigrąžinti neteisėtą pagalbą, pasirinktos priemonės negali daryti neigiamo poveikio Sąjungos teisės taikymo sričiai ir veiksmingumui. Valstybė narė susigrąžinimo prievolę gali įvykdyti tik tuo atveju, jeigu pasirinkti būdai tinka atkurti įprastas konkurencijos sąlygas, kurios buvo iškraipytos suteikus neteisėtą pagalbą, ir dera su atitinkamomis Sąjungos teisės nuostatomis (95). |
| --- | --- |

(168)

Susigrąžinimo tikslas būna pasiektas, kai konkrečią neteisėtą pagalbą gavusios įmonės ją grąžina kartu su atitinkamomis palūkanomis. Sugrąžindamas pagalbą gavėjas netenka turėto pranašumo prieš savo konkurentus rinkoje ir atkuriama prieš pagalbos išmokėjimą buvusi padėtis (94). Nors valstybės narės gali pasirinkti, kokiais būdais vykdys savo prievolę susigrąžinti neteisėtą pagalbą, pasirinktos priemonės negali daryti neigiamo poveikio Sąjungos teisės taikymo sričiai ir veiksmingumui. Valstybė narė susigrąžinimo prievolę gali įvykdyti tik tuo atveju, jeigu pasirinkti būdai tinka atkurti įprastas konkurencijos sąlygas, kurios buvo iškraipytos suteikus neteisėtą pagalbą, ir dera su atitinkamomis Sąjungos teisės nuostatomis (95).

| (169) | Taigi, atsižvelgiant į tai, kad buvo nustatyta, jog Bulgarijos Respublika mainų sandoriais neteisėtai suteikė valstybės pagalbą, tą pagalbą turi būti reikalaujama susigrąžinti iš tų sandorių dalyvių. |
| --- | --- |

(169)

Taigi, atsižvelgiant į tai, kad buvo nustatyta, jog Bulgarijos Respublika mainų sandoriais neteisėtai suteikė valstybės pagalbą, tą pagalbą turi būti reikalaujama susigrąžinti iš tų sandorių dalyvių.

7.1.   PAGALBOS GAVĖJŲ, IŠ KURIŲ TURI BŪTI SUSIGRĄŽINTA PAGALBA, NUSTATYMAS

| (170) | Neteisėta ir nesuderinama pagalba turi būti susigrąžinta iš įmonių, kurios faktiškai turėjo iš to naudos (96). Tačiau, kai Komisija negali pačiame sprendime nustatyti visų įmonių, kurios gavo neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą, tai pradėdama įgyvendinimo procesą turi padaryti susijusi valstybė narė, kuri turi nagrinėti kiekvienos susijusios įmonės padėtį atskirai (97). |
| --- | --- |

(170)

Neteisėta ir nesuderinama pagalba turi būti susigrąžinta iš įmonių, kurios faktiškai turėjo iš to naudos (96). Tačiau, kai Komisija negali pačiame sprendime nustatyti visų įmonių, kurios gavo neteisėtą ir nesuderinamą pagalbą, tai pradėdama įgyvendinimo procesą turi padaryti susijusi valstybė narė, kuri turi nagrinėti kiekvienos susijusios įmonės padėtį atskirai (97).

| (171) | Šiuo atveju galimi nesuderinamos valstybės pagalbos gavėjai yra tie fiziniai ir juridiniai asmenys, kurie dalyvavo 132 mainų sandoriuose, per nagrinėjamąjį laikotarpį vykdytuose su Bulgarijos valstybės institucijomis. Bulgarijos valdžios institucijos iš šios grupės turėtų atimti tuos fizinius ir juridinius asmenis, kurie nėra „įmonės“ pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, taip pat tuos asmenis, kurių dėl mainų sandorių įgytas visas pranašumas nebuvo didesnis už De minimis reglamente nustatytas ribas, jeigu tik tie sandoriai taip pat atitinka kitas tame reglamente nustatytas sąlygas. Likę mainų sandoriuose dalyvavę fiziniai ir juridiniai asmenys turėtų būti laikomi neteisėtai suteiktos valstybės pagalbos gavėjais ir iš jų Bulgarijos valdžios institucijos turi susigrąžinti dėl tų sandorių įgytą pranašumą. |
| --- | --- |

(171)

Šiuo atveju galimi nesuderinamos valstybės pagalbos gavėjai yra tie fiziniai ir juridiniai asmenys, kurie dalyvavo 132 mainų sandoriuose, per nagrinėjamąjį laikotarpį vykdytuose su Bulgarijos valstybės institucijomis. Bulgarijos valdžios institucijos iš šios grupės turėtų atimti tuos fizinius ir juridinius asmenis, kurie nėra „įmonės“ pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, taip pat tuos asmenis, kurių dėl mainų sandorių įgytas visas pranašumas nebuvo didesnis už De minimis reglamente nustatytas ribas, jeigu tik tie sandoriai taip pat atitinka kitas tame reglamente nustatytas sąlygas. Likę mainų sandoriuose dalyvavę fiziniai ir juridiniai asmenys turėtų būti laikomi neteisėtai suteiktos valstybės pagalbos gavėjais ir iš jų Bulgarijos valdžios institucijos turi susigrąžinti dėl tų sandorių įgytą pranašumą.

7.2.   KIEKYBINIS PAGALBOS VERTINIMAS

| (172) | Iš Komisijos teisės aktais nereikalaujama nustatyti tikslią susigrąžintiną sumą, ypač, kai jai trūksta duomenų tam padaryti. Užtenka į Komisijos sprendimą įtraukti informaciją, kuria remdamasi valstybė narė galės be per didelio sunkumo nustatyti susigrąžintiną sumą (98). |
| --- | --- |

(172)

Iš Komisijos teisės aktais nereikalaujama nustatyti tikslią susigrąžintiną sumą, ypač, kai jai trūksta duomenų tam padaryti. Užtenka į Komisijos sprendimą įtraukti informaciją, kuria remdamasi valstybė narė galės be per didelio sunkumo nustatyti susigrąžintiną sumą (98).

| (173) | Kaip paaiškinta 147 konstatuojamojoje dalyje, Komisija mano, kad nustatydama nesuderinamos pagalbos, susigrąžintinos iš kiekvieno pagalbos gavėjo, sumą valstybė narė išeities tašku turėtų naudoti šią metodiką:






  i) | nustatyti privataus miško žemės sklypo tikrosios rinkos kainos ir to sklypo administracinės kainos, nustatytos pagal Potvarkį dėl bazinių kainų, skirtumą; |
| --- | --- | --- |

(173)

Kaip paaiškinta 147 konstatuojamojoje dalyje, Komisija mano, kad nustatydama nesuderinamos pagalbos, susigrąžintinos iš kiekvieno pagalbos gavėjo, sumą valstybė narė išeities tašku turėtų naudoti šią metodiką:

i)

nustatyti privataus miško žemės sklypo tikrosios rinkos kainos ir to sklypo administracinės kainos, nustatytos pagal Potvarkį dėl bazinių kainų, skirtumą;

| ii) | nustatyti valstybinio miško žemės sklypo tikrosios rinkos kainos ir to sklypo administracinės kainos, nustatytos pagal Potvarkį dėl bazinių kainų, skirtumą. |
| --- | --- |

ii)

nustatyti valstybinio miško žemės sklypo tikrosios rinkos kainos ir to sklypo administracinės kainos, nustatytos pagal Potvarkį dėl bazinių kainų, skirtumą.

Pradinė dėl mainų sandorių gauta valstybės pagalbos suma yra lygi pagal ii punktą gaunamai vertei, iš kurios atimama pagal i punktą gaunama vertė.

Ši pradinė suma turėtų būti koreguojama tais atvejais, kai didesnės administracinės vertės valstybinės žemės sklypai buvo išmainyti į mažesnės administracinės vertės privačios žemės sklypus. Pasak Bulgarijos valdžios institucijų, tais atvejais pagalbos gavėjas valstybei turėjo sumokėti kompensaciją, padengiančią tų sklypų vertės skirtumą. Taigi, pradinė pagalbos suma turėtų būti sumažinta kompensacijos, kurią pagalbos gavėjas sumokėjo Bulgarijos valdžios institucijoms, suma. Bulgarijos valdžios institucijos iš to pagalbos gavėjo turėtų susigrąžinti gautą sumą, kad panaikintų mainų sandoriais suteiktą pranašumą.

| (174) | Nustatant susijusių sklypų rinkos kainas, reikėtų visiškai atspindėti ekonominę tos žemės vertę mainų metu. Iš Bulgarijos valdžios institucijų 2008 m. rugpjūčio 29 d. pateiktos informacijos matyti, kad tam tikrais atvejais valstybei priklausančiuose miško žemės sklypuose iki mainų jau buvo pastatyti pastatai ir infrastruktūra, nors sklypas anksčiau nebuvo perklasifikuotas į žemę, kurioje leidžiamos statybos. Tokiais atvejais Komisija dažnai laikosi nuomonės, kad tokių pastatų ir (arba) infrastruktūros vertė taip pat turėtų būti visiškai atspindėta nustatant sklypo rinkos vertę. |
| --- | --- |

(174)

Nustatant susijusių sklypų rinkos kainas, reikėtų visiškai atspindėti ekonominę tos žemės vertę mainų metu. Iš Bulgarijos valdžios institucijų 2008 m. rugpjūčio 29 d. pateiktos informacijos matyti, kad tam tikrais atvejais valstybei priklausančiuose miško žemės sklypuose iki mainų jau buvo pastatyti pastatai ir infrastruktūra, nors sklypas anksčiau nebuvo perklasifikuotas į žemę, kurioje leidžiamos statybos. Tokiais atvejais Komisija dažnai laikosi nuomonės, kad tokių pastatų ir (arba) infrastruktūros vertė taip pat turėtų būti visiškai atspindėta nustatant sklypo rinkos vertę.

| (175) | Komisija pažymi, kad mainų metu Bulgarijos valdžios institucijos (99) jau turėjo informaciją apie administracines kainas, naudotas sudarant mainų sandorius, taip pat visas su tais sandoriais susijusių sklypų rinkos kainas, taigi Bulgarijos valdžios institucijoms neturėtų būti per daug sunku nustatyti susigrąžintinas sumas taikant 173 konstatuojamojoje dalyje aprašytą metodiką (100). |
| --- | --- |

(175)

Komisija pažymi, kad mainų metu Bulgarijos valdžios institucijos (99) jau turėjo informaciją apie administracines kainas, naudotas sudarant mainų sandorius, taip pat visas su tais sandoriais susijusių sklypų rinkos kainas, taigi Bulgarijos valdžios institucijoms neturėtų būti per daug sunku nustatyti susigrąžintinas sumas taikant 173 konstatuojamojoje dalyje aprašytą metodiką (100).

| (176) | Tačiau tais atvejais, kai Bulgarijos valdžios institucijoms gali kilti teisėtas susirūpinimas, kad metodika negali būti įgyvendinama arba ją taikant gaunama suma, kuri akivaizdžiai neatitinka pagalbos gavėjų gautos pagalbos sumos, jos gali nuspręsti pasitelkdamos nepriklausomą ekspertą, turintį kvalifikaciją atlikti tokius vertinimus ir pasirinktą skelbiant viešą konkursą, atlikti išmainytų sklypų rinkos kainų, buvusių sudarant sandorius, vertinimą. Nustatant to eksperto parinkimo procedūrą, net tais atvejais, kai sutarties vertė nėra didesnė už Sąjungos viešųjų pirkimų direktyvose nustatytas ribas, reikėtų laikytis skaidrumo ir vienodo požiūrio principų. Visų pirma, konkursas turi būti: i) tinkamai reklamuojamas; ii) pagrįstas objektyviais iš anksto žinomais atrankos kriterijais; ir iii) apimti informaciją, kad, po išankstinės atrankos etapo, galutinis sprendimas bus priimtas dalyvaujant Komisijos tarnybų atstovams. Tais išskirtiniais atvejais Bulgarijos valdžios institucijos privalo: i) nurodyti atitinkamą (-us) plotą (-us), ii) pateikti pagrindimą, kodėl tuo konkrečiu atveju reikia nepriklausomo eksperto vertinimo; ir iii) Komisijai pateikti pasiūlymą dėl nepriklausomo eksperto (atrinkto viešo konkurso tvarka), kurio kandidatūrai turi pritarti ir Komisija, ir Bulgarijos Respublika. |
| --- | --- |

(176)

Tačiau tais atvejais, kai Bulgarijos valdžios institucijoms gali kilti teisėtas susirūpinimas, kad metodika negali būti įgyvendinama arba ją taikant gaunama suma, kuri akivaizdžiai neatitinka pagalbos gavėjų gautos pagalbos sumos, jos gali nuspręsti pasitelkdamos nepriklausomą ekspertą, turintį kvalifikaciją atlikti tokius vertinimus ir pasirinktą skelbiant viešą konkursą, atlikti išmainytų sklypų rinkos kainų, buvusių sudarant sandorius, vertinimą. Nustatant to eksperto parinkimo procedūrą, net tais atvejais, kai sutarties vertė nėra didesnė už Sąjungos viešųjų pirkimų direktyvose nustatytas ribas, reikėtų laikytis skaidrumo ir vienodo požiūrio principų. Visų pirma, konkursas turi būti: i) tinkamai reklamuojamas; ii) pagrįstas objektyviais iš anksto žinomais atrankos kriterijais; ir iii) apimti informaciją, kad, po išankstinės atrankos etapo, galutinis sprendimas bus priimtas dalyvaujant Komisijos tarnybų atstovams. Tais išskirtiniais atvejais Bulgarijos valdžios institucijos privalo: i) nurodyti atitinkamą (-us) plotą (-us), ii) pateikti pagrindimą, kodėl tuo konkrečiu atveju reikia nepriklausomo eksperto vertinimo; ir iii) Komisijai pateikti pasiūlymą dėl nepriklausomo eksperto (atrinkto viešo konkurso tvarka), kurio kandidatūrai turi pritarti ir Komisija, ir Bulgarijos Respublika.

| (177) | Galiausiai, kadangi susigrąžinimo tikslas yra atkurti iki mainų sandorių įvykdymo dienos buvusią padėtį, Komisija mano, kad, atsižvelgiant į išskirtinį mainų susitarimų, susijusių su komercinėms reikmėms nenaudota miško žeme, pobūdį, Bulgarijos Respublika įvykdytų savo prievolę susigrąžinti neteisėtai suteiktą pagalbą panaikindama mainų sandorius ir atmainydama atitinkamus sklypus. Tačiau tuo būtų užtikrintas tik tinkamas susigrąžinimas, kai ir dėl valstybinės, ir dėl privačios miško žemės nuo mainų sandorio dienos nepadaryta jokių materialių pakeitimų. Tokiais atvejais Komisija apie atitinkamus sklypus turi būti informuota per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Bulgarijos Respublikai dienos, atitinkami mainai turi būti panaikinti ir įrodymai apie panaikinimo veiksmus turėtų būti pateikti per keturis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos. |
| --- | --- |

(177)

Galiausiai, kadangi susigrąžinimo tikslas yra atkurti iki mainų sandorių įvykdymo dienos buvusią padėtį, Komisija mano, kad, atsižvelgiant į išskirtinį mainų susitarimų, susijusių su komercinėms reikmėms nenaudota miško žeme, pobūdį, Bulgarijos Respublika įvykdytų savo prievolę susigrąžinti neteisėtai suteiktą pagalbą panaikindama mainų sandorius ir atmainydama atitinkamus sklypus. Tačiau tuo būtų užtikrintas tik tinkamas susigrąžinimas, kai ir dėl valstybinės, ir dėl privačios miško žemės nuo mainų sandorio dienos nepadaryta jokių materialių pakeitimų. Tokiais atvejais Komisija apie atitinkamus sklypus turi būti informuota per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Bulgarijos Respublikai dienos, atitinkami mainai turi būti panaikinti ir įrodymai apie panaikinimo veiksmus turėtų būti pateikti per keturis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą dienos.

| (178) | Visais atvejais, kai reikia atlikti susigrąžinimą, tas susigrąžinimas turi įsigalioti nuo to laiko, kai pagalbos gavėjams ėmė kauptis pranašumas, t. y. nuo teisės akto, kuriuo pagalbos gavėjams suteikta teisė savo privačios miško žemės sklypus išmainyti į valstybinės miško žemės sklypus, datos. |
| --- | --- |

(178)

Visais atvejais, kai reikia atlikti susigrąžinimą, tas susigrąžinimas turi įsigalioti nuo to laiko, kai pagalbos gavėjams ėmė kauptis pranašumas, t. y. nuo teisės akto, kuriuo pagalbos gavėjams suteikta teisė savo privačios miško žemės sklypus išmainyti į valstybinės miško žemės sklypus, datos.

| (179) | Į grąžintinas sumas įskaičiuojamos palūkanos, susidariusios nuo tos dienos, kai pagalbos gavėjai pradėjo naudotis pagalba, iki tos pagalbos faktinio susigrąžinimo dienos. Palūkanos turėtų būti skaičiuojamos nuo pagrindinės sumos ir susikaupusių palūkanų pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (101) V skyrių ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 271/2008 (102), kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 794/2004. |
| --- | --- |

(179)

Į grąžintinas sumas įskaičiuojamos palūkanos, susidariusios nuo tos dienos, kai pagalbos gavėjai pradėjo naudotis pagalba, iki tos pagalbos faktinio susigrąžinimo dienos. Palūkanos turėtų būti skaičiuojamos nuo pagrindinės sumos ir susikaupusių palūkanų pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 (101) V skyrių ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 271/2008 (102), kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 794/2004.

| (180) | Valstybės pagalbos sumų susigrąžinimo iš pavienių pagalbos gavėjų tvarkaraštis turėtų kuo labiau atitikti nurodytąjį pranešime apie susigrąžinimą (103). Nė vienu atveju galutiniai terminai neturėtų būti ilgesni, negu nustatyta 5 lentelėje.

  5   lentelė


  Susigrąžinimo tvarkaraštis







  Laikas | Veiksmas |
| --- | --- | --- |
| 1. | Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Bulgarijos Respublikai: |

(180)

Valstybės pagalbos sumų susigrąžinimo iš pavienių pagalbos gavėjų tvarkaraštis turėtų kuo labiau atitikti nurodytąjį pranešime apie susigrąžinimą (103). Nė vienu atveju galutiniai terminai neturėtų būti ilgesni, negu nustatyta 5 lentelėje.

5   lentelė

Susigrąžinimo tvarkaraštis

Laikas

Veiksmas

1.

Per du mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Bulgarijos Respublikai:

Bulgarijos Respublika privalo Komisiją informuoti apie priemones, planuojamas arba vykdomas šiam sprendimui įgyvendinti, visų pirma:

| i) | pateikti Komisijai visų su grąžinimu susijusių mainų sąrašą, nurodant šią informaciją;






  — | mainomų privataus ir valstybinio miško sklypų administracines ir rinkos kainas (remiantis informacija, Bulgarijos valdžios institucijų pateikta medžiagoje Nr. 2014/032997), informaciją apie papildomai sumokėtas kompensacijas, susijusias su kiekvienu sandoriu, ir gautą valstybės pagalbos sumą, kurią reikia susigrąžinti; |
| --- | --- | --- |

i)

pateikti Komisijai visų su grąžinimu susijusių mainų sąrašą, nurodant šią informaciją;

—

mainomų privataus ir valstybinio miško sklypų administracines ir rinkos kainas (remiantis informacija, Bulgarijos valdžios institucijų pateikta medžiagoje Nr. 2014/032997), informaciją apie papildomai sumokėtas kompensacijas, susijusias su kiekvienu sandoriu, ir gautą valstybės pagalbos sumą, kurią reikia susigrąžinti;

| — | kiekvieną sandorį sudariusios privačios šalies vardą, pavardę arba pavadinimą ir priežastis, dėl kurių šis pagalbos gavėjas laikomas arba nelaikomas įmone; |
| --- | --- |

—

kiekvieną sandorį sudariusios privačios šalies vardą, pavardę arba pavadinimą ir priežastis, dėl kurių šis pagalbos gavėjas laikomas arba nelaikomas įmone;

| ii) | nurodyti atvejus, kuriais susigrąžinimas bus vykdomas remiantis eksperto įvertintomis miško sklypų rinkos kainomis, buvusiomis vykdant mainus 176 konstatuojamoji dalis); |
| --- | --- |

ii)

nurodyti atvejus, kuriais susigrąžinimas bus vykdomas remiantis eksperto įvertintomis miško sklypų rinkos kainomis, buvusiomis vykdant mainus 176 konstatuojamoji dalis);

| iii) | nurodyti atvejus, kuriais susigrąžinimas bus vykdomas panaikinant mainų sandorius 177 konstatuojamoji dalis). |
| --- | --- |

iii)

nurodyti atvejus, kuriais susigrąžinimas bus vykdomas panaikinant mainų sandorius 177 konstatuojamoji dalis).

| 2. | Per keturis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Bulgarijos Respublikai: |
| --- | --- |

2.

Per keturis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Bulgarijos Respublikai:

dėl 1 punkto ii papunktyje nurodytų sklypų, Bulgarijos Respublika turėtų būti paskyrusi nepriklausomą ekspertą šių sklypų vertinimui atlikti. Tas ekspertas turėtų būti išrinktas atviro konkurso tvarka ir paskirtas susitarus su Komisija, kuriai Bulgarijos Respublika prieš tai pateikia pasiūlymą.

| 3. | Per septynis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Bulgarijos Respublikai: |
| --- | --- |

3.

Per septynis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Bulgarijos Respublikai:

Bulgarijos Respublika Komisijai turėtų pateikti nepriklausomo eksperto atlikto 1 punkto ii papunktyje nurodytų sklypų vertinimo ataskaitą.

| 4. | Per aštuonis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Bulgarijos Respublikai: |
| --- | --- |

4.

Per aštuonis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Bulgarijos Respublikai:

Bulgarijos Respublika visiems pagalbos gavėjams turėtų būti nusiuntusi vykdomuosius raštus sumoms išieškoti, kuriuose nurodomos tikslios susigrąžintinos pagalbos sumos.

| 5. | Per dvylika mėnesių nuo pranešimo apie šį sprendimą Bulgarijos Respublikai: |
| --- | --- |

5.

Per dvylika mėnesių nuo pranešimo apie šį sprendimą Bulgarijos Respublikai:

Bulgarijos Respublika turi būti įvykdžiusi susigrąžinimą visų atitinkamų mainų sandorių atžvilgiu.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalba, suteikta įmonėms 2007 m. sausio 1 d.–2009 m. sausio 27 d. valstybinės miško žemės ir privačios miško žemės mainų sandoriais, Bulgarijos Respublikos neteisėtai vykdytais pažeidžiant Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, yra nesuderinama su vidaus rinka.

2 straipsnis

Individuali pagalba, suteikta šio sprendimo 1 straipsnyje nurodytais sandoriais, nėra pagalba, jeigu teikimo metu ji atitiko Reglamento (EB) Nr. 994/98 2 straipsniu remiantis priimto ir tuo metu taikomo reglamento sąlygas.

3 straipsnis

1 straipsnyje nurodytais mainų sandoriais suteikta individuali pagalba, kuri jos suteikimo metu atitiko sąlygas, nustatytas reglamente, priimtame pagal Reglamento (EB) Nr. 994/98 1 straipsnį, arba pagal bet kurią kitą patvirtintą pagalbos schemą, yra suderinama su vidaus rinka, iki didžiausio pagalbos intensyvumo, taikomo tai pagalbos rūšiai.

4 straipsnis

1.   Bulgarijos Respublika iš pagalbos gavėjų susigrąžina nesuderinamą pagalbą, suteiktą pagal 1 straipsnį.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, nesuderinama pagalba iš pagalbos gavėjų gali būti susigrąžinta mainų sandorius panaikinant, kai su sandoriu susijusioje valstybinėje ir privačioje miško žemėje nuo to sandorio datos nebuvo padaryta jokių materialių pakeitimų.

3.   Į grąžintinas sumas įskaičiuojamos palūkanos, susidariusios nuo tos dienos, kai pagalbos gavėjai pradėjo naudotis pagalba, iki tos pagalbos susigrąžinimo dienos.

4.   Palūkanos skaičiuojamos nuo pagrindinės sumos ir susikaupusių palūkanų pagal Reglamento (EB) Nr. 794/2004 V skyrių ir Reglamentą (EB) Nr. 271/2008.

5.   Bulgarijos Respublika nuo šio sprendimo priėmimo dienos panaikina visus dar neatliktus pagalbos pagal 1 straipsnyje nurodytus mainų sandorius mokėjimus.

5 straipsnis

1.   1 straipsnyje minima pagalba, suteikta pagal 1 straipsnyje nurodytą schemą, turi būti susigrąžinta nedelsiant ir veiksmingai.

2.   Bulgarijos Respublika užtikrina, kad šis sprendimas būtų įgyvendintas per dvylika mėnesių nuo jo paskelbimo dienos.

6 straipsnis

1.   Per keturis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Bulgarijos Respublika Komisijai pateikia šią informaciją:

| a) | visų mainų sandorių sąrašą, nurodant šią informaciją:






  — | mainomų privačių ir valstybinių miško sklypų administracines ir rinkos kainas, informaciją apie papildomai sumokėtas kompensacijas, susijusias su kiekvienu sandoriu, ir gautą valstybės pagalbos sumą; |
| --- | --- | --- |

a)

visų mainų sandorių sąrašą, nurodant šią informaciją:

—

mainomų privačių ir valstybinių miško sklypų administracines ir rinkos kainas, informaciją apie papildomai sumokėtas kompensacijas, susijusias su kiekvienu sandoriu, ir gautą valstybės pagalbos sumą;

| — | kiekvieną sandorį sudariusios privačios šalies, t. y. pagalbos gavėjo, vardą, pavardę arba pavadinimą ir priežastis, dėl kurių ši šalis laikoma arba nelaikoma įmone. |
| --- | --- |

—

kiekvieną sandorį sudariusios privačios šalies, t. y. pagalbos gavėjo, vardą, pavardę arba pavadinimą ir priežastis, dėl kurių ši šalis laikoma arba nelaikoma įmone.

| b) | nurodyti atvejus, kuriais susigrąžinimas bus vykdomas remiantis rinkos kainomis, buvusiomis vykdant mainų sandorius, Bulgarijos Respublikos nurodytus medžiagoje Nr. 2014/032997; |
| --- | --- |

b)

nurodyti atvejus, kuriais susigrąžinimas bus vykdomas remiantis rinkos kainomis, buvusiomis vykdant mainų sandorius, Bulgarijos Respublikos nurodytus medžiagoje Nr. 2014/032997;

| c) | nurodyti atvejus, kai susigrąžinimas bus vykdymas panaikinant mainų sandorius; |
| --- | --- |

c)

nurodyti atvejus, kai susigrąžinimas bus vykdymas panaikinant mainų sandorius;

| d) | nurodyti atvejus, kai susigrąžinimas bus vykdomas remiantis nepriklausomo eksperto vertintojo nustatytomis sumomis, ir pateikti dokumentus, kuriais įrodoma, kad toks nepriklausomas ekspertas, išrinktas konkurso būdu ir gavus Komisijos sutikimą, buvo paskirtas. |
| --- | --- |

d)

nurodyti atvejus, kai susigrąžinimas bus vykdomas remiantis nepriklausomo eksperto vertintojo nustatytomis sumomis, ir pateikti dokumentus, kuriais įrodoma, kad toks nepriklausomas ekspertas, išrinktas konkurso būdu ir gavus Komisijos sutikimą, buvo paskirtas.

2.   Per aštuonis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą Bulgarijos Respublika Komisijai pateikia šią informaciją:

| a) | pagalbos gavėjų, gavusių pagalbą 1 straipsnyje nurodytais mainų sandoriais, sąrašą ir bendrą kiekvieno iš jų tais mainų sandoriais gautos pagalbos sumą; |
| --- | --- |

a)

pagalbos gavėjų, gavusių pagalbą 1 straipsnyje nurodytais mainų sandoriais, sąrašą ir bendrą kiekvieno iš jų tais mainų sandoriais gautos pagalbos sumą;

| b) | bendrą sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas), kuri turi būti išieškota iš kiekvieno pagalbos gavėjo; |
| --- | --- |

b)

bendrą sumą (pagrindinę sumą ir palūkanas), kuri turi būti išieškota iš kiekvieno pagalbos gavėjo;

| c) | išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis šiam sprendimui įvykdyti, aprašą; |
| --- | --- |

c)

išsamų priemonių, kurių jau imtasi ir kurių planuojama imtis šiam sprendimui įvykdyti, aprašą;

| d) | dokumentus, kuriais įrodoma, kad pagalbos gavėjui nurodyta grąžinti pagalbą. |
| --- | --- |

d)

dokumentus, kuriais įrodoma, kad pagalbos gavėjui nurodyta grąžinti pagalbą.

3.   Per dvylika mėnesių nuo pranešimo apie šį sprendimą Bulgarijos Respublika pateikia dokumentus, iš kurių matyti, kad iš atitinkamų pagalbos gavėjų buvo susigrąžinta visa pagalba.

4.   Bulgarijos Respublika, kas du mėnesius teikdama ataskaitas, Komisiją informuoja apie nacionalinių priemonių, kurių imtasi šiam sprendimui įgyvendinti, pažangą iki to laiko, kol bus susigrąžinta 1 straipsnyje nurodytais mainų sandoriais suteikta pagalba. Komisijos prašymu ji nedelsdama pateikia visą informaciją apie numatytas priemones ir priemones, kurių jau imtasi šiam sprendimui įgyvendinti. Bulgarija taip pat pateikia išsamius duomenis apie iš pagalbos gavėjų jau susigrąžintas pagalbos sumas ir palūkanas.

7 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Bulgarijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2014 m. rugsėjo 5 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL C 273, 2011 9 16, p. 13.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  2011 m. liepos 26 d. raštas.

3

(4)  2011 m. liepos 27 d. raštas.

4

(5)  2011 m. liepos 28 ir spalio 14 d. raštai.

5

(6)  2011 m. liepos 29 d. raštas.

6

(7)  2011 m. liepos 29 d. raštas.

7

(8)  2011 m. liepos 29 d. raštas.

8

(9)  2011 m. liepos 30 d., spalio 15 ir 22 d. raštai.

9

(10)  2011 m. liepos 31 d. raštas.

10

(11)  2011 m. rugpjūčio 1 d. raštas.

11

(12)  2011 m. rugpjūčio 1 d. raštas.

12

(13)  2011 m. rugpjūčio 5 d. raštas.

13

(14)  2011 m. rugpjūčio 12 d. raštas.

14

(15)  2011 m. rugpjūčio 22 d. raštas.

15

(16)  2011 m. spalio 12 d. raštas.

16

(17)  2011 m. spalio 14 ir 23 d. raštai.

17

(18)  2011 m. spalio 14 d. raštas.

18

(19)  2011 m. spalio 14 d. raštas.

19

(20)  2011 m. rugsėjo 16 d. ir spalio 15 d. raštai.

20

(21)  2011 m. rugsėjo 16 d. ir spalio 15 d. raštai.

21

(22)  2011 m. rugsėjo 16 d. ir spalio 15 d. raštai.

22

(23)  2011 m. spalio 15 d. ir gruodžio 7 d. raštai.

23

(24)  2011 m. spalio 17 d. raštas. Pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias sutarties dėl Europos sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1), 6 straipsnio 2 dalį ši suinteresuotoji šalis pageidavo, kad dėl galimos žalos jos tapatybė būtų neatskleista susijusiai valstybei narei.

24

(25)  Aqua Estate OOD, Beta Forest EOOD, Kostas Gerovas, Dimitaras Terzievas, Yavoras Haytovas, Valentina Haytova, Georgis Aleksandrovas Babevas, Marieta Babeva, Elizabeta Mihaylova, Svetoslavas Mihaylovas, BG Land Co OOD, Mirta Engineering EOOD, Miks PS-OOD ir Boil OOD.

25

Aqua Estate

Beta Forest

Land Co

Mirta Engineering

Miks

Boil

(26)  Bulgarijos miškų įstatymas, paskelbtas 1997 m. gruodžio 29 d. Bulgarijos oficialiajame leidinyje Nr. 125.

26

(27)  Priimtas 2003 m. lapkričio 6 d. Ministrų tarybos dekretu Nr. 252, paskelbtu 2003 m. lapkričio 18 d. Bulgarijos oficialiajame leidinyje Nr. 101 (su paskutiniais pakeitimais, paskelbtais 2007 m. sausio 5 d. Bulgarijos oficialiajame leidinyje Nr. 1).

27

(28)  Vykdomoji miškų agentūra anksčiau buvo vadinta Nacionaline miškų agentūra (NMA). Siekiant nuoseklumo, visame šiame sprendime bus vartojama santrumpa VMA.

28

(29)  Kai žemė patenka į daugiau negu vieną teritoriją, taikomas didesnis koeficientas.

29

(30)  Paskelbta 2001 m. sausio 2 d. Bulgarijos oficialiajame leidinyje Nr. 1.

30

(31)  1999–2007 m. ši ministerija vadinta Žemės ūkio ir miškų ministerija. Žemės ūkio ir maisto ministerija ji pervadinta 2008 m. pradžioje. Siekiant nuoseklumo, visame šiame sprendime ministerija vadinama dabartiniu pavadinimu. Vykdomoji miškų agentūra (VMA) kažkada buvo šios ministerijos dalis.

31

(32)  Paskelbta 1996 m. gegužės 21 d. Bulgarijos oficialiajame leidinyje Nr. 44 (su paskutiniais pakeitimais, paskelbtais 2009 m. birželio 2 d. Bulgarijos oficialiajame leidinyje Nr. 41).

32

(33)  Paskelbta 1950 m. lapkričio 22 d. Bulgarijos oficialiajame leidinyje Nr. 275 (su paskutiniais pakeitimais, paskelbtais 2008 m. gegužės 30 d. Bulgarijos oficialiajame leidinyje Nr. 50).

33

(34)  Nežinoma, kiek naudojimo paskirties pakeitimo atvejų galėjo būti sustabdyta 2009 m. sustabdžius keitimo galimybę.

34

(35)  OL C 54, 2006 3 4, p. 13.

35

(36)  OL C 319, 2006 12 27, p. 1.

36

(37)  Remiantis skundo pateikėju, miško išbraukimu iš valstybinio miškų fondo iš anksto nulemiamas vėlesnis vietos valdžios institucijų sprendimas dėl vėlesnio naudojimo, nes tos institucijos nebeturi kitokio pasirinkimo ir turi patvirtinti detalųjį sklypo, kuris nebėra miško žemė ir nebesaugomas kaip tokia, planą.

37

(38)  „Bulgarija. Pranešimas dėl miškų politikos“, 2009 m. kovo 10 d., p. 11, 51 punktas, http://siteresources.worldbank.org/BULGARIAEXTN/Resources/305438-1224088560466/BulgariaForestPolicyNote03102009GOB.pdf.

38

(39)  Ecobalkani-Bulgaria EOOD, Vihren OOD ir Elkabel AD.

39

Ecobalkani-Bulgaria

Vihren

Elkabel

(40)  Šiai nuomonei pritarė Foros, Mirta Engineering, Beta Forest, LM Impex, K. Gerovas, G. A. Babevas ir M. Babeva, D. Terzievas, S. Mihailovas ir E. Mihailova.

40

Foros

Mirta Engineering

Beta Forest

Impex

(41)  All Seas.

41

All Seas

(42)  LM Impex.

42

Impex

(43)  Šiai nuomonei pritarė Izgrev, Litex, MIKS, BOIL ir J. Blagoeva.

43

Izgrev

Litex

(44)  Šiai nuomonei pritarė K. Gerovas ir D. Terzievas, taip pat G. A. Babevas ir M. Babeva.

44

(45)  All Seas.

45

All Seas

(46)  Foros Development, Izgrev, Liteks Komers ir Jivka Blagoeva.

46

Foros Development

(47)  Šiai nuomonei pritarė S. Mihailovas ir E. Mihailova, Mirta Engineering, Beta Forest, Elkabel ir J. Blagoeva.

47

Mirta Engineering

Beta Forest

Elkabel

(48)  J. Blagoeva.

48

(49)  Izgrev ir Litex Komers.

49

Izgrev

Litex Komers

(50)  K. Gerovas, G. Babevas ir M. Babeva, D. Terzievas (ir jų vardu veikianti advokatė ponia Shankova).

50

(51)  LM Impex, S. Mihailovas ir E. Mihailova, Mirta Eningeering, Beta Forest, Foros Development.

51

Impex

Mirta Eningeering

Beta Forest

Foros Development

(52)  Elkabel. Atsakydama į Komisijos pareikštas abejones Elkabel užsakė naują nepriklausomo eksperto ekspertizę, kurią atlikus paaiškėjo, kad nors kelių susijusių sklypų rinkos kainos būtų didesnės už administracines kainas, apskaičiuotas pagal Potvarkį dėl bazinių kainų, bendra administracinė visų sklypų, kuriuos išsimainė Elkabel, kaina buvo didesnė už jų rinkos vertę. Toliau paaiškinta, kad bendra administracinė išmainytų valstybinių sklypų kaina taip pat buvo didesnė už jų rinkos vertę. Taigi, vertintojas padarė išvadą, kad dėl nustatytų administracinių kainų Elkabel nebuvo suteiktas nepagrįstas pranašumas.

52

Elkabel

Elkabel

Elkabel

Elkabel

(53)  Izgrev, Litex Komers, K. Gerovas, D. Terzievas, G. Babevas ir M. Babeva, MIKS ir BOIL. S. Mihailovo ir E. Mihailovos atveju išmainytos privačios žemės vertė buvo tariamai didesnė (83 322,66 BGN) už valstybinės žemės vertę (67 125,00 BGN).

53

Izgrev

Litex Komers

(54)  S. Mihailovas ir E. Mihailova, Mirta Engineering ir Beta Forest (Novo Oriachovo regionas), Foros Development (Burgaso savivaldybė) ir MIKS bei BOIL (Nesebero regionas).

54

Mirta Engineering

Beta Forest

Foros Development

(55)  MIKS, BOIL, Foros Development, Mirta Engineering ir Beta Forest.

55

Foros Development

Mirta Engineering

Beta Forest

(56)  Izgrev, J. Blagoeva, MIKSD, BOIL, Mirta Engineering, Beta Forest, S. Mihailov ir E. Mihailova.

56

Izgrev

Mirta Engineering

Beta Forest

(57)  Litex Komers.

57

Litex Komers

(58)  BOIL, S. Mihailovas ir E. Mihailova.

58

(59)  K. Gerovas, D. Terzievas, G. A. Babevas ir M. Babeva.

59

(60)  LM Impex.

60

Impex

(61)  All Seas.

61

All Seas

(62)  Izgrev, J. Blagoeva, Litex Komers, MIKS, Foros Development, Mirta Engineering ir Beta Forest.

62

Izgrev

Litex Komers

Foros Development

Mirta Engineering

Beta Forest

(63)  Izgrev, Litex Komers, MIKS, BOIL, Mirta Engineering, Beta Forest, S. Mihailov ir E. Mihailova, LM Impex

63

Izgrev

Litex Komers

Mirta Engineering

Beta Forest

Impex

(64)  LM Impex.

64

Impex

(65)  K. Gerovas, G. A. Babevas, M. Babeva ir D. Terzievas.

65

(66)  S. Stoevas.

66

(67)  Valdžios institucijos nurodė, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį įvykdyti 567 privataus miško pardavimo sandoriai.

67

(68)  Vėliau 2009 m. sausio mėn. mainyti valstybės žemę pagal senas taisykles ir taikant seną procedūrą uždrausta įstatymu, taigi praktika nebetaikyta.

68

(69)  Bulgarijos valdžios institucijos nurodo įrodymus, iš kurių matyti, kad 105 mainų sandorių administracinė mainų kaina buvo didesnė už rinkos kainą, gautą privačioms šalims vykdant sandorius įprastomis rinkos sąlygomis, o mažesnė buvo 13 atvejų.

69

(70)  SG Nr. 108/2006.

70

(71)  Įsakymas Nr. RD 49–269/17.07.2007.

71

(72)  Sprendimas Nr. 602/16.09.2008.

72

(73)  Bulgarija šią informaciją (dar kartą) pateikė 2014 m. sausio 21 d. e. laišku Komisijai atsiųstoje elektroninėje lentelėje (2014/032997).

73

(74)  Pateikta medžiaga Nr. 2013/115208.

74

(75)  2000 m. rugsėjo 12 d. Sprendimo Pavlov ir kiti, sujungtos bylos C-180/98 iki C-184/98, Rink. p. I-6451, 74 punktas.

75

Pavlov ir kiti

(76)  1987 m. birželio 16 d. Sprendimo Komisija prieš Italiją, C-118/85, Rink. p. 2599, 7 punktas; 1998 m. birželio 18 d. Sprendimo Komisija prieš Italiją, C-35/96, Rink. p. I-3851, 36 punktas; 2000 m. rugsėjo 12 d. Sprendimo Pavlov ir kiti, sujungtos bylos C-180/98 iki C-184/98, Rink. p. I-6451, 75 punktas.

76

Komisija prieš Italiją

Komisija prieš Italiją

Pavlov ir kiti

(77)  2001 m. kovo 13 d. Sprendimas Preussen Elektra AG, C-379/98, Rink. p. I-2099.

77

Preussen Elektra AG

(78)  Analogiškai žr. 2007 m. liepos 4 d. Sprendimo Bouygues SA prieš Komisiją, T-475/04, Rink. p. II-2097 108–111 ir 123 punktus, patvirtintus 2009 m. balandžio 2 d. Sprendimo Bouygues ir Bouygues Télécom prieš Komisiją, C-431/07 P, Rink. p. I-2665, 94–98 ir 125 punktuose.

78

Bouygues SA prieš Komisiją

Bouygues ir Bouygues Télécom prieš Komisiją

(79)  2010 m. gruodžio 16 d. Sprendimo Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe GmbH & Co. KG prieš BVVG Bodenverwertungs- und –verwatungs GmbH, C-239/09, Rink. p. I-13083, 34 punktas ir 2010 m. rugsėjo 2 d. Sprendimo Komisija prieš Scott, C-290/07 P, Rink. p. I-7763, 68 punktas; 2011 m. gruodžio 13 d. Sprendimo Konsum Nord ekonomisk förening prieš Komisiją, T-244/08, Rink. p. II-00444, 61 punktas.

79

Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe GmbH & Co. KG prieš BVVG Bodenverwertungs- und –verwatungs GmbH

Komisija prieš Scott

Konsum Nord ekonomisk förening prieš Komisiją

(80)  2001 m. balandžio 4 d. Sprendimo Friuli-Venezia Giulia, T-288/97, Rink. p. II-1619, 41 punktas.

80

Friuli-Venezia Giulia

(81)  Be visa kita, tai pasakytina apie All Seas Property 2, Aqua Estate, Beta Forest, BG Land Co, Ecobalkani, MIKS ir BOIL.

81

All Seas Property

Aqua Estate

Beta Forest

Land Co

Ecobalkani

(82)  Tai pasakytina, pavyzdžiui, apie Izgrev, Liteks Comers, LM Impex ir VNG Confort.

82

Izgrev

Liteks Comers

Impex

Confort

(83)  Pirmiau cituoto 2010 m. gruodžio 16 d. Sprendimo Seydaland, C-239/09, 35 punktas. Taip pat žr. 2012 m. gruodžio 19 d. Komisijos sprendimą dėl Bylos SA.33167 dėl siūlomo alternatyvaus Vokietijos žemės ūkio ir miško žemės, parduodamos viešosios agentūros BVVG, vertinimo (OL C 43, 2013 2 15, p. 7).

83

Seydaland

(84)  Analogiškai žr. Komisijos komunikato dėl valstybės pagalbos elementų valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus II antraštinės dalies 2 punkto b papunktį (OL C 209, 1997 7 10, p. 3).

84

(85)  2013 m. lapkričio 19 d. raštas; pateikta medžiaga Nr. 2013/115208.

85

(86)  Šis klausimas ir Bulgarijos argumentai išsamiai aprašyti 5.4 skirsnyje.

86

(87)  Nustatyta per maža arba per didelė vertė, palyginti su Bulgarijos valdžios institucijomis pateikta konkretaus sklypo rinkos kaina.

87

(88)  Pirmiau cituoto 2010 m. gruodžio 16 d. Sprendimo Seydaland, C-239/09, 54 punktas.

88

Seydaland

(89)  2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1407/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 352, 2013 12 24, p. 1). De minimis reglamentą Komisija priėmė pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 994/98 (OL L 142, 1998 5 14, p. 1) su pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES) Nr. 733/2013 (OL L 204, 2013 7 31, p. 11), 2 straipsnį.

89

de minimis

De minimis

(90)  Remiantis pirminiais Komisijos atliktais Bulgarijos valdžios institucijų pateiktų kokybinių duomenų skaičiavimais, atrodytų, kad tik 45-iais iš 104 atvejų dėl mainų privačiai šaliai suteiktas pranašumas ir tas pranašumas buvo didesnis už de minimis ribą. Tačiau atliekant šiuos skaičiavimus nebuvo išbraukti atvejai, kad mainų pagalbos gavėjas buvo ne įmonė (tai sumažintų su pagalba susijusių mainų skaičių), taip pat nebuvo [atsižvelgta į tuos atvejus, kai tas pats pagalbos gavėjas dalyvavo keliuose mainų sandoriuose ir bendras pranašumas buvo didesnis negu 200 000 EUR (su pagalba susijusių mainų skaičius padidėja). Bulgarijos institucijos, rengdamosi susigrąžinti lėšas, turėtų atlikti tikslesnius skaičiavimus.

90

de minimis ribą

(91)  2007 m. rugsėjo 12 d. Sprendimo Olympiaki Aeroporia Ypiresies prieš Komisiją, T-68/03, Rink. p. II-2911, 34 punktas.

91

Olympiaki Aeroporia Ypiresies prieš Komisiją

(92)  Miškų sektoriaus gairių 175 punkto g papunktyje pagalbos skyrimo kriterijus atitinkančios išlaidos apibrėžtos taip: „miškų ūkio naudmenų, naudojamų arba naudotinų draustiniais, pardavimo išlaidos. Aptariamuosiuose miškuose gamtos apsauga turi būti visiškai ir ilgam užtikrinta įstatymais arba sutartimis.“ Kitos Miškų sektoriaus gairių 175 punkte apibrėžtų pagalbos skyrimo kriterijus atitinkančių išlaidų kategorijos šiuo atveju netinka.

92

(93)  Valstybinės miško žemės rinkos kainos ir administracinės kainos skirtumas svyruoja nuo –6 130,00 iki +74,98 % Tačiau pažymėtina, kad administracinė tokių sklypų kaina didesnė už jų rinkos kainą buvo tik 2-iem atvejais iš 23.

93

(94)  2002 m. rugsėjo 19 d. Sprendimo Vokietija prieš Komisiją, C-277/00, Rink. p. I-11695, 74–76 punktai.

94

Vokietija prieš Komisiją

(95)  Pirmiau cituotas 2002 m. gruodžio 12 d. Sprendimas Vokietija prieš Komisiją, C-209/00, Rink. p. I-11695, 57–58 punktai.

95

Vokietija prieš Komisiją

(96)  1991 m. gegužės 19 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją, C-303/88, Rink. p. I-1433, 57 punktas; 2004 m. rugsėjo 19 d. Sprendimo Vokietija prieš Komisiją (SMI), C-277/00, Rink. p. I-3925, 75 punktas.

96

Italija prieš Komisiją

Vokietija prieš Komisiją

(97)  2002 m. gegužės 19 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją, C-310/99, Rink. p. I-2289, 91 punktas.

97

Italija prieš Komisiją

(98)  2000 m. spalio 12 d. Sprendimo Ispanija prieš Komisiją, C-480/98, Rink. p. I-8717, 25 punktas ir 1988 m. vasario 2 d. Sprendimas Kwekerij van der Kooy BV ir kiti prieš Komisiją, sujungtos bylos C-67/85, C-68/85 ir C-70/85, Rink. p. 219.

98

Ispanija prieš Komisiją

Kwekerij van der Kooy BV ir kiti prieš Komisiją

(99)  Bulgarija šią informaciją pateikė 2014 m. sausio 21 d. e. laišku Komisijai atsiųstoje elektroninėje lentelėje (toliau – pateikta medžiaga Nr. 2014/032997).

99

(100)  T. y. pateiktoje medžiagoje Nr. 2014/032997 nurodyta pagal i punktą gaunama miško sklypo rinkos kaina ir pagal ii punktą gaunama miško sklypo administracinė kaina, nustatyta taikant Potvarkį dėl bazinių kainų, ir veiksmingai naudota sudarant mainų sandorius.

100

(101)  2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 140, 2004 4 30, p. 1).

101

(102)  2008 m. sausio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 271/2008 iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 794/2004, įgyvendinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 82, 2008 3 25, p. 1).

102

(103)  Komisijos pranešimas dėl veiksmingo Komisijos sprendimų, kuriais valstybėms narėms nurodoma susigrąžinti neteisėtą ir nesuderinamą valstybės pagalbą, įgyvendinimo (OL C 272, 2007 11 15, p. 4).

103

---

Klaidų ištaisymas

| 25.3.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 80/128 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 80/128

---

Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Gruzijos asociacijos susitarimo klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 261, 2014 m. rugpjūčio 30 d.
  )

145 puslapis pakeičiamas šiuo puslapiu:

„Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

Image

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen“

---