# Úřední věstník L 80/2015

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 80 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5825. března 2015 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 80

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5825. března 2015

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2015/454 ze dne 9. července 2014 o státní podpoře SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), kterou poskytlo Řecko skupině Alpha Bank v souvislosti s: rekapitalizací a restrukturalizací banky Alpha Bank S.A.; – řešením problémů banky Cooperative Bank of Western Macedonia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.; – řešením problémů banky Cooperative Bank of Evia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.; – řešením problémů banky Cooperative Bank of Dodecanese prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.
  (oznámeno pod číslem C(2014) 4662)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2015/455 ze dne 23. července 2014 o státní podpoře SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), kterou poskytlo Řecko skupině Piraeus Bank v souvislosti s rekapitalizací a restrukturalizací banky Piraeus Bank S.A.
  (oznámeno pod číslem C(2014) 5217)

   (
  1
  ) | 49 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2015/456 ze dne 5. září 2014 o režimu podpory č. SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) a SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08) poskytnuté Bulharskou republikou v souvislosti se směnou lesních pozemků (oznámeno pod číslem C(2014) 6207)  (
  1
  ) | 100 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2015/454 ze dne 9. července 2014 o státní podpoře SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), kterou poskytlo Řecko skupině Alpha Bank v souvislosti s: rekapitalizací a restrukturalizací banky Alpha Bank S.A.; – řešením problémů banky Cooperative Bank of Western Macedonia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.; – řešením problémů banky Cooperative Bank of Evia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.; – řešením problémů banky Cooperative Bank of Dodecanese prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.
  (oznámeno pod číslem C(2014) 4662)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2014) 4662)

1

1

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2015/455 ze dne 23. července 2014 o státní podpoře SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), kterou poskytlo Řecko skupině Piraeus Bank v souvislosti s rekapitalizací a restrukturalizací banky Piraeus Bank S.A.
  (oznámeno pod číslem C(2014) 5217)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2014) 5217)

1

49

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2015/456 ze dne 5. září 2014 o režimu podpory č. SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) a SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08) poskytnuté Bulharskou republikou v souvislosti se směnou lesních pozemků (oznámeno pod číslem C(2014) 6207)  (
  1
  )

1

100

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé ( Úř. věst. L 261 ze dne 30.8.2014 ) | 128 |

Opravy

*

Oprava dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé ( Úř. věst. L 261 ze dne 30.8.2014 )

( Úř. věst. L 261 ze dne 30.8.2014 )

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

ROZHODNUTÍ

| 25.3.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 80/1

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/454

ze dne 9. července 2014

o státní podpoře SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), kterou poskytlo Řecko skupině Alpha Bank v souvislosti s:

| — | rekapitalizací a restrukturalizací banky Alpha Bank S.A.; |
| --- | --- |

—

rekapitalizací a restrukturalizací banky Alpha Bank S.A.;

| — | řešením problémů banky Cooperative Bank of Western Macedonia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.; |
| --- | --- |

—

řešením problémů banky Cooperative Bank of Western Macedonia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.;

| — | řešením problémů banky Cooperative Bank of Evia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.; |
| --- | --- |

—

řešením problémů banky Cooperative Bank of Evia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.;

| — | řešením problémů banky Cooperative Bank of Dodecanese prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A. |
| --- | --- |

—

řešením problémů banky Cooperative Bank of Dodecanese prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.

(oznámeno pod číslem C(2014) 4662)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1.   POSTUP TÝKAJÍCÍ SE BANKY ALPHA BANK

| (1) | Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 schválila Komise režim s názvem „Opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Support Measures for the Credit Institutions in Greece) (dále jen „režim podpory řeckých bank“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpory řeckých bank umožňuje poskytování podpory v rámci tří opatření, která jsou jeho součástí, a to rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (1). V květnu 2009 rekapitalizovalo Řecko v rámci rekapitalizačního opatření skupinu Alpha Bank (dále jen „banka“ nebo „banka Alpha“). |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 schválila Komise režim s názvem „Opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Support Measures for the Credit Institutions in Greece) (dále jen „režim podpory řeckých bank“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpory řeckých bank umožňuje poskytování podpory v rámci tří opatření, která jsou jeho součástí, a to rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (1). V květnu 2009 rekapitalizovalo Řecko v rámci rekapitalizačního opatření skupinu Alpha Bank (dále jen „banka“ nebo „banka Alpha“).

| (2) | Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádělo, že pokud jde o příjemce rekapitalizačního opatření, Komisi bude předložen plán restrukturalizace. |
| --- | --- |

(2)

Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádělo, že pokud jde o příjemce rekapitalizačního opatření, Komisi bude předložen plán restrukturalizace.

| (3) | Řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace banky Alpha dne 2. srpna 2010. Komise tento plán a jeho následné aktualizace a rovněž doplňkové informace poskytnuté řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a poté věc SA.32787 (2011/PN). |
| --- | --- |

(3)

Řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace banky Alpha dne 2. srpna 2010. Komise tento plán a jeho následné aktualizace a rovněž doplňkové informace poskytnuté řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a poté věc SA.32787 (2011/PN).

| (4) | V rámci režimu podpory řeckých bank využívala banka opakovaně státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů (2). Banka měla prospěch rovněž z nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. |
| --- | --- |

(4)

V rámci režimu podpory řeckých bank využívala banka opakovaně státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů (2). Banka měla prospěch rovněž z nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.

| (5) | Dne 20. dubna 2012 poskytl Řecký fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 900 milionů EUR (dále jen „první překlenovací rekapitalizace“). |
| --- | --- |

(5)

Dne 20. dubna 2012 poskytl Řecký fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 900 milionů EUR (dále jen „první překlenovací rekapitalizace“).

| (6) | V květnu 2012 řecké orgány Komisi oznámily písemný závazek, který fond HFSF poskytl bance. Komise jej zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34823 (2012/NN)), jelikož opatření již bylo provedeno. |
| --- | --- |

(6)

V květnu 2012 řecké orgány Komisi oznámily písemný závazek, který fond HFSF poskytl bance. Komise jej zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34823 (2012/NN)), jelikož opatření již bylo provedeno.

| (7) | Rozhodnutím ze dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha“) (3). |
| --- | --- |

(7)

Rozhodnutím ze dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha“) (3).

| (8) | Dne 12. října 2012 udělil fond HFSF bance Alpha souhlas s nabytím banky Emporiki Bank od společnosti Crédit Agricole S.A. (dále jen „Crédit Agricole“). Dne 16. října 2012 podepsaly společnost Crédit Agricole a banka Alpha smlouvu o koupi akcií. |
| --- | --- |

(8)

Dne 12. října 2012 udělil fond HFSF bance Alpha souhlas s nabytím banky Emporiki Bank od společnosti Crédit Agricole S.A. (dále jen „Crédit Agricole“). Dne 16. října 2012 podepsaly společnost Crédit Agricole a banka Alpha smlouvu o koupi akcií.

| (9) | Před tímto dnem řecké orgány Komisi informovaly o vývoji tohoto procesu a o podmínkách možného nabytí banky Emporiki Bank. |
| --- | --- |

(9)

Před tímto dnem řecké orgány Komisi informovaly o vývoji tohoto procesu a o podmínkách možného nabytí banky Emporiki Bank.

| (10) | Dne 23. listopadu 2012 zaslaly útvary Komise řeckým orgánům dopis, který obsahoval jejich předběžné posouzení týkající se nabytí této banky. |
| --- | --- |

(10)

Dne 23. listopadu 2012 zaslaly útvary Komise řeckým orgánům dopis, který obsahoval jejich předběžné posouzení týkající se nabytí této banky.

| (11) | V prosinci 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky Alpha druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 042 milionů EUR (dále jen „druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které mají být vydány, a to v celkovém objemu až 1 629 milionů EUR (4). Řecké orgány oznámily Komisi tato opatření dne 27. prosince 2012 (5). |
| --- | --- |

(11)

V prosinci 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky Alpha druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 042 milionů EUR (dále jen „druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které mají být vydány, a to v celkovém objemu až 1 629 milionů EUR (4). Řecké orgány oznámily Komisi tato opatření dne 27. prosince 2012 (5).

| (12) | V květnu 2013 oznámila banka úspěšné ukončení emise s přednostním právem v hodnotě 457,1 milionu EUR a upsání veškerých akcií nabízených v rámci dodatečné soukromě umisťované emise v objemu 92,9 milionu EUR. Dne 3. června 2013 přeměnil fond HFSF první a druhou rekapitalizaci na vlastní kapitál a vložil do banky další kapitál ve výši 1 079 milionů EUR (dále jen „rekapitalizace na jaře 2013“). |
| --- | --- |

(12)

V květnu 2013 oznámila banka úspěšné ukončení emise s přednostním právem v hodnotě 457,1 milionu EUR a upsání veškerých akcií nabízených v rámci dodatečné soukromě umisťované emise v objemu 92,9 milionu EUR. Dne 3. června 2013 přeměnil fond HFSF první a druhou rekapitalizaci na vlastní kapitál a vložil do banky další kapitál ve výši 1 079 milionů EUR (dále jen „rekapitalizace na jaře 2013“).

| (13) | Dne 19. prosince 2013 poskytly řecké orgány Komisi informace týkající se podmínek rekapitalizace na jaře 2013. |
| --- | --- |

(13)

Dne 19. prosince 2013 poskytly řecké orgány Komisi informace týkající se podmínek rekapitalizace na jaře 2013.

| (14) | Dne 12. června 2014 předložily řecké orgány Komisi konečný plán restrukturalizace banky (dále jen „plán restrukturalizace“). Téhož dne poskytly i informace o pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Řecké orgány uvedly, že v rámci režimu podpory řeckých bank zamýšlejí poskytovat bance i nadále podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů (6). |
| --- | --- |

(14)

Dne 12. června 2014 předložily řecké orgány Komisi konečný plán restrukturalizace banky (dále jen „plán restrukturalizace“). Téhož dne poskytly i informace o pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Řecké orgány uvedly, že v rámci režimu podpory řeckých bank zamýšlejí poskytovat bance i nadále podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů (6).

| (15) | Komise uskutečnila se zástupci řeckých orgánů a banky řadu schůzek, telefonických konferencí a výměn elektronické pošty. |
| --- | --- |

(15)

Komise uskutečnila se zástupci řeckých orgánů a banky řadu schůzek, telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.

| (16) | Řecko souhlasí s tím, aby výjimečně bylo toto rozhodnutí přijato pouze v angličtině. |
| --- | --- |

(16)

Řecko souhlasí s tím, aby výjimečně bylo toto rozhodnutí přijato pouze v angličtině.

1.2.   POSTUP V SOUVISLOSTI SE STÁTNÍ PODPOROU POSKYTNUTOU TŘEM DRUŽSTEVNÍM BANKÁM

| (17) | Dne 3. prosince 2013 Řecko Komisi informovalo o předpokládaném řešení problémů tří družstevních bank, a to Co-operative Bank of Dodecanese (dále jen „Dodecanese Bank“), Co-operative Bank of Evia (dále jen „Evia Bank“) a Co-operative Bank of Western Macedonia (dále jen „Western Macedonia Bank“). |
| --- | --- |

(17)

Dne 3. prosince 2013 Řecko Komisi informovalo o předpokládaném řešení problémů tří družstevních bank, a to Co-operative Bank of Dodecanese (dále jen „Dodecanese Bank“), Co-operative Bank of Evia (dále jen „Evia Bank“) a Co-operative Bank of Western Macedonia (dále jen „Western Macedonia Bank“).

| (18) | Dne 4. prosince 2013 si útvary Komise vyžádaly od Řecka informace týkající se předpokládaného řešení problémů tří družstevních bank. |
| --- | --- |

(18)

Dne 4. prosince 2013 si útvary Komise vyžádaly od Řecka informace týkající se předpokládaného řešení problémů tří družstevních bank.

| (19) | Řecko předložilo útvarům Komise požadované údaje dne 5. prosince 2013. |
| --- | --- |

(19)

Řecko předložilo útvarům Komise požadované údaje dne 5. prosince 2013.

| (20) | Dne 8. prosince 2013 přikročila řecká centrální banka k řešení problémů tří družstevních bank a převodu vybraných závazků tří družstevních bank na banku Alpha. |
| --- | --- |

(20)

Dne 8. prosince 2013 přikročila řecká centrální banka k řešení problémů tří družstevních bank a převodu vybraných závazků tří družstevních bank na banku Alpha.

| (21) | Dne 17. prosince 2013 oznámilo Řecko státní podporu, která byla poskytnuta v rámci řešení problémů tří družstevních bank. |
| --- | --- |

(21)

Dne 17. prosince 2013 oznámilo Řecko státní podporu, která byla poskytnuta v rámci řešení problémů tří družstevních bank.

2.   POPIS

2.1.   BANKA A JEJÍ POTÍŽE

2.1.1.   Obecná situace v řeckém bankovním sektoru

| (22) | Reálný hrubý domácí produkt (dále jen „HDP“) Řecka od roku 2008 do roku 2012 klesl o 20 %, jak je uvedeno v tabulce 1. Řecké banky proto u úvěrů pro řecké domácnosti a podniky čelily rychle rostoucímu poměru selhání (7). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a měl za následek potřebu dalšího kapitálu.

  Tabulka 1


  Růst reálného HDP v Řecku, 2008–2013












  Řecko | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Růst reálného HDP, % | –0,2 | –3,1 | –4,9 | –7,1 | –7,0 | –3,9 |
| Zdroj: | Eurostat, k dispozici na internetu na adrese: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115 |

(22)

Reálný hrubý domácí produkt (dále jen „HDP“) Řecka od roku 2008 do roku 2012 klesl o 20 %, jak je uvedeno v tabulce 1. Řecké banky proto u úvěrů pro řecké domácnosti a podniky čelily rychle rostoucímu poměru selhání (7). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a měl za následek potřebu dalšího kapitálu.

Tabulka 1

Růst reálného HDP v Řecku, 2008–2013

Řecko

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Růst reálného HDP, %

–0,2

–3,1

–4,9

–7,1

–7,0

–3,9

Zdroj:

Eurostat, k dispozici na internetu na adrese: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

| (23) | V únoru 2012 zavedlo Řecko program výměny dluhopisů ze strany soukromého sektoru, známý jako „program zapojení soukromého sektoru“. Řecké banky se podílely na programu zapojení soukromého sektoru, v jehož rámci nabídla řecká vláda stávajícím soukromým držitelům dluhopisů nové cenné papíry (včetně nových řeckých státních dluhopisů (dále jen „státní dluhopisy“), cenných papírů navázaných na HDP a dluhopisů vydaných Evropským fondem finanční stability (dále jen „EFFS“)) výměnou za stávající státní dluhopisy, a to s nominální diskontní sazbou ve výši 53,5 % a delší splatností (8). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (9). Výměna měla pro držitele dluhopisů za následek značné ztráty (které řecká centrální banka u řeckých bank odhadla v průměru na 78 % nominální hodnoty starých státních dluhopisů) a kapitálové potřeby, jež byly zpětně vykázány v účetních závěrkách řeckých bank za rok 2011.

  Tabulka 2


  Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru (v milionech EUR)














  Banky | Nominální hodnota státních dluhopisů (1) | Nominální hodnota půjček souvisejících se státem (2) | Celková nominální hodnota (3)=(1)+(2) | Ztráty ze státních dluhopisů v důsledku zapojení soukromého sektoru (4) | Ztráty z půjček souvisejících se státem v důsledku zapojení soukromého sektoru (5) | Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (6)=(4)+(5) | Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/kapitál core tier 1 (10) (prosinec 2011) (%) | Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/celková aktiva (prosinec 2011) (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 13 748 | 1 001 | 14 749 | 10 985 | 751 | 11 735 | 161,0 | 11,0 |
| Eurobank | 7 001 | 335 | 7 336 | 5 517 | 264 | 5 781 | 164,5 | 7,5 |
| Alpha | 3 898 | 2 145 | 6 043 | 3 087 | 1 699 | 4 786 | 105,7 | 8,1 |
| Piraeus | 7 063 | 280 | 7 343 | 5 686 | 225 | 5 911 | 226,0 | 12,0 |
| Emporiki | 351 | 415 | 766 | 270 | 320 | 590 | 40,3 | 2,7 |
| Zdroj: | Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 14. |

(23)

V únoru 2012 zavedlo Řecko program výměny dluhopisů ze strany soukromého sektoru, známý jako „program zapojení soukromého sektoru“. Řecké banky se podílely na programu zapojení soukromého sektoru, v jehož rámci nabídla řecká vláda stávajícím soukromým držitelům dluhopisů nové cenné papíry (včetně nových řeckých státních dluhopisů (dále jen „státní dluhopisy“), cenných papírů navázaných na HDP a dluhopisů vydaných Evropským fondem finanční stability (dále jen „EFFS“)) výměnou za stávající státní dluhopisy, a to s nominální diskontní sazbou ve výši 53,5 % a delší splatností (8). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (9). Výměna měla pro držitele dluhopisů za následek značné ztráty (které řecká centrální banka u řeckých bank odhadla v průměru na 78 % nominální hodnoty starých státních dluhopisů) a kapitálové potřeby, jež byly zpětně vykázány v účetních závěrkách řeckých bank za rok 2011.

Tabulka 2

Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru (v milionech EUR)

Banky

Nominální hodnota státních dluhopisů (1)

Nominální hodnota půjček souvisejících se státem (2)

Celková nominální hodnota (3)=(1)+(2)

Ztráty ze státních dluhopisů v důsledku zapojení soukromého sektoru (4)

Ztráty z půjček souvisejících se státem v důsledku zapojení soukromého sektoru (5)

Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (6)=(4)+(5)

Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/kapitál core tier 1 (10) (prosinec 2011) (%)

Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/celková aktiva (prosinec 2011) (%)

NBG

13 748

1 001

14 749

10 985

751

11 735

161,0

11,0

Eurobank

7 001

335

7 336

5 517

264

5 781

164,5

7,5

Alpha

3 898

2 145

6 043

3 087

1 699

4 786

105,7

8,1

Piraeus

7 063

280

7 343

5 686

225

5 911

226,0

12,0

Emporiki

351

415

766

270

320

590

40,3

2,7

Zdroj:

Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 14.

| (24) | Jelikož se řecké banky v důsledku programu zapojení soukromého sektoru a přetrvávající recese potýkaly se značným nedostatkem kapitálu, byly na základě memoranda o ekonomické a finanční politice (dále jen „memorandum“) v rámci druhého ozdravného programu pro Řecko dohodnutého dne 11. března 2012 mezi řeckou vládou, Evropskou unií, Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a Evropskou centrální bankou (ECB) poskytnuty finanční prostředky na rekapitalizaci těchto bank. Řecké orgány odhadly celkové potřeby v oblasti rekapitalizace bank a náklady na řešení jejich krize, které mají být financovány z tohoto programu, na 50 miliard EUR (11). Tato částka byla vypočítána na základě zátěžového testu, který řecká centrální banka provedla za období od prosince 2011 do prosince 2014 (dále jen „zátěžový test v roce 2012“), a to podle odhadu úvěrových ztrát, jejž provedla společnost Blackrock (12). Finanční prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou poskytovány prostřednictvím fondu HFSF. V tabulce 3 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na základě zátěžového testu v roce 2012.

  Tabulka 3


  Zátěžový test v roce 2012: kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)














  Banky | Referenční kapitál core tier 1 (prosinec 2011) (1) | Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (prosinec 2011) (2) | Rezervy v souvislosti se zapojením soukromého sektoru (červen 2011) (3) | Odhady hrubé kumulativní ztráty s ohledem na úvěrové riziko (4) | Rezervy na ztráty z úvěrů (prosinec 2011) (5) | Interní tvorba kapitálu (6) | Cílový kapitál core tier 1 (prosinec 2014) (7) | Kapitálové potřeby (8)=(7)–[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 7 287 | –11 735 | 1 646 | –8 366 | 5 390 | 4 681 | 8 657 | 9 756 |
| Eurobank | 3 515 | –5 781 | 830 | –8 226 | 3 514 | 2 904 | 2 595 | 5 839 |
| Alpha | 4 526 | –4 786 | 673 | –8 493 | 3 115 | 2 428 | 2 033 | 4 571 |
| Piraeus | 2 615 | –5 911 | 1 005 | –6 281 | 2 565 | 1 080 | 2 408 | 7 335 |
| Emporiki | 1 462 | – 590 | 71 | –6 351 | 3 969 | 114 | 1 151 | 2 475 |
| Postbank (TT Bank) | 557 | –3 444 | 566 | –1 482 | 1 284 | – 315 | 903 | 3 737 |
| Zdroj: | Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 8. |

(24)

Jelikož se řecké banky v důsledku programu zapojení soukromého sektoru a přetrvávající recese potýkaly se značným nedostatkem kapitálu, byly na základě memoranda o ekonomické a finanční politice (dále jen „memorandum“) v rámci druhého ozdravného programu pro Řecko dohodnutého dne 11. března 2012 mezi řeckou vládou, Evropskou unií, Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a Evropskou centrální bankou (ECB) poskytnuty finanční prostředky na rekapitalizaci těchto bank. Řecké orgány odhadly celkové potřeby v oblasti rekapitalizace bank a náklady na řešení jejich krize, které mají být financovány z tohoto programu, na 50 miliard EUR (11). Tato částka byla vypočítána na základě zátěžového testu, který řecká centrální banka provedla za období od prosince 2011 do prosince 2014 (dále jen „zátěžový test v roce 2012“), a to podle odhadu úvěrových ztrát, jejž provedla společnost Blackrock (12). Finanční prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou poskytovány prostřednictvím fondu HFSF. V tabulce 3 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na základě zátěžového testu v roce 2012.

Tabulka 3

Zátěžový test v roce 2012: kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)

Banky

Referenční kapitál core tier 1 (prosinec 2011) (1)

Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (prosinec 2011) (2)

Rezervy v souvislosti se zapojením soukromého sektoru (červen 2011) (3)

Odhady hrubé kumulativní ztráty s ohledem na úvěrové riziko (4)

Rezervy na ztráty z úvěrů (prosinec 2011) (5)

Interní tvorba kapitálu (6)

Cílový kapitál core tier 1 (prosinec 2014) (7)

Kapitálové potřeby (8)=(7)–[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)]

NBG

7 287

–11 735

1 646

–8 366

5 390

4 681

8 657

9 756

Eurobank

3 515

–5 781

830

–8 226

3 514

2 904

2 595

5 839

Alpha

4 526

–4 786

673

–8 493

3 115

2 428

2 033

4 571

Piraeus

2 615

–5 911

1 005

–6 281

2 565

1 080

2 408

7 335

Emporiki

1 462

– 590

71

–6 351

3 969

114

1 151

2 475

Postbank (TT Bank)

557

–3 444

566

–1 482

1 284

– 315

903

3 737

Zdroj:

Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 8.

| (25) | Podle memoranda budou moci „banky, které předloží proveditelné plány získání kapitálu, požádat a obdržet veřejnou podporu, a to způsobem, který zachovává pobídky soukromého sektoru k vkládání kapitálu, a snižuje tudíž zátěž pro daňové poplatníky na minimum“ (13). Řecká centrální banka zjistila, že proveditelné plány získání kapitálu předložily pouze čtyři největší banky (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus Bank a banka Alpha Bank) (14). V květnu 2012 provedl fond HFSF první překlenovací rekapitalizaci ve prospěch těchto bank. |
| --- | --- |

(25)

Podle memoranda budou moci „banky, které předloží proveditelné plány získání kapitálu, požádat a obdržet veřejnou podporu, a to způsobem, který zachovává pobídky soukromého sektoru k vkládání kapitálu, a snižuje tudíž zátěž pro daňové poplatníky na minimum“ (13). Řecká centrální banka zjistila, že proveditelné plány získání kapitálu předložily pouze čtyři největší banky (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus Bank a banka Alpha Bank) (14). V květnu 2012 provedl fond HFSF první překlenovací rekapitalizaci ve prospěch těchto bank.

| (26) | Domácí vklady v bankách v Řecku se v období od konce roku 2009 do června 2012 kvůli recesi a politické nejistotě snížily celkem o 37 %. Ve snaze udržet vklady musely tyto banky platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, což snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Jelikož řecké banky ztratily přístup na trhy pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů, byly zcela závislé na financování poskytovaném Eurosystémem (15), přičemž stále větší část tohoto financování měla podobu nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, kterou poskytovala řecká centrální banka. |
| --- | --- |

(26)

Domácí vklady v bankách v Řecku se v období od konce roku 2009 do června 2012 kvůli recesi a politické nejistotě snížily celkem o 37 %. Ve snaze udržet vklady musely tyto banky platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, což snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Jelikož řecké banky ztratily přístup na trhy pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů, byly zcela závislé na financování poskytovaném Eurosystémem (15), přičemž stále větší část tohoto financování měla podobu nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, kterou poskytovala řecká centrální banka.

| (27) | Dne 3. prosince 2012 zahájilo Řecko provádění programu zpětného odkupu nových státních dluhopisů, které investoři získali v rámci programu zapojení soukromého sektoru, a to za ceny v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (16). Na tomto programu zpětného odkupu se podílely i řecké banky, což mělo za následek další ztráty v jejich rozvaze, jelikož se většina účetních ztrát (tj. rozdíl mezi tržní hodnotou a nominální hodnotou) zaúčtovaných u těchto nových státních dluhopisů v době provedení programu zapojení soukromého sektoru stala konečnými a nevratnými ztrátami (17). |
| --- | --- |

(27)

Dne 3. prosince 2012 zahájilo Řecko provádění programu zpětného odkupu nových státních dluhopisů, které investoři získali v rámci programu zapojení soukromého sektoru, a to za ceny v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (16). Na tomto programu zpětného odkupu se podílely i řecké banky, což mělo za následek další ztráty v jejich rozvaze, jelikož se většina účetních ztrát (tj. rozdíl mezi tržní hodnotou a nominální hodnotou) zaúčtovaných u těchto nových státních dluhopisů v době provedení programu zapojení soukromého sektoru stala konečnými a nevratnými ztrátami (17).

| (28) | V prosinci 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve prospěch čtyř největších řeckých bank. |
| --- | --- |

(28)

V prosinci 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve prospěch čtyř největších řeckých bank.

| (29) | Na jaře 2013 byla překlenovací rekapitalizace čtyř bank přeměněna na stálou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, přičemž fond HFSF držel v každé ze čtyř bank více než 80 % podíl. V případě bank, jimž se podařilo přilákat předem stanovený objem soukromého kapitálu (banka Alpha, banka Piraeus Bank S.A. a National Bank of Greece S.A.), získal HFSF akcie bez hlasovacích práv a soukromým investorům byly s ohledem na akcie fondu HFSF vydány opční listy. |
| --- | --- |

(29)

Na jaře 2013 byla překlenovací rekapitalizace čtyř bank přeměněna na stálou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, přičemž fond HFSF držel v každé ze čtyř bank více než 80 % podíl. V případě bank, jimž se podařilo přilákat předem stanovený objem soukromého kapitálu (banka Alpha, banka Piraeus Bank S.A. a National Bank of Greece S.A.), získal HFSF akcie bez hlasovacích práv a soukromým investorům byly s ohledem na akcie fondu HFSF vydány opční listy.

| (30) | V červenci 2013 zadala řecká centrální banka poradci provedení diagnostické studie týkající se úvěrových portfolií všech řeckých bank. Poradce provedl u veškerých domácích úvěrových portfolií řeckých bank a rovněž u úvěrů zahraničních poboček a dceřiných společností nesoucích řecké riziko odhady úvěrových ztrát za tříapůlleté období a dobu trvání úvěru. Analýza poskytla odhady úvěrových ztrát na základě dvou makroekonomických scénářů, a to základního scénáře a nepříznivého scénáře. Odhady úvěrových ztrát u zahraničních úvěrových portfolií odhadla řecká centrální banka pomocí některých informací poskytnutých poradcem. |
| --- | --- |

(30)

V červenci 2013 zadala řecká centrální banka poradci provedení diagnostické studie týkající se úvěrových portfolií všech řeckých bank. Poradce provedl u veškerých domácích úvěrových portfolií řeckých bank a rovněž u úvěrů zahraničních poboček a dceřiných společností nesoucích řecké riziko odhady úvěrových ztrát za tříapůlleté období a dobu trvání úvěru. Analýza poskytla odhady úvěrových ztrát na základě dvou makroekonomických scénářů, a to základního scénáře a nepříznivého scénáře. Odhady úvěrových ztrát u zahraničních úvěrových portfolií odhadla řecká centrální banka pomocí některých informací poskytnutých poradcem.

| (31) | Na základě posouzení odhadů úvěrových ztrát ze strany poradce zahájila řecká centrální banka na podzim 2013 nový zátěžový test (dále jen „zátěžový test v roce 2013“) s cílem posoudit pevnost kapitálové pozice řeckých bank podle základního scénáře i nepříznivého scénáře. Řecká centrální banka posoudila kapitálové potřeby s technickou podporou druhého poradce. |
| --- | --- |

(31)

Na základě posouzení odhadů úvěrových ztrát ze strany poradce zahájila řecká centrální banka na podzim 2013 nový zátěžový test (dále jen „zátěžový test v roce 2013“) s cílem posoudit pevnost kapitálové pozice řeckých bank podle základního scénáře i nepříznivého scénáře. Řecká centrální banka posoudila kapitálové potřeby s technickou podporou druhého poradce.

| (32) | Hlavními prvky posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu v roce 2013 byly i) odhady úvěrových ztrát (18) u úvěrových portfolií bank na konsolidovaném základě s ohledem na řecké a zahraniční riziko po odečtení stávajících rezerv na úvěry a ii) odhadovaný provozní zisk bank v období od června 2013 do prosince 2016, a to na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly řecké centrální bance předloženy ve čtvrtém čtvrtletí roku 2013. V tabulce 4 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013.

  Tabulka 4


  Zátěžový test v roce 2013: kapitálové potřeby řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře (v milionech EUR)













  Banky | Referenční kapitál core tier 1 (červen 2013) (1) | Rezervy na ztráty z úvěrů (červen 2013) (2) | Odhady úvěrových ztrát s ohledem na řecké riziko (3) | Odhady úvěrových ztrát s ohledem na zahraniční riziko (19) (4) | Interní tvorba kapitálu (5) | Poměr kapitálu core tier 1 v rámci zátěžového testu (prosinec 2016) (6) | Kapitálové potřeby (7)=(6)–(1)–(2)–(3)–(4)–(5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG (20) | 4 821 | 8 134 | –8 745 | –3 100 | 1 451 | 4 743 | 2 183 |
| Eurobank (21) | 2 228 | 7 000 | –9 519 | –1 628 | 2 106 | 3 133 | 2 945 |
| Alpha | 7 380 | 10 416 | –14 720 | –2 936 | 4 047 | 4 450 | 262 |
| Piraeus | 8 294 | 12 362 | –16 132 | –2 342 | 2 658 | 5 265 | 425 |
| Attica | 225 | 403 | – 888 | 0 | 106 | 243 | 397 |
| Panellinia | 61 | 66 | – 237 | 0 | –26 | 31 | 169 |
| Zdroj: | Řecká centrální banka, zátěžový test řeckého bankovního sektoru v roce 2013, březen 2014, s. 42. |

(32)

Hlavními prvky posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu v roce 2013 byly i) odhady úvěrových ztrát (18) u úvěrových portfolií bank na konsolidovaném základě s ohledem na řecké a zahraniční riziko po odečtení stávajících rezerv na úvěry a ii) odhadovaný provozní zisk bank v období od června 2013 do prosince 2016, a to na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly řecké centrální bance předloženy ve čtvrtém čtvrtletí roku 2013. V tabulce 4 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013.

Tabulka 4

Zátěžový test v roce 2013: kapitálové potřeby řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře (v milionech EUR)

Banky

Referenční kapitál core tier 1 (červen 2013) (1)

Rezervy na ztráty z úvěrů (červen 2013) (2)

Odhady úvěrových ztrát s ohledem na řecké riziko (3)

Odhady úvěrových ztrát s ohledem na zahraniční riziko (19) (4)

Interní tvorba kapitálu (5)

Poměr kapitálu core tier 1 v rámci zátěžového testu (prosinec 2016) (6)

Kapitálové potřeby (7)=(6)–(1)–(2)–(3)–(4)–(5)

NBG (20)

4 821

8 134

–8 745

–3 100

1 451

4 743

2 183

Eurobank (21)

2 228

7 000

–9 519

–1 628

2 106

3 133

2 945

Alpha

7 380

10 416

–14 720

–2 936

4 047

4 450

262

Piraeus

8 294

12 362

–16 132

–2 342

2 658

5 265

425

Attica

225

403

– 888

0

106

243

397

Panellinia

61

66

– 237

0

–26

31

169

Zdroj:

Řecká centrální banka, zátěžový test řeckého bankovního sektoru v roce 2013, březen 2014, s. 42.

| (33) | Dne 6. března 2014 oznámila řecká centrální banka výsledky zátěžového testu v roce 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb podle základního scénáře. |
| --- | --- |

(33)

Dne 6. března 2014 oznámila řecká centrální banka výsledky zátěžového testu v roce 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb podle základního scénáře.

| (34) | Banky přistoupily k navýšení kapitálu v období od konce března 2013 do počátku května 2014. |
| --- | --- |

(34)

Banky přistoupily k navýšení kapitálu v období od konce března 2013 do počátku května 2014.

2.1.2.   Příjemce podpory

| (35) | Banka Alpha poskytuje univerzální bankovní služby především v Řecku a v jihovýchodní Evropě (Kypr, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Albánie a Bývalá jugoslávská republika Makedonie) a také ve Spojeném království. Banka nabízí domácnostem a podnikům celou škálu bankovních a finančních produktů a služeb. Banka působí v oblasti retailového, korporátního a soukromého bankovnictví, správy majetku, pokladny a investičního bankovnictví. Banka je zaregistrována v Řecku a její akcie jsou kotovány na aténské burze cenných papírů. K 30. září 2012 zaměstnávala banka celkem 17 119 osob, z toho přibližně jedna třetina byla zaměstnána v jihovýchodní Evropě a ve Spojeném království a zbývající dvě třetiny byly zaměstnány v Řecku (22). |
| --- | --- |

(35)

Banka Alpha poskytuje univerzální bankovní služby především v Řecku a v jihovýchodní Evropě (Kypr, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Albánie a Bývalá jugoslávská republika Makedonie) a také ve Spojeném království. Banka nabízí domácnostem a podnikům celou škálu bankovních a finančních produktů a služeb. Banka působí v oblasti retailového, korporátního a soukromého bankovnictví, správy majetku, pokladny a investičního bankovnictví. Banka je zaregistrována v Řecku a její akcie jsou kotovány na aténské burze cenných papírů. K 30. září 2012 zaměstnávala banka celkem 17 119 osob, z toho přibližně jedna třetina byla zaměstnána v jihovýchodní Evropě a ve Spojeném království a zbývající dvě třetiny byly zaměstnány v Řecku (22).

| (36) | Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a půjčky související se státem v nominální hodnotě ve výši 6 043 milionu EUR. Její celkové náklady související se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 4 786 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011 (23). Během programu zpětného odkupu v prosinci 2012 prodala banka nové státní dluhopisy, které obdržela v rámci zapojení soukromého sektoru, s vysokou srážkou z nominální hodnoty. Prodej měl za následek ztráty z nových státních dluhopisů. |
| --- | --- |

(36)

Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a půjčky související se státem v nominální hodnotě ve výši 6 043 milionu EUR. Její celkové náklady související se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 4 786 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011 (23). Během programu zpětného odkupu v prosinci 2012 prodala banka nové státní dluhopisy, které obdržela v rámci zapojení soukromého sektoru, s vysokou srážkou z nominální hodnoty. Prodej měl za následek ztráty z nových státních dluhopisů.

| (37) | Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.

  Tabulka 5


  Klíčové údaje banky Alpha Bank, 2010, 2011, 2012 a 2013











  Zisk a ztráta
  (v mil. EUR) | 2010 | 2011 | 2012 | 2012 pro forma
  (včetně Emporiki) | 2013
  (včetně Emporiki) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté úrokové výnosy | 1 819 | 1 784 | 1 397 | 1 755 | 1 658 |
| Provozní výnosy celkem | 2 249 | 2 283 | 1 506 | 1 826 | 2 344 |
| Celkové provozní náklady | –1 148 | –1 096 | –1 179 | –1 746 | –1 426 |
| Výnosy před tvorbou rezerv | 1 101 | 1 187 | 327 | 80 | 918 |
| Ztráty ze znehodnocení v případě krytí úvěrového rizika | – 885 | –1 130 | –1 669 | –2 802 | –1 923 |
| Ztráty ze znehodnocení státních dluhopisů a půjček způsobilých pro zapojení soukromého sektoru | — | –4 789 | — | — | — |
| Záporný goodwill | | | | | 3 283 |
| Čistý zisk/ztráta | 86 | –3 810 | –1 086 | nepouž. | 2 922 |
| Vybrané údaje o objemu
  (v mil. EUR) | 2010 | 2011 | 2012 | 2012 pro forma
  (včetně Emporiki) | 2013
  (včetně Emporiki) |
| Celkové úvěry a zálohy poskytnuté klientům (čisté) | 49 305 | 44 876 | 40 495 | 55 459 | 51 678 |
| Vklady | 38 293 | 29 399 | 28 451 | 41 348 | 42 485 |
| Aktiva celkem | 66 798 | 59 148 | 58 357 | 76 518 | 73 697 |
| Vlastní kapitál celkem (24) | 5 784 | 1 966 | 773 | 3 423 | 8 312 |
| Zdroje: | Rok 2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
  Rok 2012 na formálním základě: plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 24
  Roky 2012 a 2011: finanční výsledky za rok 2012 – konsolidovaná účetní závěrka: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
  Rok 2010: finanční výsledky za rok 2011 – konsolidovaná účetní závěrka: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf |

(37)

Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.

Tabulka 5

Klíčové údaje banky Alpha Bank, 2010, 2011, 2012 a 2013

Zisk a ztráta

(v mil. EUR)

2010

2011

2012

2012 pro forma

(včetně Emporiki)

2013

(včetně Emporiki)

Čisté úrokové výnosy

1 819

1 784

1 397

1 755

1 658

Provozní výnosy celkem

2 249

2 283

1 506

1 826

2 344

Celkové provozní náklady

–1 148

–1 096

–1 179

–1 746

–1 426

Výnosy před tvorbou rezerv

1 101

1 187

327

80

918

Ztráty ze znehodnocení v případě krytí úvěrového rizika

– 885

–1 130

–1 669

–2 802

–1 923

Ztráty ze znehodnocení státních dluhopisů a půjček způsobilých pro zapojení soukromého sektoru

—

–4 789

—

—

—

Záporný goodwill

3 283

Čistý zisk/ztráta

86

–3 810

–1 086

nepouž.

2 922

Vybrané údaje o objemu

(v mil. EUR)

2010

2011

2012

2012 pro forma

(včetně Emporiki)

2013

(včetně Emporiki)

Celkové úvěry a zálohy poskytnuté klientům (čisté)

49 305

44 876

40 495

55 459

51 678

Vklady

38 293

29 399

28 451

41 348

42 485

Aktiva celkem

66 798

59 148

58 357

76 518

73 697

Vlastní kapitál celkem (24)

5 784

1 966

773

3 423

8 312

Zdroje:

Rok 2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf

Rok 2012 na formálním základě: plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 24

Roky 2012 a 2011: finanční výsledky za rok 2012 – konsolidovaná účetní závěrka: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf

Rok 2010: finanční výsledky za rok 2011 – konsolidovaná účetní závěrka: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf

| (38) | Tabulka 5 ukazuje, že kromě obrovských ztrát, které byly vykázány v roce 2011 v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (4 786 milionů EUR (25)), byla banka postižena klesajícími příjmy (mimo jiné kvůli vyšším nákladům na vklady) a vysokými a rostoucími ztrátami ze znehodnocení u úvěrových portfolií v Řecku a v zahraničí. Likvidní pozice banky byla nepříznivě zasažena odlivem vkladů a její poměr úvěrů k vkladům k 31. prosinci 2011 dosáhl 152 % (26), přičemž 34 % její bilanční sumy k tomuto dni financoval Eurosystém (27). |
| --- | --- |

(38)

Tabulka 5 ukazuje, že kromě obrovských ztrát, které byly vykázány v roce 2011 v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (4 786 milionů EUR (25)), byla banka postižena klesajícími příjmy (mimo jiné kvůli vyšším nákladům na vklady) a vysokými a rostoucími ztrátami ze znehodnocení u úvěrových portfolií v Řecku a v zahraničí. Likvidní pozice banky byla nepříznivě zasažena odlivem vkladů a její poměr úvěrů k vkladům k 31. prosinci 2011 dosáhl 152 % (26), přičemž 34 % její bilanční sumy k tomuto dni financoval Eurosystém (27).

| (39) | V rámci zátěžového testu v roce 2013 odhadla řecká centrální banka kapitálové potřeby banky Alpha podle základního scénáře na 262 milionů EUR. |
| --- | --- |

(39)

V rámci zátěžového testu v roce 2013 odhadla řecká centrální banka kapitálové potřeby banky Alpha podle základního scénáře na 262 milionů EUR.

| (40) | V březnu 2014 přikročila banka k navýšení kapitálu o 1,2 miliardy EUR v zájmu pokrytí kapitálových potřeb uvedených v 39. bodě odůvodnění a splacení prioritních akcií v držení Řecka ve výši 940 milionů EUR (28). Na rozdíl od navýšení kapitálu banky Eurobank v dubnu 2014 neposkytl fond HFSF bance Alpha závazek týkající se kapitálové injekce v rámci navýšení kapitálu banky v případě nedostatečné poptávky ze strany soukromého sektoru. Navýšení kapitálu banky bylo dosaženo nabídkou vlastního kapitálu bez předkupních práv (tj. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv akcionářů) mezinárodním investorům a prostřednictvím veřejné nabídky v Řecku. Upisovací cena byla stanovena na 0,66 EUR za akcii. |
| --- | --- |

(40)

V březnu 2014 přikročila banka k navýšení kapitálu o 1,2 miliardy EUR v zájmu pokrytí kapitálových potřeb uvedených v 39. bodě odůvodnění a splacení prioritních akcií v držení Řecka ve výši 940 milionů EUR (28). Na rozdíl od navýšení kapitálu banky Eurobank v dubnu 2014 neposkytl fond HFSF bance Alpha závazek týkající se kapitálové injekce v rámci navýšení kapitálu banky v případě nedostatečné poptávky ze strany soukromého sektoru. Navýšení kapitálu banky bylo dosaženo nabídkou vlastního kapitálu bez předkupních práv (tj. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv akcionářů) mezinárodním investorům a prostřednictvím veřejné nabídky v Řecku. Upisovací cena byla stanovena na 0,66 EUR za akcii.

| (41) | Po navýšení kapitálu banka dne 17. dubna 2014 oznámila, že od Řecka odkoupila zpět prioritní akcie, a to za celkovou částku ve výši 940 milionů EUR. |
| --- | --- |

(41)

Po navýšení kapitálu banka dne 17. dubna 2014 oznámila, že od Řecka odkoupila zpět prioritní akcie, a to za celkovou částku ve výši 940 milionů EUR.

2.2.   NABYTÍ BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ V ŘECKU ZE STRANY BANKY

2.2.1.   Nabytí banky Emporiki Bank

| (42) | Emporiki Bank byla založena v roce 1882. |
| --- | --- |

(42)

Emporiki Bank byla založena v roce 1882.

| (43) | V roce 2000 získala skupina Crédit Agricole v bance Emporiki Bank nejprve 6,7 % podíl. Emporiki Bank se stala dceřinou společností společnosti Crédit Agricole v roce 2006, kdy ta získala kontrolní podíl. V té době navýšila společnost Crédit Agricole svůj podíl v bance Emporiki Bank na 94,99 %. |
| --- | --- |

(43)

V roce 2000 získala skupina Crédit Agricole v bance Emporiki Bank nejprve 6,7 % podíl. Emporiki Bank se stala dceřinou společností společnosti Crédit Agricole v roce 2006, kdy ta získala kontrolní podíl. V té době navýšila společnost Crédit Agricole svůj podíl v bance Emporiki Bank na 94,99 %.

| (44) | Banka Emporiki Bank vykonávala veškeré bankovní činnosti (retailové, korporátní) a působila rovněž v oblasti investičního bankovnictví, správy majetku, správy portfolia a obecných finančních služeb. Banka nabízela v Řecku své služby prostřednictvím sítě 323 poboček a v zahraničí prostřednictvím pobočky na Kypru a prostřednictvím dceřiných společností na Kypru, v Bulharsku, Albánii a Rumunsku (29). K 31. prosinci 2012 zaměstnávala 4 230 osob. |
| --- | --- |

(44)

Banka Emporiki Bank vykonávala veškeré bankovní činnosti (retailové, korporátní) a působila rovněž v oblasti investičního bankovnictví, správy majetku, správy portfolia a obecných finančních služeb. Banka nabízela v Řecku své služby prostřednictvím sítě 323 poboček a v zahraničí prostřednictvím pobočky na Kypru a prostřednictvím dceřiných společností na Kypru, v Bulharsku, Albánii a Rumunsku (29). K 31. prosinci 2012 zaměstnávala 4 230 osob.

| (45) | Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a jiné způsobilé cenné papíry v nominální hodnotě ve výši 766 milionů EUR. Jak dokládá tabulka 2, její celkové náklady v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily 590 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zachyceny v účetnictví za rok 2011. Jak dokládá tabulka 3, kapitálové potřeby banky Emporiki Bank se odhadovaly na 2 475 milionů EUR a byly vypočítány na základě zátěžového testu v roce 2012, který provedla řecká centrální banka pro období od 31. prosince 2011 do 31. prosince 2014, a to podle odhadu úvěrových ztrát, jejž poskytla společnost Blackrock. |
| --- | --- |

(45)

Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a jiné způsobilé cenné papíry v nominální hodnotě ve výši 766 milionů EUR. Jak dokládá tabulka 2, její celkové náklady v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily 590 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zachyceny v účetnictví za rok 2011. Jak dokládá tabulka 3, kapitálové potřeby banky Emporiki Bank se odhadovaly na 2 475 milionů EUR a byly vypočítány na základě zátěžového testu v roce 2012, který provedla řecká centrální banka pro období od 31. prosince 2011 do 31. prosince 2014, a to podle odhadu úvěrových ztrát, jejž poskytla společnost Blackrock.

| (46) | Dne 12. října 2012 udělil fond HFSF bance Alpha souhlas s nabytím banky Emporiki Bank od společnosti Crédit Agricole. |
| --- | --- |

(46)

Dne 12. října 2012 udělil fond HFSF bance Alpha souhlas s nabytím banky Emporiki Bank od společnosti Crédit Agricole.

| (47) | Dne 16. října 2012 podepsaly společnost Crédit Agricole a banka Alpha „smlouvu o koupi akcií ze dne 16. října 2012, která byla uzavřena mezi Crédit Agricole S.A. a Alpha Bank S.A. za účelem prodeje a koupě Emporiki Bank of Greece S.A.“. Po provedení hloubkové finanční kontroly vložila společnost Crédit Agricole kapitál v celkové výši 2 893 milionů EUR a upsala v plné výši konvertibilní dluhopis v hodnotě 150 milionů EUR, který vydala banka Alpha (30). Banka Alpha poté získala plně rekapitalizovanou banku Emporiki Bank za jedno euro. Podle smlouvy o koupi akcií nezískala banka Alpha zahraniční dceřiné společnosti banky Emporiki Bank, které zůstaly společnosti Crédit Agricole, s výjimkou kyperské pobočky banky Emporiki Bank, na niž připadala aktiva v hodnotě 0,5 miliardy EUR a která byla součástí činností, které získala banka Alpha. |
| --- | --- |

(47)

Dne 16. října 2012 podepsaly společnost Crédit Agricole a banka Alpha „smlouvu o koupi akcií ze dne 16. října 2012, která byla uzavřena mezi Crédit Agricole S.A. a Alpha Bank S.A. za účelem prodeje a koupě Emporiki Bank of Greece S.A.“. Po provedení hloubkové finanční kontroly vložila společnost Crédit Agricole kapitál v celkové výši 2 893 milionů EUR a upsala v plné výši konvertibilní dluhopis v hodnotě 150 milionů EUR, který vydala banka Alpha (30). Banka Alpha poté získala plně rekapitalizovanou banku Emporiki Bank za jedno euro. Podle smlouvy o koupi akcií nezískala banka Alpha zahraniční dceřiné společnosti banky Emporiki Bank, které zůstaly společnosti Crédit Agricole, s výjimkou kyperské pobočky banky Emporiki Bank, na niž připadala aktiva v hodnotě 0,5 miliardy EUR a která byla součástí činností, které získala banka Alpha.

| (48) | K 31. prosinci 2012, po rekapitalizaci ze strany společnosti Crédit Agricole, činil ukazatel kapitálové přiměřenosti banky Emporiki Bank 17,6 % a poměr kapitálu tier 1 činil 13,5 %. |
| --- | --- |

(48)

K 31. prosinci 2012, po rekapitalizaci ze strany společnosti Crédit Agricole, činil ukazatel kapitálové přiměřenosti banky Emporiki Bank 17,6 % a poměr kapitálu tier 1 činil 13,5 %.

| (49) | Dne 1. února 2013 oznámila banka Alpha dokončení převodu celého základního kapitálu banky Emporiki Bank na banku Alpha (31). |
| --- | --- |

(49)

Dne 1. února 2013 oznámila banka Alpha dokončení převodu celého základního kapitálu banky Emporiki Bank na banku Alpha (31).

| (50) | Klíčové údaje banky Emporiki Bank v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a lednu 2013 jsou uvedeny v tabulce 6.

  Tabulka 6


  Klíčové údaje banky Emporiki Bank, 2010, 2011, 2012 a leden 2013










  V miliardách EUR | 31. prosince 2010
  (konsolidované údaje) | 31. prosince 2011
  (konsolidované údaje) | Prosinec 2012
  (rozsah činností získaných bankou Alpha) | Leden 2013
  (rozsah činností získaných bankou Alpha) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiva celkem | 26,78 | 21,7 | 19,5 | 18,2 |
| Celkové hrubé úvěry a zálohy poskytnuté klientům | 24 | 23,48 | 19,85 | 19,8 |
| Rezervy | 2,8 | 4,4 | 5 | 5 |
| Splatné klientům | 12,2 | 11,3 | 12,68 | 12,9 |
| Financování poskytnuté Eurosystémem | 0,3 | 1,77 | 1,2 | 1,2 |
| Vlastní kapitál celkem | 0,9 | 0,9 | 1,73 | 2,3 |
| Ztráta po zdanění | –0,87 | –1,76 | –1,5 | |
| Čisté úvěry/vklady | 173,8 % | 169,1 % | 117,2 % | 114,1 % |
| Zdroje: | Leden 2013: výsledky banky Alpha Bank za rok 2012, prezentace ze dne 27. března 2013 (k dispozici na internetu na adrese: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
  Prosinec 2012: klíčové ukazatele bank Alpha Bank a Emporiki Bank, k dispozici na internetu na adrese: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
  Roky 2011 a 2010: konsolidovaná účetní závěrka banky Emporiki Bank k 31. prosinci 2011 |

(50)

Klíčové údaje banky Emporiki Bank v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a lednu 2013 jsou uvedeny v tabulce 6.

Tabulka 6

Klíčové údaje banky Emporiki Bank, 2010, 2011, 2012 a leden 2013

V miliardách EUR

31. prosince 2010

(konsolidované údaje)

31. prosince 2011

(konsolidované údaje)

Prosinec 2012

(rozsah činností získaných bankou Alpha)

Leden 2013

(rozsah činností získaných bankou Alpha)

Aktiva celkem

26,78

21,7

19,5

18,2

Celkové hrubé úvěry a zálohy poskytnuté klientům

24

23,48

19,85

19,8

Rezervy

2,8

4,4

5

5

Splatné klientům

12,2

11,3

12,68

12,9

Financování poskytnuté Eurosystémem

0,3

1,77

1,2

1,2

Vlastní kapitál celkem

0,9

0,9

1,73

2,3

Ztráta po zdanění

–0,87

–1,76

–1,5

Čisté úvěry/vklady

173,8 %

169,1 %

117,2 %

114,1 %

Zdroje:

Leden 2013: výsledky banky Alpha Bank za rok 2012, prezentace ze dne 27. března 2013 (k dispozici na internetu na adrese: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)

Prosinec 2012: klíčové ukazatele bank Alpha Bank a Emporiki Bank, k dispozici na internetu na adrese: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2

Roky 2011 a 2010: konsolidovaná účetní závěrka banky Emporiki Bank k 31. prosinci 2011

2.2.2.   Nabytí vybraných závazků tří družstevních bank

| (51) | Dne 8. prosince 2013 se řecká centrální banka rozhodla přikročit k řešení problémů tří družstevních bank, Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank. |
| --- | --- |

(51)

Dne 8. prosince 2013 se řecká centrální banka rozhodla přikročit k řešení problémů tří družstevních bank, Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank.

| (52) | Řecká centrální banka přistoupila ke koupi a převzetí (32), kdy jsou všechny vklady, včetně mezibankovních vkladů, a pohledávky a závazky vůči Řeckému fondu pro záruky za vklady a investice (nikoli však úvěry) převedeny na nabyvatele. Řecká centrální banka se obrátila na čtyři systémově důležité řecké banky, jelikož podle řecké centrální banky by vklady měly být převedeny na plně rekapitalizované instituce. Závazné nabídky předložily dne 5. prosince 2013 pouze banka Alpha a Eurobank. Řecká centrální banka upřednostnila nabídku banky Alpha. Banka Alpha nabídla jako úplatu částku odpovídající 2,1 % převedených vkladů. |
| --- | --- |

(52)

Řecká centrální banka přistoupila ke koupi a převzetí (32), kdy jsou všechny vklady, včetně mezibankovních vkladů, a pohledávky a závazky vůči Řeckému fondu pro záruky za vklady a investice (nikoli však úvěry) převedeny na nabyvatele. Řecká centrální banka se obrátila na čtyři systémově důležité řecké banky, jelikož podle řecké centrální banky by vklady měly být převedeny na plně rekapitalizované instituce. Závazné nabídky předložily dne 5. prosince 2013 pouze banka Alpha a Eurobank. Řecká centrální banka upřednostnila nabídku banky Alpha. Banka Alpha nabídla jako úplatu částku odpovídající 2,1 % převedených vkladů.

2.2.2.1.   Dodecanese Bank

| (53) | Dodecanese Bank byla založena v roce 1994. |
| --- | --- |

(53)

Dodecanese Bank byla založena v roce 1994.

| (54) | Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Dodecanese Bank, aby obnovila svůj poměr kapitálu core tier 1. Banka Dodecanese Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Dodecanese Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. červnu 2013 odhadoval na 3,5 %, byl proto nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů. |
| --- | --- |

(54)

Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Dodecanese Bank, aby obnovila svůj poměr kapitálu core tier 1. Banka Dodecanese Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Dodecanese Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. červnu 2013 odhadoval na 3,5 %, byl proto nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.

| (55) | Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení krize banky Dodecanese Bank. Licence banky Dodecanese Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (33). Vybrané závazky banky Dodecanese Bank byly převedeny na banku Alpha (34). Podle řecké centrální banky (35) činila reálná hodnota převedených aktiv přibližně 6 milionů EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 255 milionů EUR, takže mezera ve financování (36) dosáhla 249 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 166 milionů EUR, ve formě dluhopisů (obligací) EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 83 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování. Dne 16. června 2014 řecká centrální banka určila, že konečná mezera ve financování banky Dodecanese Bank činí 258,5 milionu EUR. Fond HFSF pokryje neuhrazenou část mezery ve financování. |
| --- | --- |

(55)

Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení krize banky Dodecanese Bank. Licence banky Dodecanese Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (33). Vybrané závazky banky Dodecanese Bank byly převedeny na banku Alpha (34). Podle řecké centrální banky (35) činila reálná hodnota převedených aktiv přibližně 6 milionů EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 255 milionů EUR, takže mezera ve financování (36) dosáhla 249 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 166 milionů EUR, ve formě dluhopisů (obligací) EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 83 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování. Dne 16. června 2014 řecká centrální banka určila, že konečná mezera ve financování banky Dodecanese Bank činí 258,5 milionu EUR. Fond HFSF pokryje neuhrazenou část mezery ve financování.

| (56) | K 30. září 2013 zaměstnávala banka Dodecanese Bank 132 osob a měla jedenáct poboček. V rámci řešení problémů nepřevzala banka Alpha žádné pobočky banky Dodecanese Bank, nýbrž uvedla, že zachová fyzickou přítomnost v oblastech, v nichž nedochází k překrývání sítí (tj. na čtyřech ostrovech, na nichž neexistují žádné jiné banky), a pronajme čtyři malé pobočky, které spravuje likvidátor. Zaměstnanci banky Dodecanese Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha. |
| --- | --- |

(56)

K 30. září 2013 zaměstnávala banka Dodecanese Bank 132 osob a měla jedenáct poboček. V rámci řešení problémů nepřevzala banka Alpha žádné pobočky banky Dodecanese Bank, nýbrž uvedla, že zachová fyzickou přítomnost v oblastech, v nichž nedochází k překrývání sítí (tj. na čtyřech ostrovech, na nichž neexistují žádné jiné banky), a pronajme čtyři malé pobočky, které spravuje likvidátor. Zaměstnanci banky Dodecanese Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.

2.2.2.2.   Evia Bank

| (57) | Evia Bank byla založena v roce 1995. |
| --- | --- |

(57)

Evia Bank byla založena v roce 1995.

| (58) | Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Evia Bank, aby obnovila poměr svého kapitálu core tier 1. Banka Evia Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Evia Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. červnu 2013 odhadoval na 1,8 %, byl tudíž nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů. |
| --- | --- |

(58)

Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Evia Bank, aby obnovila poměr svého kapitálu core tier 1. Banka Evia Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Evia Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. červnu 2013 odhadoval na 1,8 %, byl tudíž nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.

| (59) | Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení problémů banky Evia Bank. Licence banky Evia Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (37). Vybrané závazky banky Evia Bank byly převedeny na banku Alpha (38). Podle řecké centrální banky (39) činila reálná hodnota převedených aktiv 2 miliony EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 98 milionů EUR, takže mezera ve financování dosáhla 96 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 64 milionů EUR, ve formě dluhopisů EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 32 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování. Dne 16. června 2014 řecká centrální banka určila, že konečná mezera ve financování banky Evia Bank činí 105 milionů EUR. Fond HFSF pokryje neuhrazenou část mezery ve financování.
  K 30. září 2013 zaměstnávala banka Evia Bank 59 osob a měla čtyři pobočky. Banka Alpha nepřevzala žádné pobočky banky Evia Bank. Zaměstnanci banky Evia Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha. |
| --- | --- |

(59)

Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení problémů banky Evia Bank. Licence banky Evia Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (37). Vybrané závazky banky Evia Bank byly převedeny na banku Alpha (38). Podle řecké centrální banky (39) činila reálná hodnota převedených aktiv 2 miliony EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 98 milionů EUR, takže mezera ve financování dosáhla 96 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 64 milionů EUR, ve formě dluhopisů EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 32 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování. Dne 16. června 2014 řecká centrální banka určila, že konečná mezera ve financování banky Evia Bank činí 105 milionů EUR. Fond HFSF pokryje neuhrazenou část mezery ve financování.

K 30. září 2013 zaměstnávala banka Evia Bank 59 osob a měla čtyři pobočky. Banka Alpha nepřevzala žádné pobočky banky Evia Bank. Zaměstnanci banky Evia Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.

2.2.2.3.   Western Macedonia Bank

| (60) | V roce 1995 byla založena společnost Development Credit Cooperative Society of Prefecture of Kozani. Od roku 2008 fungovala tato družstevní společnost pod novým názvem „Cooperative Bank of Western Macedonia“. |
| --- | --- |

(60)

V roce 1995 byla založena společnost Development Credit Cooperative Society of Prefecture of Kozani. Od roku 2008 fungovala tato družstevní společnost pod novým názvem „Cooperative Bank of Western Macedonia“.

| (61) | Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Western Macedonia Bank, aby obnovila poměr svého kapitálu core tier 1. Western Macedonia Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Western Macedonia Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. září 2013 odhadoval na –11 %, byl proto nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů. |
| --- | --- |

(61)

Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Western Macedonia Bank, aby obnovila poměr svého kapitálu core tier 1. Western Macedonia Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Western Macedonia Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. září 2013 odhadoval na –11 %, byl proto nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.

| (62) | Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení problémů banky Western Macedonia Bank. Licence banky Western Macedonia Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (40). Vybrané závazky banky Western Macedonia Bank byly převedeny na banku Alpha (41). Podle řecké centrální banky (42) činila reálná hodnota převedených aktiv 2 miliony EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 84 milionů EUR, takže mezera ve financování dosáhla 82 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 55 milionů EUR, ve formě dluhopisů EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 27 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování. |
| --- | --- |

(62)

Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení problémů banky Western Macedonia Bank. Licence banky Western Macedonia Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (40). Vybrané závazky banky Western Macedonia Bank byly převedeny na banku Alpha (41). Podle řecké centrální banky (42) činila reálná hodnota převedených aktiv 2 miliony EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 84 milionů EUR, takže mezera ve financování dosáhla 82 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 55 milionů EUR, ve formě dluhopisů EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 27 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování.

| (63) | K 30. září 2013 zaměstnávala banka Western Macedonia Bank 36 osob a měla tři pobočky. Banka Alpha nepřevzala žádné pobočky banky Western Macedonia Bank. Zaměstnanci banky Western Macedonia Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha. |
| --- | --- |

(63)

K 30. září 2013 zaměstnávala banka Western Macedonia Bank 36 osob a měla tři pobočky. Banka Alpha nepřevzala žádné pobočky banky Western Macedonia Bank. Zaměstnanci banky Western Macedonia Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.

| (64) | Klíčové údaje tří družstevních bank jsou uvedeny v tabulce 7.

  Tabulka 7


  Klíčové údaje tří družstevních bank (v mil. EUR) | (A) | (B) | (C) | (D) = (B)–(A) | (E) = 2,1 %* (C) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Reálná hodnota převedených aktiv | Reálná hodnota převedených závazků | Z toho převedené vklady | Počáteční mezera ve financování | Úplata
  (2,1 % převedených vkladů) |
| Dodecanese Bank | 6 | 255 | 255 | 249 | 5 |
| Evia Bank | 2 | 98 | 95 | 96 | 2 |
| Western Macedonia Bank | 2 | 84 | 82 | 82 | 2 |
| Celkem | | | | 427 | 9 |
| Zdroje: | Rozhodnutí výboru pro úvěry a pojištění při řecké centrální bance č. 97/1, 97/2, 97/3 ze dne 8. 2. 2013.
  Rozhodnutí výboru pro opatření k řešení problémů při řecké centrální bance č. 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8 ze dne 8. 12. 2013. |

(64)

Klíčové údaje tří družstevních bank jsou uvedeny v tabulce 7.

Tabulka 7

Klíčové údaje tří družstevních bank (v mil. EUR)

(A)

(B)

(C)

(D) = (B)–(A)

(E) = 2,1 %* (C)

Reálná hodnota převedených aktiv

Reálná hodnota převedených závazků

Z toho převedené vklady

Počáteční mezera ve financování

Úplata

(2,1 % převedených vkladů)

Dodecanese Bank

6

255

255

249

5

Evia Bank

2

98

95

96

2

Western Macedonia Bank

2

84

82

82

2

Celkem

427

9

Zdroje:

Rozhodnutí výboru pro úvěry a pojištění při řecké centrální bance č. 97/1, 97/2, 97/3 ze dne 8. 2. 2013.

Rozhodnutí výboru pro opatření k řešení problémů při řecké centrální bance č. 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8 ze dne 8. 12. 2013.

2.2.3.   Nabytí Citibank Greece

| (65) | Citibank International byla založena v roce 1812. V Řecku byla Citibank založena v roce 1964, a to především k uspokojování potřeb námořního odvětví a podnikového sektoru. V roce 1980 začala Citibank Greece rozšiřovat svou činnost v oblasti retailového bankovnictví. V současnosti působí Citibank Greece ve spotřebitelské i podnikové oblasti a v celé zemi provozuje síť dvaceti poboček. |
| --- | --- |

(65)

Citibank International byla založena v roce 1812. V Řecku byla Citibank založena v roce 1964, a to především k uspokojování potřeb námořního odvětví a podnikového sektoru. V roce 1980 začala Citibank Greece rozšiřovat svou činnost v oblasti retailového bankovnictví. V současnosti působí Citibank Greece ve spotřebitelské i podnikové oblasti a v celé zemi provozuje síť dvaceti poboček.

| (66) | Dne 29. května 2014 obdržel fond HFSF žádost banky Alpha o udělení souhlasu s nabytím banky Citibank Greece, včetně Diners Club Greece (dále jen „Diners“) (43). |
| --- | --- |

(66)

Dne 29. května 2014 obdržel fond HFSF žádost banky Alpha o udělení souhlasu s nabytím banky Citibank Greece, včetně Diners Club Greece (dále jen „Diners“) (43).

| (67) | Banka Alpha oznámila záměr odkoupit činnosti banky Citibank Greece, včetně úvěrů klientů (za čistou celkovou částku ve výši 442 milionů EUR a nesplácené půjčky v hodnotě 1 115 milionů EUR měly být plně odepsány), vkladů klientů (v celkové hodnotě 1 067 milionů EUR), spravovaných aktiv (1 186 milionů EUR), maloobchodních poboček, sítě bankomatů (44) a zaměstnanců (45). Banka Alpha rovněž oznámila, že má v úmyslu odkoupit veškerý kmenový akciový kapitál Diners. |
| --- | --- |

(67)

Banka Alpha oznámila záměr odkoupit činnosti banky Citibank Greece, včetně úvěrů klientů (za čistou celkovou částku ve výši 442 milionů EUR a nesplácené půjčky v hodnotě 1 115 milionů EUR měly být plně odepsány), vkladů klientů (v celkové hodnotě 1 067 milionů EUR), spravovaných aktiv (1 186 milionů EUR), maloobchodních poboček, sítě bankomatů (44) a zaměstnanců (45). Banka Alpha rovněž oznámila, že má v úmyslu odkoupit veškerý kmenový akciový kapitál Diners.

| (68) | Cena byla stanovena na 2 miliony EUR. |
| --- | --- |

(68)

Cena byla stanovena na 2 miliony EUR.

| (69) | Dne 5. června 2014 udělil fond HFSF souhlas s nabytím Citibank Greece bankou Alpha. |
| --- | --- |

(69)

Dne 5. června 2014 udělil fond HFSF souhlas s nabytím Citibank Greece bankou Alpha.

2.3.   OPATŘENÍ PODPORY

2.3.1.   Opatření podpory, která byla provedena ve prospěch banky Alpha v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)

| (70) | V rámci režimu podpory řeckých bank, rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů obdržela banka několik forem podpory. |
| --- | --- |

(70)

V rámci režimu podpory řeckých bank, rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů obdržela banka několik forem podpory.

2.3.1.1.   Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)

| (71) | Banka měla a má i nadále prospěch z podpory v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů. Na tuto podporu se bude v tomto rozhodnutí odkazovat jako na „opatření L1“. K 30. listopadu 2011 činily záruky poskytnuté bance Alpha přibližně 14,0 miliard EUR. K 30. září 2011 měla banka Alpha prospěch z půjček státních dluhopisů v hodnotě 1,6 miliardy EUR (46). |
| --- | --- |

(71)

Banka měla a má i nadále prospěch z podpory v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů. Na tuto podporu se bude v tomto rozhodnutí odkazovat jako na „opatření L1“. K 30. listopadu 2011 činily záruky poskytnuté bance Alpha přibližně 14,0 miliard EUR. K 30. září 2011 měla banka Alpha prospěch z půjček státních dluhopisů v hodnotě 1,6 miliardy EUR (46).

| (72) | V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány předložily Komisi dne 12. června 2014, naznačily řecké orgány záměr pokračovat v období restrukturalizace v poskytování záruk a půjček státních dluhopisů v rámci režimu podpory řeckých bank. |
| --- | --- |

(72)

V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány předložily Komisi dne 12. června 2014, naznačily řecké orgány záměr pokračovat v období restrukturalizace v poskytování záruk a půjček státních dluhopisů v rámci režimu podpory řeckých bank.

2.3.1.2.   Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)

| (73) | V květnu 2009 obdržela banka Alpha na základě rekapitalizačního opatření v rámci režimu podpor řeckých bank kapitálovou injekci v hodnotě 940 milionů EUR (opatření A). Tato kapitálová injekce odpovídala přibližně 2 % rizikově vážených aktiv (47) banky Alpha v té době. |
| --- | --- |

(73)

V květnu 2009 obdržela banka Alpha na základě rekapitalizačního opatření v rámci režimu podpor řeckých bank kapitálovou injekci v hodnotě 940 milionů EUR (opatření A). Tato kapitálová injekce odpovídala přibližně 2 % rizikově vážených aktiv (47) banky Alpha v té době.

| (74) | Rekapitalizace měla podobu prioritních akcií, které upsalo Řecko, a to s 10 % kupónem a pětiletou splatností. |
| --- | --- |

(74)

Rekapitalizace měla podobu prioritních akcií, které upsalo Řecko, a to s 10 % kupónem a pětiletou splatností.

| (75) | Banka dne 17. dubna 2014 odkoupila zpět prioritní akcie, jak je popsáno v 41. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(75)

Banka dne 17. dubna 2014 odkoupila zpět prioritní akcie, jak je popsáno v 41. bodě odůvodnění.

2.3.2.   Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)

| (76) | Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje mimořádné opatření, jež solventní finanční institucí, která čelí dočasným problémům s likviditou, umožňuje získat od Eurosystému financování, přičemž tato operace není součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou finanční instituce hradí za nouzovou pomoc v oblasti likvidity, je o [...] (48) bazických bodů vyšší než úroková sazba, kterou hradí za běžné refinancování poskytnuté centrální bankou. |
| --- | --- |

(76)

Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje mimořádné opatření, jež solventní finanční institucí, která čelí dočasným problémům s likviditou, umožňuje získat od Eurosystému financování, přičemž tato operace není součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou finanční instituce hradí za nouzovou pomoc v oblasti likvidity, je o [...] (48) bazických bodů vyšší než úroková sazba, kterou hradí za běžné refinancování poskytnuté centrální bankou.

| (77) | Za program nouzové pomoci v oblasti likvidity odpovídá řecká centrální banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika spojená s poskytováním této pomoci nese řecká centrální banka. Řecko poskytlo řecké centrální bance státní záruku, která se vztahuje na celou částku nouzové pomoci v oblasti likvidity, kterou řecká centrální banka poskytne (49). Přijetí § 50 odst. 7 zákona č. 3943/2011, kterým se mění § 65 odst. 1 zákona č. 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout řecké centrální bance jménem státu záruky za účelem zajištění pohledávek řecké centrální banky za úvěrovými institucemi. Banky, které využívají nouzovou pomoc v oblasti likvidity, musí státu hradit za záruku poplatek ve výši [...] bazických bodů. |
| --- | --- |

(77)

Za program nouzové pomoci v oblasti likvidity odpovídá řecká centrální banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika spojená s poskytováním této pomoci nese řecká centrální banka. Řecko poskytlo řecké centrální bance státní záruku, která se vztahuje na celou částku nouzové pomoci v oblasti likvidity, kterou řecká centrální banka poskytne (49). Přijetí § 50 odst. 7 zákona č. 3943/2011, kterým se mění § 65 odst. 1 zákona č. 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout řecké centrální bance jménem státu záruky za účelem zajištění pohledávek řecké centrální banky za úvěrovými institucemi. Banky, které využívají nouzovou pomoc v oblasti likvidity, musí státu hradit za záruku poplatek ve výši [...] bazických bodů.

| (78) | K 31. prosinci 2011 využívala banka Alpha nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou ve výši 6,7 miliardy EUR (50) a k 31. prosinci 2012 pak ve výši 23,6 miliardy EUR (51). |
| --- | --- |

(78)

K 31. prosinci 2011 využívala banka Alpha nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou ve výši 6,7 miliardy EUR (50) a k 31. prosinci 2012 pak ve výši 23,6 miliardy EUR (51).

2.3.3.   Opatření podpory provedená ve prospěch banky Alpha prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)

| (79) | Od roku 2012 měla banka prospěch z několika opatření kapitálové podpory, která provedl fond HFSF. Přehled těchto opatření podpory je uveden v tabulce 8.

  Tabulka 8


  Opatření podpory, která byla ve prospěch banky Alpha provedena prostřednictvím fondu HFSF | První překlenovací restrukturalizace – květen 2012 | Druhá překlenovací restrukturalizace – prosinec 2012 | Písemný závazek – prosinec 2012 | Účast HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 – květen 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Opatření | B1 | B2 | B3 | B4 |
| Částka
  (v mil. EUR) | 1 900 | 1 042 | 1 629 | 4 021 |

(79)

Od roku 2012 měla banka prospěch z několika opatření kapitálové podpory, která provedl fond HFSF. Přehled těchto opatření podpory je uveden v tabulce 8.

Tabulka 8

Opatření podpory, která byla ve prospěch banky Alpha provedena prostřednictvím fondu HFSF

První překlenovací restrukturalizace – květen 2012

Druhá překlenovací restrukturalizace – prosinec 2012

Písemný závazek – prosinec 2012

Účast HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 – květen 2013

Opatření

B1

B2

B3

B4

Částka

(v mil. EUR)

1 900

1 042

1 629

4 021

2.3.3.1.   První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)

| (80) | Podrobný popis první překlenovací rekapitalizace v květnu 2012 (opatření B1) je uveden ve 14. až 32. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha (52). Souvislosti a hlavní prvky tohoto opatření jsou uvedeny v tomto oddíle. |
| --- | --- |

(80)

Podrobný popis první překlenovací rekapitalizace v květnu 2012 (opatření B1) je uveden ve 14. až 32. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha (52). Souvislosti a hlavní prvky tohoto opatření jsou uvedeny v tomto oddíle.

| (81) | Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na plánovaném navýšení kapitálu banky s částkou ve výši 1,9 miliardy EUR. |
| --- | --- |

(81)

Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na plánovaném navýšení kapitálu banky s částkou ve výši 1,9 miliardy EUR.

| (82) | V rámci opatření B1 převedl fond HFSF dne 28. května 2012 na banku dluhopisy EFSF v hodnotě 1,9 miliardy EUR v souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci obsaženými v zákoně č. 3864/2010 o zřízení fondu HFSF (dále jen „zákon o fondu HFSF“). Dluhopisy EFSF převedenými na banku Alpha byly dluhopisy EFSF s variabilní úrokovou sazbou se splatností šest a deset let, které byly vydány dne 19. dubna 2012. V 48. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise uvedla, že „překlenovací rekapitalizace dokončená dne 28. května 2012 je provedením závazné povinnosti uvedené v písemném závazku, a je tak pokračováním téže podpory“. Částky uvedené v písemném závazku i částky poskytnuté v rámci první překlenovací rekapitalizace byly řeckou centrální bankou vypočítány tak, aby bylo zajištěno, že banka Alpha dosáhne k 31. prosinci 2011, tj. datu zpětného zaúčtování překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 pokrylo pouze omezenou část celkových kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012. Předpokládalo se, že banka získá další kapitál navýšením kapitálu v budoucnu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování ECB do doby, než dojde k navýšení kapitálu. |
| --- | --- |

(82)

V rámci opatření B1 převedl fond HFSF dne 28. května 2012 na banku dluhopisy EFSF v hodnotě 1,9 miliardy EUR v souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci obsaženými v zákoně č. 3864/2010 o zřízení fondu HFSF (dále jen „zákon o fondu HFSF“). Dluhopisy EFSF převedenými na banku Alpha byly dluhopisy EFSF s variabilní úrokovou sazbou se splatností šest a deset let, které byly vydány dne 19. dubna 2012. V 48. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise uvedla, že „překlenovací rekapitalizace dokončená dne 28. května 2012 je provedením závazné povinnosti uvedené v písemném závazku, a je tak pokračováním téže podpory“. Částky uvedené v písemném závazku i částky poskytnuté v rámci první překlenovací rekapitalizace byly řeckou centrální bankou vypočítány tak, aby bylo zajištěno, že banka Alpha dosáhne k 31. prosinci 2011, tj. datu zpětného zaúčtování překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 pokrylo pouze omezenou část celkových kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012. Předpokládalo se, že banka získá další kapitál navýšením kapitálu v budoucnu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování ECB do doby, než dojde k navýšení kapitálu.

| (83) | Pro období ode dne první překlenovací rekapitalizace do dne přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje stanovila dohoda, která byla před úpisem uzavřena mezi bankou a fondem HFSF, že banka bude fondu HFSF hradit roční poplatek z nominální hodnoty dluhopisů EFSF ve výši 1 % a že se výplaty kupónů a vzniklých úroků z dluhopisů EFSF za toto období budou započítávat jako dodatečný kapitálový příspěvek fondu HFSF poskytnutý bance (53). |
| --- | --- |

(83)

Pro období ode dne první překlenovací rekapitalizace do dne přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje stanovila dohoda, která byla před úpisem uzavřena mezi bankou a fondem HFSF, že banka bude fondu HFSF hradit roční poplatek z nominální hodnoty dluhopisů EFSF ve výši 1 % a že se výplaty kupónů a vzniklých úroků z dluhopisů EFSF za toto období budou započítávat jako dodatečný kapitálový příspěvek fondu HFSF poskytnutý bance (53).

2.3.3.2.   Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)

| (84) | Na podzim 2012 vykázala banka další ztráty. Její kapitál se proto opět snížil pod minimální kapitálové požadavky, které se vyžadovaly, aby byla i nadále způsobilá pro refinancování poskytované ECB. |
| --- | --- |

(84)

Na podzim 2012 vykázala banka další ztráty. Její kapitál se proto opět snížil pod minimální kapitálové požadavky, které se vyžadovaly, aby byla i nadále způsobilá pro refinancování poskytované ECB.

| (85) | V důsledku toho byla nezbytná druhá překlenovací rekapitalizace. Dne 21. prosince 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 042 milionů EUR (opatření B2), a to opět převedením dluhopisů EFSF na banku. |
| --- | --- |

(85)

V důsledku toho byla nezbytná druhá překlenovací rekapitalizace. Dne 21. prosince 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 042 milionů EUR (opatření B2), a to opět převedením dluhopisů EFSF na banku.

2.3.3.3.   Písemný závazek ze dne 21. prosince 2012 (opatření B3)

| (86) | Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 21. prosince 2012 bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou až do výše 1 629 milionů EUR (opatření B3). |
| --- | --- |

(86)

Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 21. prosince 2012 bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou až do výše 1 629 milionů EUR (opatření B3).

| (87) | Dvě překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a dodatečná částka přislíbená v prosinci 2012 (opatření B3) znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012 (4 571 milionů EUR (54)). |
| --- | --- |

(87)

Dvě překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a dodatečná částka přislíbená v prosinci 2012 (opatření B3) znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012 (4 571 milionů EUR (54)).

2.3.3.4.   Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4)

| (88) | Dne 16. dubna 2013 schválila valná hromada akcionářů banky navýšení základního kapitálu banky. Dne 1. května 2013 banka oznámila, že emise s přednostním právem v hodnotě 457 milionů EUR byla upsána v plné výši a že bylo zahájeno soukromé umisťování s částkou ve výši 93 milionů EUR, a to za cenu ve výši 0,44 EUR za jednu novou akcii (55). |
| --- | --- |

(88)

Dne 16. dubna 2013 schválila valná hromada akcionářů banky navýšení základního kapitálu banky. Dne 1. května 2013 banka oznámila, že emise s přednostním právem v hodnotě 457 milionů EUR byla upsána v plné výši a že bylo zahájeno soukromé umisťování s částkou ve výši 93 milionů EUR, a to za cenu ve výši 0,44 EUR za jednu novou akcii (55).

| (89) | Dne 3. června 2013 oznámila banka ukončení emise s přednostním právem a rovněž úplné přidělení v rámci soukromého umisťování (56). Celková účast soukromého sektoru na navýšení základního kapitálu banky činila 550 milionů EUR. |
| --- | --- |

(89)

Dne 3. června 2013 oznámila banka ukončení emise s přednostním právem a rovněž úplné přidělení v rámci soukromého umisťování (56). Celková účast soukromého sektoru na navýšení základního kapitálu banky činila 550 milionů EUR.

| (90) | K témuž dni banka rovněž oznámila, že fond HFSF upíše 9 138 636 364 akcií za cenu 0,44 EUR za akcii. V rámci rekapitalizace na jaře 2013 proto fond HFSF vložil do banky kapitál ve formě kmenových akcií v celkové výši 4 021 milionů EUR (opatření B4). Tato částka odpovídá součtu opatření B1, B2 a B3 po odečtení hodnoty soukromé účasti. Akcie, které fond HFSF držel, mu přiznávaly omezené hlasovací právo, jelikož celková soukromá účast na navýšení kapitálu dosáhla 12 %. Zákon o fondu HFSF stanovil, že si soukromí investoři ponechají kontrolu nad bankou, pokud vloží více než 10 % kapitálu, který banka potřebuje. Fond HFSF si však ponechá plná hlasovací práva v případě klíčových rozhodnutí společnosti. |
| --- | --- |

(90)

K témuž dni banka rovněž oznámila, že fond HFSF upíše 9 138 636 364 akcií za cenu 0,44 EUR za akcii. V rámci rekapitalizace na jaře 2013 proto fond HFSF vložil do banky kapitál ve formě kmenových akcií v celkové výši 4 021 milionů EUR (opatření B4). Tato částka odpovídá součtu opatření B1, B2 a B3 po odečtení hodnoty soukromé účasti. Akcie, které fond HFSF držel, mu přiznávaly omezené hlasovací právo, jelikož celková soukromá účast na navýšení kapitálu dosáhla 12 %. Zákon o fondu HFSF stanovil, že si soukromí investoři ponechají kontrolu nad bankou, pokud vloží více než 10 % kapitálu, který banka potřebuje. Fond HFSF si však ponechá plná hlasovací práva v případě klíčových rozhodnutí společnosti.

| (91) | Navýšením základního kapitálu banky Alpha (opatření B4) byly první a druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) přeměněny na stálou rekapitalizaci a částečně byl proveden závazek týkající se poskytnutí další kapitálové podpory (opatření B3). |
| --- | --- |

(91)

Navýšením základního kapitálu banky Alpha (opatření B4) byly první a druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) přeměněny na stálou rekapitalizaci a částečně byl proveden závazek týkající se poskytnutí další kapitálové podpory (opatření B3).

| (92) | Cena nových akcií byla stanovena na 50 % průměrné ceny odpovídající burzovnímu kurzu za posledních 50 obchodních dnů před stanovením ceny nabídky vážené podle příslušných objemů obchodu. V důsledku opačného štěpení akcií (57), o němž rozhodli akcionáři na mimořádné valné hromadě dne 16. dubna 2012 (58), byla cena nových akcií stanovena na 0,44 EUR za akcii. |
| --- | --- |

(92)

Cena nových akcií byla stanovena na 50 % průměrné ceny odpovídající burzovnímu kurzu za posledních 50 obchodních dnů před stanovením ceny nabídky vážené podle příslušných objemů obchodu. V důsledku opačného štěpení akcií (57), o němž rozhodli akcionáři na mimořádné valné hromadě dne 16. dubna 2012 (58), byla cena nových akcií stanovena na 0,44 EUR za akcii.

| (93) | Po rekapitalizaci na jaře 2013 se fond HFSF stal největším akcionářem banky s podílem ve výši 83,66 % (59). Fond HFSF vydal 1 233 503 482 opčních listů a poskytl soukromým investorům jeden opční list na každou upsanou akcii, a to bez protiplnění (60). Každý opční list přiznává právo na nákup 7,40 akcií fondu HFSF, a to ve stanovených intervalech a za realizační ceny. Datum prvního uplatnění bylo stanoveno na 10. prosince 2013 a poté mohou být opční listy uplatněny až do 10. prosince 2017 dvakrát ročně. Realizační cena se rovná upisovací ceně ve výši 0,44 EUR navýšené o roční úrokovou sazbu (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně) (61). |
| --- | --- |

(93)

Po rekapitalizaci na jaře 2013 se fond HFSF stal největším akcionářem banky s podílem ve výši 83,66 % (59). Fond HFSF vydal 1 233 503 482 opčních listů a poskytl soukromým investorům jeden opční list na každou upsanou akcii, a to bez protiplnění (60). Každý opční list přiznává právo na nákup 7,40 akcií fondu HFSF, a to ve stanovených intervalech a za realizační ceny. Datum prvního uplatnění bylo stanoveno na 10. prosince 2013 a poté mohou být opční listy uplatněny až do 10. prosince 2017 dvakrát ročně. Realizační cena se rovná upisovací ceně ve výši 0,44 EUR navýšené o roční úrokovou sazbu (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně) (61).

| (94) | Zákon o fondu HFSF, který byl v roce 2014 pozměněn, stanoví, že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační ceny opčních listů. Každá takováto úprava se mimoto musí uskutečnit následně a pouze do výše realizovaných výnosů z prodeje předkupních práv fondu HFSF. V případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv není úprava možná. |
| --- | --- |

(94)

Zákon o fondu HFSF, který byl v roce 2014 pozměněn, stanoví, že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační ceny opčních listů. Každá takováto úprava se mimoto musí uskutečnit následně a pouze do výše realizovaných výnosů z prodeje předkupních práv fondu HFSF. V případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv není úprava možná.

2.3.4.   Opatření státní podpory ve prospěch tří družstevních bank

| (95) | Jak již bylo uvedeno v oddíle 2.2.2, mezera ve financování u Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank byla řeckou centrální bankou odhadnuta na 249 milionů EUR, 96 milionů EUR resp. 82 milionů EUR. Celková výše mezery ve financování byla proto odhadnuta na 427 milionů EUR. Tuto částku uhradil fond HFSF, který bance Alpha poskytl dluhopisy EFSF v odpovídající hodnotě. |
| --- | --- |

(95)

Jak již bylo uvedeno v oddíle 2.2.2, mezera ve financování u Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank byla řeckou centrální bankou odhadnuta na 249 milionů EUR, 96 milionů EUR resp. 82 milionů EUR. Celková výše mezery ve financování byla proto odhadnuta na 427 milionů EUR. Tuto částku uhradil fond HFSF, který bance Alpha poskytl dluhopisy EFSF v odpovídající hodnotě.

2.4.   PLÁN RESTRUKTURALIZACE

| (96) | Dne 12. června 2014 předložilo Řecko plán restrukturalizace banky Alpha, který objasňuje, jak hodlá banka jakožto subjekt vzniklý po nabytí banky Emporiki Bank a vkladů tří řeckých družstevních bank obnovit svou dlouhodobou životaschopnost. |
| --- | --- |

(96)

Dne 12. června 2014 předložilo Řecko plán restrukturalizace banky Alpha, který objasňuje, jak hodlá banka jakožto subjekt vzniklý po nabytí banky Emporiki Bank a vkladů tří řeckých družstevních bank obnovit svou dlouhodobou životaschopnost.

2.4.1.   Domácí operace

| (97) | Na základě plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku. Zatímco na mezinárodní operace banky připadalo v prosinci 2009 více než 20 % celkových aktiv a v červnu 2013 pak 15 % celkových aktiv (62), tento podíl by se měl na konci roku 2018 snížit přibližně na [...] (63). |
| --- | --- |

(97)

Na základě plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku. Zatímco na mezinárodní operace banky připadalo v prosinci 2009 více než 20 % celkových aktiv a v červnu 2013 pak 15 % celkových aktiv (62), tento podíl by se měl na konci roku 2018 snížit přibližně na [...] (63).

| (98) | Hlavní prioritou banky je obnovení ziskovosti a životaschopnosti bankovních činností v Řecku. Za tímto účelem zahrnuje plán restrukturalizace řadu opatření, která mají zlepšit provozní efektivitu banky a čisté úrokové rozpětí, a rovněž opatření zlepšující její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy. |
| --- | --- |

(98)

Hlavní prioritou banky je obnovení ziskovosti a životaschopnosti bankovních činností v Řecku. Za tímto účelem zahrnuje plán restrukturalizace řadu opatření, která mají zlepšit provozní efektivitu banky a čisté úrokové rozpětí, a rovněž opatření zlepšující její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.

| (99) | Co se týká provozní efektivity, banka zahájila rozsáhlý program racionalizace již před nabytím banky Emporiki Bank a tří řeckých družstevních bank. V období od 31. prosince 2010 do 30. září 2012 omezila banka svou fyzickou přítomnost v Řecku. Banka snížila počet poboček z 458 v roce 2010 na 426 v roce 2012 (64) a v témže období snížila i počet pracovníků v oblasti bankovních a nebankovních činností v Řecku o několik set osob (65). |
| --- | --- |

(99)

Co se týká provozní efektivity, banka zahájila rozsáhlý program racionalizace již před nabytím banky Emporiki Bank a tří řeckých družstevních bank. V období od 31. prosince 2010 do 30. září 2012 omezila banka svou fyzickou přítomnost v Řecku. Banka snížila počet poboček z 458 v roce 2010 na 426 v roce 2012 (64) a v témže období snížila i počet pracovníků v oblasti bankovních a nebankovních činností v Řecku o několik set osob (65).

| (100) | Banka plánuje, že v období od prosince 2012 do prosince 2017 počet poboček v Řecku dále sníží z 739 na [...]. Počet zaměstnanců v oblasti bankovních a nebankovních činností v Řecku se sníží z 11 435 na [...] (66). |
| --- | --- |

(100)

Banka plánuje, že v období od prosince 2012 do prosince 2017 počet poboček v Řecku dále sníží z 739 na [...]. Počet zaměstnanců v oblasti bankovních a nebankovních činností v Řecku se sníží z 11 435 na [...] (66).

| (101) | Vyšší efektivnost z hlediska poboček a pracovníků pomůže snížit celkové náklady banky na činnosti v Řecku o [...] %, a to z částky ve výši 1 345 milionů EUR na formálním základě v roce 2012 na [...] milionů EUR v roce 2017 (67). V důsledku toho klesne předpokládaný poměr nákladů k výnosům u bankovních činností v Řecku na konci období restrukturalizace pod [...] %. |
| --- | --- |

(101)

Vyšší efektivnost z hlediska poboček a pracovníků pomůže snížit celkové náklady banky na činnosti v Řecku o [...] %, a to z částky ve výši 1 345 milionů EUR na formálním základě v roce 2012 na [...] milionů EUR v roce 2017 (67). V důsledku toho klesne předpokládaný poměr nákladů k výnosům u bankovních činností v Řecku na konci období restrukturalizace pod [...] %.

| (102) | Plán restrukturalizace rovněž popisuje, jak banka sníží své náklady na financování, což představuje hlavní prvek obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že v důsledku stabilnějšího prostředí, a zejména očekávané stabilizace a oživení řeckého hospodářství, které má od roku 2014 opět růst, bude moci u vkladů platit nižší úrokové sazby. Úroky hrazené u vkladů (průměr úrokových sazeb u termínovaných vkladů, vkladů na požádání a spořících vkladů) se mají v Řecku podle očekávání snižovat. Tohoto snížení bude dosaženo zejména hrazením mnohem nižších úrokových sazeb u termínovaných vkladů. Stejně tak se sníží závislost banky na nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a širším financování poskytovaném Eurosystémem, a to z 32 % jejích celkových aktiv v roce 2012 na pouhých [...] % v roce 2017 (68). |
| --- | --- |

(102)

Plán restrukturalizace rovněž popisuje, jak banka sníží své náklady na financování, což představuje hlavní prvek obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že v důsledku stabilnějšího prostředí, a zejména očekávané stabilizace a oživení řeckého hospodářství, které má od roku 2014 opět růst, bude moci u vkladů platit nižší úrokové sazby. Úroky hrazené u vkladů (průměr úrokových sazeb u termínovaných vkladů, vkladů na požádání a spořících vkladů) se mají v Řecku podle očekávání snižovat. Tohoto snížení bude dosaženo zejména hrazením mnohem nižších úrokových sazeb u termínovaných vkladů. Stejně tak se sníží závislost banky na nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a širším financování poskytovaném Eurosystémem, a to z 32 % jejích celkových aktiv v roce 2012 na pouhých [...] % v roce 2017 (68).

| (103) | V plánu restrukturalizace se předpokládá, že banka posílí rovněž svou rozvahu. Její poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku se v roce 2018 sníží na [...] % (ze 131 % v roce 2012 (69)), zatímco kapitálová přiměřenost se bude dále zlepšovat. |
| --- | --- |

(103)

V plánu restrukturalizace se předpokládá, že banka posílí rovněž svou rozvahu. Její poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku se v roce 2018 sníží na [...] % (ze 131 % v roce 2012 (69)), zatímco kapitálová přiměřenost se bude dále zlepšovat.

| (104) | Další prioritou banky je řízení nesplácených půjček. Banka zlepší své úvěrové procesy, a to z hlediska vzniku úvěrů (lepší zajištění kolaterálem, nižší limity) i řízení nesplácených půjček. Míra nesplácených půjček v roce 2014 dosáhne [...] % a poté se začne snižovat s očekávanou mírou ve výši přibližně [...] % na konci období restrukturalizace (70). Náklady rizika (snížení hodnoty) se sníží z 2 799 milionů EUR v roce 2012 na formálním základě (tj. včetně banky Emporiki Bank) na [...] milionů EUR v roce 2018 (71), a to v důsledku oživení řeckého hospodářství. |
| --- | --- |

(104)

Další prioritou banky je řízení nesplácených půjček. Banka zlepší své úvěrové procesy, a to z hlediska vzniku úvěrů (lepší zajištění kolaterálem, nižší limity) i řízení nesplácených půjček. Míra nesplácených půjček v roce 2014 dosáhne [...] % a poté se začne snižovat s očekávanou mírou ve výši přibližně [...] % na konci období restrukturalizace (70). Náklady rizika (snížení hodnoty) se sníží z 2 799 milionů EUR v roce 2012 na formálním základě (tj. včetně banky Emporiki Bank) na [...] milionů EUR v roce 2018 (71), a to v důsledku oživení řeckého hospodářství.

| (105) | Vyšší provozní efektivita, zvýšení čistého úrokového rozpětí a nižší náklady rizika bance umožní dosáhnout v Řecku zisku, a to počínaje od roku 2015. [...]. Návratnost vlastního kapitálu v Řecku v roce 2018 dosáhne [...] % (72). |
| --- | --- |

(105)

Vyšší provozní efektivita, zvýšení čistého úrokového rozpětí a nižší náklady rizika bance umožní dosáhnout v Řecku zisku, a to počínaje od roku 2015. [...]. Návratnost vlastního kapitálu v Řecku v roce 2018 dosáhne [...] % (72).

2.4.2.   Mezinárodní bankovní činnosti

| (106) | Banka již začala zmenšovat a restrukturalizovat svou mezinárodní síť. V srpnu 2013 prodala banka svou ukrajinskou dceřinou společnost. Počet poboček v jihovýchodní Evropě se snížil z 622 v roce 2009 na 488 v roce 2012 (73). |
| --- | --- |

(106)

Banka již začala zmenšovat a restrukturalizovat svou mezinárodní síť. V srpnu 2013 prodala banka svou ukrajinskou dceřinou společnost. Počet poboček v jihovýchodní Evropě se snížil z 622 v roce 2009 na 488 v roce 2012 (73).

| (107) | Banka bude svou mezinárodní síť dále restrukturalizovat a zmenšovat. Banka hodlá snížit objem svých mezinárodních aktiv na [...] miliard EUR. K dosažení tohoto cíle banka uváží jakoukoli kombinaci odprodejů nebo zmenšení svého portfolia. Předpokládaný objem mezinárodních aktiv banky představuje snížení o [...] % v porovnání s jejími zahraničními aktivy k 31. prosinci 2012 [...]. |
| --- | --- |

(107)

Banka bude svou mezinárodní síť dále restrukturalizovat a zmenšovat. Banka hodlá snížit objem svých mezinárodních aktiv na [...] miliard EUR. K dosažení tohoto cíle banka uváží jakoukoli kombinaci odprodejů nebo zmenšení svého portfolia. Předpokládaný objem mezinárodních aktiv banky představuje snížení o [...] % v porovnání s jejími zahraničními aktivy k 31. prosinci 2012 [...].

| (108) | Plán restrukturalizace zdůrazňuje nutnost snížit závislost zahraničních dceřiných společností na mateřské společnosti v Řecku, pokud jde o likvidní pozici. Vnitroskupinové financování zahraničních dceřiných společností se mezi roky 2013 a 2017 sníží z 4 172 milionů EUR na [...] milionů EUR (74). |
| --- | --- |

(108)

Plán restrukturalizace zdůrazňuje nutnost snížit závislost zahraničních dceřiných společností na mateřské společnosti v Řecku, pokud jde o likvidní pozici. Vnitroskupinové financování zahraničních dceřiných společností se mezi roky 2013 a 2017 sníží z 4 172 milionů EUR na [...] milionů EUR (74).

| (109) | K zvýšení ziskovosti zahraničních činností plánuje banka provádění programu významného snižování nákladů u mezinárodní sítě se snížením počtu poboček a zaměstnanců. Například v [...] bude uzavřeno [...] poboček z celkem [...] a mezi rokem 2012 a 2018 se počet pracovníků sníží o [...] osob (–[...]) (75). |
| --- | --- |

(109)

K zvýšení ziskovosti zahraničních činností plánuje banka provádění programu významného snižování nákladů u mezinárodní sítě se snížením počtu poboček a zaměstnanců. Například v [...] bude uzavřeno [...] poboček z celkem [...] a mezi rokem 2012 a 2018 se počet pracovníků sníží o [...] osob (–[...]) (75).

| (110) | Návratnost vlastního kapitálu v důsledku toho dosáhne [...] (76). |
| --- | --- |

(110)

Návratnost vlastního kapitálu v důsledku toho dosáhne [...] (76).

2.4.3.   Získání soukromého kapitálu a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů

| (111) | Bance se podařilo získat značné objemy kapitálu na trhu, a snížila tudíž výši státní podpory, kterou potřebovala. |
| --- | --- |

(111)

Bance se podařilo získat značné objemy kapitálu na trhu, a snížila tudíž výši státní podpory, kterou potřebovala.

| (112) | Banka získala v roce 2009 určitý soukromý kapitál prostřednictvím emise s přednostním právem, a to ve výši 986 milionů EUR (77). Jak je uvedeno v 89. bodě odůvodnění, bance se prostřednictvím rekapitalizace na jaře 2013 rovněž podařilo získat kapitál od soukromých investorů. V důsledku rekapitalizace na jaře 2013 došlo taktéž k významnému zředění podílů dřívějších akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 získal fond HFSF 83,66 % akcií banky, zatímco dřívější akcionáři mají pouze 4,9 % podíl. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti. |
| --- | --- |

(112)

Banka získala v roce 2009 určitý soukromý kapitál prostřednictvím emise s přednostním právem, a to ve výši 986 milionů EUR (77). Jak je uvedeno v 89. bodě odůvodnění, bance se prostřednictvím rekapitalizace na jaře 2013 rovněž podařilo získat kapitál od soukromých investorů. V důsledku rekapitalizace na jaře 2013 došlo taktéž k významnému zředění podílů dřívějších akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 získal fond HFSF 83,66 % akcií banky, zatímco dřívější akcionáři mají pouze 4,9 % podíl. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.

| (113) | V březnu 2014 získala banka na trhu kapitál ve výši 1,2 miliardy EUR k pokrytí svých dodatečných kapitálových potřeb a splacení prioritních akcií v držení Řecka. Tyto nové akcie byly vydány s vyšší cenou za akcii, než byla cena, kterou fond HFSF zaplatil v rámci rekapitalizace na jaře 2013. |
| --- | --- |

(113)

V březnu 2014 získala banka na trhu kapitál ve výši 1,2 miliardy EUR k pokrytí svých dodatečných kapitálových potřeb a splacení prioritních akcií v držení Řecka. Tyto nové akcie byly vydány s vyšší cenou za akcii, než byla cena, kterou fond HFSF zaplatil v rámci rekapitalizace na jaře 2013.

| (114) | Dne 20. dubna 2012 nabídla banka zpětný odkup cenných papírů zahrnovaných do kapitálu tier 1, cenných papírů zahrnovaných do vyšší třídy tier 2 a cenných papírů zahrnovaných do nižší třídy tier 2 za kupní ceny ve výši 40 %, 60 % resp. 60 % jejich příslušné nominální hodnoty v hotovosti. Tato cena zpětného odkupu byla stanovena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřesahující deset procentních bodů, což mělo investory podnítit k účasti na zpětném odkupu. Dne 7. května 2012 oznámila banka výsledky zpětného odkupu (78). Účast dosáhla celkem 66 % a celkový kapitálový zisk činil 333 milionů EUR. Dne 19. dubna 2013 oznámila banka další opatření v rámci řízení závazků v nominální hodnotě 316 milionů EUR. Banka nabídla zpětný odkup cenných papírů zahrnovaných do kapitálu tier 1, cenných papírů zahrnovaných do vyšší třídy tier 2 a cenných papírů zahrnovaných do nižší třídy tier 2 za kupní ceny ve výši 35 %, 55 % resp. 55 % jejich příslušné nominální hodnoty v hotovosti. Cena zpětného odkupu byla stanovena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřesahující deset procentních bodů, což mělo investory podnítit k účasti na zpětném odkupu. Míra účasti dosáhla 58 % a kapitálový zisk činil 103 milionů EUR. |
| --- | --- |

(114)

Dne 20. dubna 2012 nabídla banka zpětný odkup cenných papírů zahrnovaných do kapitálu tier 1, cenných papírů zahrnovaných do vyšší třídy tier 2 a cenných papírů zahrnovaných do nižší třídy tier 2 za kupní ceny ve výši 40 %, 60 % resp. 60 % jejich příslušné nominální hodnoty v hotovosti. Tato cena zpětného odkupu byla stanovena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřesahující deset procentních bodů, což mělo investory podnítit k účasti na zpětném odkupu. Dne 7. května 2012 oznámila banka výsledky zpětného odkupu (78). Účast dosáhla celkem 66 % a celkový kapitálový zisk činil 333 milionů EUR. Dne 19. dubna 2013 oznámila banka další opatření v rámci řízení závazků v nominální hodnotě 316 milionů EUR. Banka nabídla zpětný odkup cenných papírů zahrnovaných do kapitálu tier 1, cenných papírů zahrnovaných do vyšší třídy tier 2 a cenných papírů zahrnovaných do nižší třídy tier 2 za kupní ceny ve výši 35 %, 55 % resp. 55 % jejich příslušné nominální hodnoty v hotovosti. Cena zpětného odkupu byla stanovena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřesahující deset procentních bodů, což mělo investory podnítit k účasti na zpětném odkupu. Míra účasti dosáhla 58 % a kapitálový zisk činil 103 milionů EUR.

| (115) | V důsledku těchto dvou zpětných odkupů se částka nesplacených podřízených a hybridních dluhových nástrojů snížila z 985 milionů EUR na 134 milionů EUR. |
| --- | --- |

(115)

V důsledku těchto dvou zpětných odkupů se částka nesplacených podřízených a hybridních dluhových nástrojů snížila z 985 milionů EUR na 134 milionů EUR.

2.5.   ZÁVAZKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ

| (116) | Dne 12. června 2014 přijalo Řecko závazek, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen téhož dne, a poskytlo další závazky týkající se provádění plánu restrukturalizace. V tomto oddíle jsou shrnuty závazky, které jsou uvedeny v příloze. |
| --- | --- |

(116)

Dne 12. června 2014 přijalo Řecko závazek, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen téhož dne, a poskytlo další závazky týkající se provádění plánu restrukturalizace. V tomto oddíle jsou shrnuty závazky, které jsou uvedeny v příloze.

| (117) | Řecko se za prvé zavázalo, že banka bude restrukturalizovat své obchodní činnosti v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců a rovněž maximální výši celkových nákladů, kterých má být dosaženo k 31. prosinci 2017 (79). |
| --- | --- |

(117)

Řecko se za prvé zavázalo, že banka bude restrukturalizovat své obchodní činnosti v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců a rovněž maximální výši celkových nákladů, kterých má být dosaženo k 31. prosinci 2017 (79).

| (118) | Řecko se rovněž zavázalo, že banka sníží své náklady na vklady získané v Řecku a k 31. prosinci 2017 bude splňovat maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (80). |
| --- | --- |

(118)

Řecko se rovněž zavázalo, že banka sníží své náklady na vklady získané v Řecku a k 31. prosinci 2017 bude splňovat maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (80).

| (119) | Co se týká zahraničních dceřiných společností banky, Řecko přijalo závazek, že jim banka nebude poskytovat další kapitálovou podporu, nebudou-li splněny předem stanovené podmínky. Řecko se rovněž zavázalo, že do 30. června 2018 banka významně sníží svá mezinárodní aktiva (81). |
| --- | --- |

(119)

Co se týká zahraničních dceřiných společností banky, Řecko přijalo závazek, že jim banka nebude poskytovat další kapitálovou podporu, nebudou-li splněny předem stanovené podmínky. Řecko se rovněž zavázalo, že do 30. června 2018 banka významně sníží svá mezinárodní aktiva (81).

| (120) | Řecko se zavázalo, že banka odprodá řadu cenných papírů a sníží velikost portfolia soukromého kapitálu. Až na omezené výjimky nebude banka mimoto nakupovat cenné papíry spekulativního stupně (82). |
| --- | --- |

(120)

Řecko se zavázalo, že banka odprodá řadu cenných papírů a sníží velikost portfolia soukromého kapitálu. Až na omezené výjimky nebude banka mimoto nakupovat cenné papíry spekulativního stupně (82).

| (121) | Řecko přijalo řadu závazků týkajících se správy a řízení banky. Řecko se zavázalo omezit odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky a zajistit, aby banka dodržovala řecké právní předpisy týkající se správy a řízení společností a vytvořila efektivní a přiměřenou organizační strukturu (83). |
| --- | --- |

(121)

Řecko přijalo řadu závazků týkajících se správy a řízení banky. Řecko se zavázalo omezit odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky a zajistit, aby banka dodržovala řecké právní předpisy týkající se správy a řízení společností a vytvořila efektivní a přiměřenou organizační strukturu (83).

| (122) | Řecko přijalo rovněž závazek, že banka bude prosazovat vysoce kvalitní úvěrovou politiku s cílem zajistit, aby byla rozhodnutí o poskytnutí úvěrů a jejich restrukturalizaci zaměřena na dosažení co nejvyšší životaschopnosti a ziskovosti banky. Řecko se zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, pokud jde o sledování úvěrového rizika a restrukturalizaci úvěrů (84). |
| --- | --- |

(122)

Řecko přijalo rovněž závazek, že banka bude prosazovat vysoce kvalitní úvěrovou politiku s cílem zajistit, aby byla rozhodnutí o poskytnutí úvěrů a jejich restrukturalizaci zaměřena na dosažení co nejvyšší životaschopnosti a ziskovosti banky. Řecko se zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, pokud jde o sledování úvěrového rizika a restrukturalizaci úvěrů (84).

| (123) | Řada závazků se týká operací banky se spřízněnými dlužníky. Tyto závazky mají zajistit, aby se banka neodchylovala od obezřetných bankovních postupů při poskytování nebo restrukturalizaci úvěrů pro zaměstnance, vedoucí pracovníky a akcionáře, jakož i pro veřejné subjekty, politické strany a mediální společnosti (85). |
| --- | --- |

(123)

Řada závazků se týká operací banky se spřízněnými dlužníky. Tyto závazky mají zajistit, aby se banka neodchylovala od obezřetných bankovních postupů při poskytování nebo restrukturalizaci úvěrů pro zaměstnance, vedoucí pracovníky a akcionáře, jakož i pro veřejné subjekty, politické strany a mediální společnosti (85).

| (124) | Řecko se také zavázalo, že banka bude dodržovat některá omezení týkající se chování, jako je zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz akvizic a zákaz odkazování na státní podporu v reklamě (86). |
| --- | --- |

(124)

Řecko se také zavázalo, že banka bude dodržovat některá omezení týkající se chování, jako je zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz akvizic a zákaz odkazování na státní podporu v reklamě (86).

| (125) | Tyto závazky bude do 31. prosince 2018 sledovat kontrolní správce. |
| --- | --- |

(125)

Tyto závazky bude do 31. prosince 2018 sledovat kontrolní správce.

| (126) | Řecko uvedlo, že před případným zpětným odkupem opčních listů ze strany banky nebo jiného státního subjektu včetně fondu HFSF požádá Komisi o souhlas (87). |
| --- | --- |

(126)

Řecko uvedlo, že před případným zpětným odkupem opčních listů ze strany banky nebo jiného státního subjektu včetně fondu HFSF požádá Komisi o souhlas (87).

3.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍHO SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE

| (127) | Dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení s cílem ověřit, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (88) týkající se vhodnosti, nezbytnosti a přiměřenosti první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha (opatření B1). |
| --- | --- |

(127)

Dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení s cílem ověřit, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (88) týkající se vhodnosti, nezbytnosti a přiměřenosti první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha (opatření B1).

| (128) | Co se týká vhodnosti opatření, vzhledem ke skutečnosti, že podpora byla poskytnuta po předchozí rekapitalizaci a pomoci v oblasti likvidity, a vzhledem k dlouhému období záchrany vyslovila Komise pochybnosti, zda banka přijala veškerá možná opatření, aby zamezila potřebě podpory v budoucnu (89). Komisi mimoto nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat, jakmile první překlenovací rekapitalizaci nahradí stálá rekapitalizace (90), jelikož se banka mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo pod kontrolu menšinových soukromých vlastníků. Komise podotkla, že chce zajistit, aby se v žádném případě nezhoršila kvalita řízení banky, a zejména jejího úvěrového procesu. |
| --- | --- |

(128)

Co se týká vhodnosti opatření, vzhledem ke skutečnosti, že podpora byla poskytnuta po předchozí rekapitalizaci a pomoci v oblasti likvidity, a vzhledem k dlouhému období záchrany vyslovila Komise pochybnosti, zda banka přijala veškerá možná opatření, aby zamezila potřebě podpory v budoucnu (89). Komisi mimoto nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat, jakmile první překlenovací rekapitalizaci nahradí stálá rekapitalizace (90), jelikož se banka mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo pod kontrolu menšinových soukromých vlastníků. Komise podotkla, že chce zajistit, aby se v žádném případě nezhoršila kvalita řízení banky, a zejména jejího úvěrového procesu.

| (129) | Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, v 66. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise zpochybnila, zda byla přijata veškerá možná opatření, aby banka zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu. Jelikož nebyla jistá doba trvání překlenovací rekapitalizace, nemohla Komise vyvodit závěr, zda je dostatečná a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení nákladů podle pravidel státní podpory. Jelikož v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na stálou rekapitalizaci, nemohla je Komise posoudit. |
| --- | --- |

(129)

Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, v 66. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise zpochybnila, zda byla přijata veškerá možná opatření, aby banka zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu. Jelikož nebyla jistá doba trvání překlenovací rekapitalizace, nemohla Komise vyvodit závěr, zda je dostatečná a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení nákladů podle pravidel státní podpory. Jelikož v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na stálou rekapitalizaci, nemohla je Komise posoudit.

| (130) | Co se týká přiměřenosti opatření, Komise vyslovila pochybnosti, zda byla ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci přijata dostatečná ochranná opatření (zákaz odkazování na státní podporu v reklamě, zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz uplatňování opcí a zákaz zpětného odkupu, jak bylo popsáno v 71. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha). V 72. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise mimoto uvedla, že neexistence pravidel bránících fondu HFSF v koordinaci čtyř největších bank (tj. banky Alpha, Eurobank, National Bank of Greece a Piraeus Bank) a neexistence přiměřených záruk, které zabrání sdílení obchodně citlivých informací, může vést k narušení hospodářské soutěže. Komise proto navrhla jmenování kontrolního správce, který bude v bance fyzicky přítomen. |
| --- | --- |

(130)

Co se týká přiměřenosti opatření, Komise vyslovila pochybnosti, zda byla ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci přijata dostatečná ochranná opatření (zákaz odkazování na státní podporu v reklamě, zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz uplatňování opcí a zákaz zpětného odkupu, jak bylo popsáno v 71. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha). V 72. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise mimoto uvedla, že neexistence pravidel bránících fondu HFSF v koordinaci čtyř největších bank (tj. banky Alpha, Eurobank, National Bank of Greece a Piraeus Bank) a neexistence přiměřených záruk, které zabrání sdílení obchodně citlivých informací, může vést k narušení hospodářské soutěže. Komise proto navrhla jmenování kontrolního správce, který bude v bance fyzicky přítomen.

4.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE

4.1.   PŘIPOMÍNKY BANKY

| (131) | Dne 30. srpna 2012 obdržela Komise připomínky banky Alpha k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se této banky. |
| --- | --- |

(131)

Dne 30. srpna 2012 obdržela Komise připomínky banky Alpha k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se této banky.

| (132) | Co se týká vhodnosti opatření, banka uvedla, že je systémově významnou bankou jak v Řecku, tak i na bankovních trzích, na nichž působí. Banka dodala, že její obchodní model je životaschopný, jak prokazuje její dlouhá a slavná historie. |
| --- | --- |

(132)

Co se týká vhodnosti opatření, banka uvedla, že je systémově významnou bankou jak v Řecku, tak i na bankovních trzích, na nichž působí. Banka dodala, že její obchodní model je životaschopný, jak prokazuje její dlouhá a slavná historie.

| (133) | Banka taktéž poznamenala, že obě vlny rekapitalizace byly důsledkem významně zhoršeného ekonomického prostředí a že si další opatření podpory vyžádala prohlubující se finanční krize. Banka Alpha uvedla, že z velkých řeckých bank byla dosud příjemcem s nejnižším podílem státní podpory. Banka rovněž podotkla, že pokud jde o to, zda banka přijala neprodleně veškerá možná opatření, aby se zamezilo potřebě další podpory v budoucnu, plán restrukturalizace poskytuje zevrubné informace o opatřeních k sdílení nákladů, která již byla provedena, která probíhají a která se plánují. Banka také uvedla, že tato opatření zajistila, aby žádný akcionář nezůstal nedotčen. Spolu s existující silnou obchodní základnou a důkladností procesu posuzování kapitálu tato opatření přispějí k zajištění dostatečné kapitalizace banky vedoucí k obnovení životaschopnosti a k ukončení státní podpory. |
| --- | --- |

(133)

Banka taktéž poznamenala, že obě vlny rekapitalizace byly důsledkem významně zhoršeného ekonomického prostředí a že si další opatření podpory vyžádala prohlubující se finanční krize. Banka Alpha uvedla, že z velkých řeckých bank byla dosud příjemcem s nejnižším podílem státní podpory. Banka rovněž podotkla, že pokud jde o to, zda banka přijala neprodleně veškerá možná opatření, aby se zamezilo potřebě další podpory v budoucnu, plán restrukturalizace poskytuje zevrubné informace o opatřeních k sdílení nákladů, která již byla provedena, která probíhají a která se plánují. Banka také uvedla, že tato opatření zajistila, aby žádný akcionář nezůstal nedotčen. Spolu s existující silnou obchodní základnou a důkladností procesu posuzování kapitálu tato opatření přispějí k zajištění dostatečné kapitalizace banky vedoucí k obnovení životaschopnosti a k ukončení státní podpory.

| (134) | Banka mimoto uvítala jasnost podmínek stálé kapitalizace, které by podle jejího názoru měly plně zohledňovat důvody, proč potřebovala státní podporu. Banka rovněž uvedla, že rekapitalizace řeší ztrátu kapitálu v důsledku její účasti v programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost. Banka podpořila názor, že při nabývání státních dluhopisů podle řeckých a evropských standardů nepodstupovala nadměrná rizika. Banka uvedla, že v případě neúčasti na programu zapojení soukromého sektoru by nebyla rekapitalizace v roce 2012 zapotřebí a banka by byla s to splácet prioritní akcie v souladu se smluvními podmínkami. Banka rovněž podotkla, že i po zaznamenání významných ztrát kapitálu v důsledku účasti banky na programu zapojení soukromého sektoru vykazovala kladnou hodnotu čistých aktiv. |
| --- | --- |

(134)

Banka mimoto uvítala jasnost podmínek stálé kapitalizace, které by podle jejího názoru měly plně zohledňovat důvody, proč potřebovala státní podporu. Banka rovněž uvedla, že rekapitalizace řeší ztrátu kapitálu v důsledku její účasti v programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost. Banka podpořila názor, že při nabývání státních dluhopisů podle řeckých a evropských standardů nepodstupovala nadměrná rizika. Banka uvedla, že v případě neúčasti na programu zapojení soukromého sektoru by nebyla rekapitalizace v roce 2012 zapotřebí a banka by byla s to splácet prioritní akcie v souladu se smluvními podmínkami. Banka rovněž podotkla, že i po zaznamenání významných ztrát kapitálu v důsledku účasti banky na programu zapojení soukromého sektoru vykazovala kladnou hodnotu čistých aktiv.

| (135) | Banka dodala, že působí na velmi pevném základě a je mimořádně aktivní při provádění opatření k úspěšnému fungování v situaci, kdy čelila extrémní zátěži. Banka rovněž uvedla, že se od začátku krize nepodílela na agresivních obchodních strategiích ani nepřiměřeném riskování a zaměřovala se na řízení úvěrových rizik, zabývala se nerovnováhou v profilu financování náležitým snižováním pákového efektu a aktivně řídila svou nákladovou základnu, a to racionalizací provozní platformy a optimalizací výdajů na zakázky. |
| --- | --- |

(135)

Banka dodala, že působí na velmi pevném základě a je mimořádně aktivní při provádění opatření k úspěšnému fungování v situaci, kdy čelila extrémní zátěži. Banka rovněž uvedla, že se od začátku krize nepodílela na agresivních obchodních strategiích ani nepřiměřeném riskování a zaměřovala se na řízení úvěrových rizik, zabývala se nerovnováhou v profilu financování náležitým snižováním pákového efektu a aktivně řídila svou nákladovou základnu, a to racionalizací provozní platformy a optimalizací výdajů na zakázky.

| (136) | Banka mimoto vyzdvihla značné sdílení nákladů ze strany akcionářů. Poukázala rovněž na významné záruky, které byly poskytnuty oficiálnímu sektoru s cílem zamezit přílišnému riskování ze strany rekapitalizovaných bank a podrobně sledovat řádné provádění plánů restrukturalizace, jako je jmenování zástupců ministerstva financí a fondu HFSF do správní rady a příslušných výborů banky. Banka také zdůraznila, že fond HFSF bude sledovat provádění plánu restrukturalizace a že pozastavení výkonu hlasovacích práv fondu HFSF bude zrušeno v případě významného porušení uložených podmínek. |
| --- | --- |

(136)

Banka mimoto vyzdvihla značné sdílení nákladů ze strany akcionářů. Poukázala rovněž na významné záruky, které byly poskytnuty oficiálnímu sektoru s cílem zamezit přílišnému riskování ze strany rekapitalizovaných bank a podrobně sledovat řádné provádění plánů restrukturalizace, jako je jmenování zástupců ministerstva financí a fondu HFSF do správní rady a příslušných výborů banky. Banka také zdůraznila, že fond HFSF bude sledovat provádění plánu restrukturalizace a že pozastavení výkonu hlasovacích práv fondu HFSF bude zrušeno v případě významného porušení uložených podmínek.

| (137) | Z těchto důvodů se banka domnívala, že by struktura a podmínky stálé rekapitalizace měly stávajícím a novým akcionářům poskytnout silné pobídky k účasti na nadcházejícím navýšení kapitálu. |
| --- | --- |

(137)

Z těchto důvodů se banka domnívala, že by struktura a podmínky stálé rekapitalizace měly stávajícím a novým akcionářům poskytnout silné pobídky k účasti na nadcházejícím navýšení kapitálu.

| (138) | Co se týká nezbytnosti opatření, banka uvedla, že opatření podpory řeší nedostatek kapitálu způsobený programem zapojení soukromého sektoru, aby banka splňovala minimální ukazatele kapitálové přiměřenosti, které stanovila řecká centrální banka, měla i nadále přístup k refinančním operacím ECB a byla s to podpořit své klienty a řecké hospodářství ve složité situaci. |
| --- | --- |

(138)

Co se týká nezbytnosti opatření, banka uvedla, že opatření podpory řeší nedostatek kapitálu způsobený programem zapojení soukromého sektoru, aby banka splňovala minimální ukazatele kapitálové přiměřenosti, které stanovila řecká centrální banka, měla i nadále přístup k refinančním operacím ECB a byla s to podpořit své klienty a řecké hospodářství ve složité situaci.

| (139) | Pokud jde o přiměřenost opatření, banka oznámila, že nemá v úmyslu využít podporu k narušení hospodářské soutěže. Banka rovněž zdůraznila, že se od obdržení státní podpory nepodílela na agresivních obchodních strategiích. Banka také podotkla, že jelikož všechny velké řecké banky byly příjemci podpory a jelikož se ochota zahraničních účastníků na řeckém trhu podstupovat řecké riziko snižovala, byla schopnost jakéhokoli příjemce podpory narušit hospodářskou soutěž na úkor soutěžitele, který podporu neobdržel, omezena na minimum. |
| --- | --- |

(139)

Pokud jde o přiměřenost opatření, banka oznámila, že nemá v úmyslu využít podporu k narušení hospodářské soutěže. Banka rovněž zdůraznila, že se od obdržení státní podpory nepodílela na agresivních obchodních strategiích. Banka také podotkla, že jelikož všechny velké řecké banky byly příjemci podpory a jelikož se ochota zahraničních účastníků na řeckém trhu podstupovat řecké riziko snižovala, byla schopnost jakéhokoli příjemce podpory narušit hospodářskou soutěž na úkor soutěžitele, který podporu neobdržel, omezena na minimum.

4.2.   PŘIPOMÍNKY JINÉ ŘECKÉ BANKY

| (140) | Dne 3. ledna 2013 obdržela Komise připomínky jedné řecké banky k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Tato řecká banka uvedla, že rekapitalizace řeckých bank ze strany fondu HFSF představovala v zásadě vítaný krok směrem k zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému, a nevyslovila vůči rekapitalizaci banky Alpha žádné námitky. |
| --- | --- |

(140)

Dne 3. ledna 2013 obdržela Komise připomínky jedné řecké banky k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Tato řecká banka uvedla, že rekapitalizace řeckých bank ze strany fondu HFSF představovala v zásadě vítaný krok směrem k zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému, a nevyslovila vůči rekapitalizaci banky Alpha žádné námitky.

| (141) | Ačkoli tato řecká banka vyslovila plnou podporu zásadě rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, rovněž uvedla, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže na minimum a zamezení diskriminaci očekávala, že rekapitalizace fondem HFSF bude pro všechny banky působící v Řecku dostupná za stejných podmínek. |
| --- | --- |

(141)

Ačkoli tato řecká banka vyslovila plnou podporu zásadě rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, rovněž uvedla, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže na minimum a zamezení diskriminaci očekávala, že rekapitalizace fondem HFSF bude pro všechny banky působící v Řecku dostupná za stejných podmínek.

5.   PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE

| (142) | Dne 5. září 2012 předložilo Řecko připomínky, které s ohledem na rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vypracovaly řecká centrální banka a fond HFSF. |
| --- | --- |

(142)

Dne 5. září 2012 předložilo Řecko připomínky, které s ohledem na rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vypracovaly řecká centrální banka a fond HFSF.

5.1.   PŘIPOMÍNKY ŘECKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

| (143) | Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že první překlenovací rekapitalizace byla dočasná, jelikož proces rekapitalizace bude ukončen navýšením základního kapitálu ze strany čtyř dotčených bank. |
| --- | --- |

(143)

Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že první překlenovací rekapitalizace byla dočasná, jelikož proces rekapitalizace bude ukončen navýšením základního kapitálu ze strany čtyř dotčených bank.

| (144) | Řecká centrální banka taktéž podotkla, že rekapitalizace největších řeckých bank je součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovního sektoru. Dále uvedla, že pokud by banka zůstala v soukromém vlastnictví, vedení by se s největší pravděpodobností nezměnilo, zatímco v případě, že by se banka dostala do vlastnictví státu (tj. vlastnil by ji fond HFSF), mohl by fond HFSF jmenovat nové vedení, které by každopádně bylo posouzeno řeckou centrální bankou. Řecká centrální banka uvedla, že průběžně hodnotí rámec správy a řízení společnosti, přiměřenost vedení a rizikový profil každé banky s cílem zajistit, aby nebyla podstupována nadměrná rizika. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že fond HFSF již jmenoval zástupce ve správních radách rekapitalizovaných bank. |
| --- | --- |

(144)

Řecká centrální banka taktéž podotkla, že rekapitalizace největších řeckých bank je součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovního sektoru. Dále uvedla, že pokud by banka zůstala v soukromém vlastnictví, vedení by se s největší pravděpodobností nezměnilo, zatímco v případě, že by se banka dostala do vlastnictví státu (tj. vlastnil by ji fond HFSF), mohl by fond HFSF jmenovat nové vedení, které by každopádně bylo posouzeno řeckou centrální bankou. Řecká centrální banka uvedla, že průběžně hodnotí rámec správy a řízení společnosti, přiměřenost vedení a rizikový profil každé banky s cílem zajistit, aby nebyla podstupována nadměrná rizika. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že fond HFSF již jmenoval zástupce ve správních radách rekapitalizovaných bank.

| (145) | Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že rekapitalizace banky byla omezena s cílem zajistit dodržení tehdy platných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Řecká centrální banka také uvedla, že dlouhé období před rekapitalizací bylo nezbytné kvůli náhlému zhoršení prostředí, v němž banky působí, v Řecku a dopadu programu zapojení soukromého sektoru, složitosti celého projektu a nutnosti maximalizovat účast soukromých investorů na navýšení základního kapitálu. |
| --- | --- |

(145)

Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že rekapitalizace banky byla omezena s cílem zajistit dodržení tehdy platných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Řecká centrální banka také uvedla, že dlouhé období před rekapitalizací bylo nezbytné kvůli náhlému zhoršení prostředí, v němž banky působí, v Řecku a dopadu programu zapojení soukromého sektoru, složitosti celého projektu a nutnosti maximalizovat účast soukromých investorů na navýšení základního kapitálu.

| (146) | Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka poukázala na skutečnost, že úplné provedení plánu restrukturalizace předloženého Komisí bude zajištěno tím, že pozastavení hlasovacích práv fondu HFSF bude v případě významného porušení plánu restrukturalizace zrušeno. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že potíže banky Alpha nebyly způsobeny podceněním rizik ze strany vedení banky ani agresivními obchodními praktikami. |
| --- | --- |

(146)

Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka poukázala na skutečnost, že úplné provedení plánu restrukturalizace předloženého Komisí bude zajištěno tím, že pozastavení hlasovacích práv fondu HFSF bude v případě významného porušení plánu restrukturalizace zrušeno. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že potíže banky Alpha nebyly způsobeny podceněním rizik ze strany vedení banky ani agresivními obchodními praktikami.

5.2.   PŘIPOMÍNKY FONDU HFSF

| (147) | Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, ohledně otázky možného státního zásahu v případě, že stát poskytne prostřednictvím fondu HFSF vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, fond HFSF uvedl, že se banky financované fondem HFSF nepokládají za veřejné subjekty ani podniky pod kontrolou státu a že po provedení stálé rekapitalizace fondem HFSF nebudou ovládány státem. Fond HFSF uvedl, že je zcela nezávislým subjektem soukromého práva, který může rozhodovat nezávisle. Fond HFSF nepodléhá kontrole ze strany vlády podle § 16 písm. C) bodu 2 zákona o fondu HFSF, podle něhož nejsou úvěrové instituce, jímž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, součástí širšího veřejného sektoru. Fond HFSF rovněž poukázal na strukturu řízení fondu. |
| --- | --- |

(147)

Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, ohledně otázky možného státního zásahu v případě, že stát poskytne prostřednictvím fondu HFSF vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, fond HFSF uvedl, že se banky financované fondem HFSF nepokládají za veřejné subjekty ani podniky pod kontrolou státu a že po provedení stálé rekapitalizace fondem HFSF nebudou ovládány státem. Fond HFSF uvedl, že je zcela nezávislým subjektem soukromého práva, který může rozhodovat nezávisle. Fond HFSF nepodléhá kontrole ze strany vlády podle § 16 písm. C) bodu 2 zákona o fondu HFSF, podle něhož nejsou úvěrové instituce, jímž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, součástí širšího veřejného sektoru. Fond HFSF rovněž poukázal na strukturu řízení fondu.

| (148) | Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF podotkl, že bude respektovat autonomii banky a nebude zasahovat do jejího každodenního řízení, jelikož jeho úloha je omezena na to, co je stanoveno v zákoně o fondu HFSF. Fond HFSF uvedl, že nedojde ke státním zásahům ani koordinaci a že rozhodnutí banky ohledně úvěrového procesu (mimo jiné ohledně kolaterálu, úročení a solventnosti dlužníků) budou přijímána na základě obchodních kritérií. |
| --- | --- |

(148)

Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF podotkl, že bude respektovat autonomii banky a nebude zasahovat do jejího každodenního řízení, jelikož jeho úloha je omezena na to, co je stanoveno v zákoně o fondu HFSF. Fond HFSF uvedl, že nedojde ke státním zásahům ani koordinaci a že rozhodnutí banky ohledně úvěrového procesu (mimo jiné ohledně kolaterálu, úročení a solventnosti dlužníků) budou přijímána na základě obchodních kritérií.

| (149) | Fond HFSF uvedl, že zákon o fondu HFSF a dohoda uzavřená před úpisem obsahují náležitá ochranná opatření, která mají současným soukromým akcionářům zabránit v přílišném riskování. Fond HFSF poukázal například na tyto skutečnosti: i) jmenování zástupců fondu HFSF jako nezávislých nevýkonných členů správní rady banky a jejich přítomnost ve výborech, ii) to, že fond HFSF provedl v bance hloubkovou kontrolu, a iii) to, že po konečné rekapitalizaci budou jeho hlasovací práva omezena pouze potud, pokud bude banka dodržovat podmínky plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(149)

Fond HFSF uvedl, že zákon o fondu HFSF a dohoda uzavřená před úpisem obsahují náležitá ochranná opatření, která mají současným soukromým akcionářům zabránit v přílišném riskování. Fond HFSF poukázal například na tyto skutečnosti: i) jmenování zástupců fondu HFSF jako nezávislých nevýkonných členů správní rady banky a jejich přítomnost ve výborech, ii) to, že fond HFSF provedl v bance hloubkovou kontrolu, a iii) to, že po konečné rekapitalizaci budou jeho hlasovací práva omezena pouze potud, pokud bude banka dodržovat podmínky plánu restrukturalizace.

| (150) | Fond HFSF uvedl, že byla zavedena vhodná opatření s cílem zajistit, aby si banky, v nichž má fond HFSF účast, nevyměňovaly obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, pověření těchto zástupců, jež výslovně zabraňuje toku informací mezi jednotlivými zástupci, a jednoznačné interní pokyny určené těmto zástupcům, aby nepředávali obchodně citlivé informace bank. Fond HFSF mimoto uvedl, že ve vztahu k bankám nevykonává svá práva způsobem, který by mohl zamezit účinné hospodářské soutěži nebo ji omezit, narušit či významně snížit nebo ztížit. Fond HFSF taktéž poukázal na skutečnost, že se na členy jeho správní rady a zaměstnance vztahují přísná pravidla týkající se zachovávání důvěrnosti údajů a fiduciární povinnosti a že jsou vázáni předpisy týkajícími se profesního tajemství, pokud jde o jeho záležitosti. |
| --- | --- |

(150)

Fond HFSF uvedl, že byla zavedena vhodná opatření s cílem zajistit, aby si banky, v nichž má fond HFSF účast, nevyměňovaly obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, pověření těchto zástupců, jež výslovně zabraňuje toku informací mezi jednotlivými zástupci, a jednoznačné interní pokyny určené těmto zástupcům, aby nepředávali obchodně citlivé informace bank. Fond HFSF mimoto uvedl, že ve vztahu k bankám nevykonává svá práva způsobem, který by mohl zamezit účinné hospodářské soutěži nebo ji omezit, narušit či významně snížit nebo ztížit. Fond HFSF taktéž poukázal na skutečnost, že se na členy jeho správní rady a zaměstnance vztahují přísná pravidla týkající se zachovávání důvěrnosti údajů a fiduciární povinnosti a že jsou vázáni předpisy týkajícími se profesního tajemství, pokud jde o jeho záležitosti.

6.   POSOUZENÍ STÁTNÍ PODPORY V SOUVISLOSTI S NABYTÍM VYBRANÝCH ZÁVAZKŮ TŘÍ DRUŽSTEVNÍCH BANK

| (151) | Komise musí za prvé posoudit, zda státní podpora v souvislosti s řešením problémů tří družstevních bank (to znamená poskytnutí finančních prostředků k odstranění mezer ve financování, což umožnilo převod vkladů, včetně mezibankovních závazků, a pohledávek a závazků vůči fondu HDIGF) představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle tohoto ustanovení představují státní podporu podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(151)

Komise musí za prvé posoudit, zda státní podpora v souvislosti s řešením problémů tří družstevních bank (to znamená poskytnutí finančních prostředků k odstranění mezer ve financování, což umožnilo převod vkladů, včetně mezibankovních závazků, a pohledávek a závazků vůči fondu HDIGF) představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle tohoto ustanovení představují státní podporu podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.

| (152) | Komise nejprve posoudí, zda mohli být zvýhodněni tito potenciální příjemci: i) družstevní banky a případně „činnosti“ převedené na banku Alpha a ii) banka Alpha. |
| --- | --- |

(152)

Komise nejprve posoudí, zda mohli být zvýhodněni tito potenciální příjemci: i) družstevní banky a případně „činnosti“ převedené na banku Alpha a ii) banka Alpha.

i)   Existence podpory pro družstevní banky a případně „činnosti“ převedené na banku Alpha

| (153) | Co se týká družstevních bank, Komise bere na vědomí, že Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank vstoupily do likvidace a jejich bankovní licence byly odebrány. Tyto banky již proto nebudou vykonávat hospodářskou činnost na bankovním trhu. |
| --- | --- |

(153)

Co se týká družstevních bank, Komise bere na vědomí, že Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank vstoupily do likvidace a jejich bankovní licence byly odebrány. Tyto banky již proto nebudou vykonávat hospodářskou činnost na bankovním trhu.

| (154) | Státní podpora, tj. finanční prostředky k odstranění mezer ve financování, by představovala podporu pro převedené pohledávky a závazky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy pouze tehdy, pokud by společně tvořily podnik. Pojem podnik zahrnuje jakýkoli subjekt vykonávající hospodářskou činnost, a to nezávisle na jeho právním postavení a způsobu financování. Za hospodářskou činnost se považuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo poskytování zboží na daném trhu. Aby bylo proto možno vyvodit závěr, zda se jedná o podporu pro určitý podnik, je třeba posoudit, zda převod pohledávek a závazků znamená i převod hospodářské činnosti. |
| --- | --- |

(154)

Státní podpora, tj. finanční prostředky k odstranění mezer ve financování, by představovala podporu pro převedené pohledávky a závazky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy pouze tehdy, pokud by společně tvořily podnik. Pojem podnik zahrnuje jakýkoli subjekt vykonávající hospodářskou činnost, a to nezávisle na jeho právním postavení a způsobu financování. Za hospodářskou činnost se považuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo poskytování zboží na daném trhu. Aby bylo proto možno vyvodit závěr, zda se jedná o podporu pro určitý podnik, je třeba posoudit, zda převod pohledávek a závazků znamená i převod hospodářské činnosti.

| (155) | Jak je uvedeno v oddíle 2.2.2, po řešení problémů družstevních bank byly na banku Alpha převedeny pouze vklady, mezibankovní závazky a pohledávky a závazky vůči fondu HDIGF. Tři družstevní banky zaměstnávaly 227 osob a měly celkem osmnáct poboček. Je třeba uvést, že mezi třemi družstevními bankami a bankou Alpha nedošlo k automatickému převodu poboček, pracovních smluv ani úvěrů. Skutečnost, že na banku Alpha nebyly převedeny úvěry, nýbrž že zůstaly ve třech družstevních bankách v likvidaci, a skutečnost, že nebyly převedeny žádné pobočky a že nedošlo k automatickému převodu pracovních smluv, přispívají (91) k závěru, že nedošlo k převodu hospodářské činnosti. Převedené závazky (tj. vklady) nelze považovat za příjemce státní podpory, jelikož nepředstavují „podnik“. |
| --- | --- |

(155)

Jak je uvedeno v oddíle 2.2.2, po řešení problémů družstevních bank byly na banku Alpha převedeny pouze vklady, mezibankovní závazky a pohledávky a závazky vůči fondu HDIGF. Tři družstevní banky zaměstnávaly 227 osob a měly celkem osmnáct poboček. Je třeba uvést, že mezi třemi družstevními bankami a bankou Alpha nedošlo k automatickému převodu poboček, pracovních smluv ani úvěrů. Skutečnost, že na banku Alpha nebyly převedeny úvěry, nýbrž že zůstaly ve třech družstevních bankách v likvidaci, a skutečnost, že nebyly převedeny žádné pobočky a že nedošlo k automatickému převodu pracovních smluv, přispívají (91) k závěru, že nedošlo k převodu hospodářské činnosti. Převedené závazky (tj. vklady) nelze považovat za příjemce státní podpory, jelikož nepředstavují „podnik“.

| (156) | Tři stávající právní subjekty vstoupily do likvidace a již nevykonávají bankovní činnosti. Převedená aktiva a závazky současně nepředstavují hospodářskou činnost. |
| --- | --- |

(156)

Tři stávající právní subjekty vstoupily do likvidace a již nevykonávají bankovní činnosti. Převedená aktiva a závazky současně nepředstavují hospodářskou činnost.

| (157) | Vyvozuje se proto závěr, že poskytnutí dluhopisů EFSF bance Alpha ze strany fondu HFSF za účelem pokrytí mezery ve financování u nabytých aktiv a závazků tří družstevních bank neumožnilo, aby tyto družstevní banky vykonávaly nadále hospodářskou činnost. Podpora ze strany fondu HFSF proto nepředstavuje podporu pro subjekty v likvidaci ani podporu pro převedená aktiva a závazky. |
| --- | --- |

(157)

Vyvozuje se proto závěr, že poskytnutí dluhopisů EFSF bance Alpha ze strany fondu HFSF za účelem pokrytí mezery ve financování u nabytých aktiv a závazků tří družstevních bank neumožnilo, aby tyto družstevní banky vykonávaly nadále hospodářskou činnost. Podpora ze strany fondu HFSF proto nepředstavuje podporu pro subjekty v likvidaci ani podporu pro převedená aktiva a závazky.

ii)   Existence podpory pro banku Alpha

| (158) | Co se týká otázky, zda prodej aktiv a závazků tří družstevních bank znamenal státní podporu pro banku Alpha, Komise musí posoudit, zda jsou splněny určité požadavky, a zejména zda i) proces prodeje je otevřený, bezpodmínečný a nediskriminační; ii) prodej probíhá za tržních podmínek a iii) stát stanovil co nejvyšší prodejní cenu dotčených aktiv a pasiv (92). |
| --- | --- |

(158)

Co se týká otázky, zda prodej aktiv a závazků tří družstevních bank znamenal státní podporu pro banku Alpha, Komise musí posoudit, zda jsou splněny určité požadavky, a zejména zda i) proces prodeje je otevřený, bezpodmínečný a nediskriminační; ii) prodej probíhá za tržních podmínek a iii) stát stanovil co nejvyšší prodejní cenu dotčených aktiv a pasiv (92).

| (159) | Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, řecká centrální banka se za účelem vydražení vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank obrátila pouze na čtyři systémové řecké banky, jelikož se domnívala, že by vklady měly být převedeny na plně rekapitalizované instituce. Závazné nabídky předložily pouze banka Alpha a Eurobank. Banka Alpha Bank byla vybrána jako nejvhodnější uchazeč v konkurenčním nabídkovém řízení uspořádaném orgánem příslušným k řešení, který zohlednil navrhovanou cenu a schopnost nabyté vklady hladce a rychle převzít a začlenit. |
| --- | --- |

(159)

Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, řecká centrální banka se za účelem vydražení vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank obrátila pouze na čtyři systémové řecké banky, jelikož se domnívala, že by vklady měly být převedeny na plně rekapitalizované instituce. Závazné nabídky předložily pouze banka Alpha a Eurobank. Banka Alpha Bank byla vybrána jako nejvhodnější uchazeč v konkurenčním nabídkovém řízení uspořádaném orgánem příslušným k řešení, který zohlednil navrhovanou cenu a schopnost nabyté vklady hladce a rychle převzít a začlenit.

| 160) | Balíček nabízený k prodeji zahrnoval pouze vklady bez infrastruktury. Kupujícím proto mohla být pouze banka s potřebnou infrastrukturou a sítí poboček v Řecku, aby bylo možno obsluhovat vkladatele. |
| --- | --- |

160)

Balíček nabízený k prodeji zahrnoval pouze vklady bez infrastruktury. Kupujícím proto mohla být pouze banka s potřebnou infrastrukturou a sítí poboček v Řecku, aby bylo možno obsluhovat vkladatele.

| (161) | Jelikož Komise nemá důvod domnívat se, že se prodej neuskutečnil za tržních podmínek, vyvozuje závěr, že v souladu s bodem 80 sdělení o bankovnictví z roku 2013, bodem 20 sdělení o restrukturalizaci a rozhodovací praxí Komise (93) lze podporu pro banku Alpha vyloučit. |
| --- | --- |

(161)

Jelikož Komise nemá důvod domnívat se, že se prodej neuskutečnil za tržních podmínek, vyvozuje závěr, že v souladu s bodem 80 sdělení o bankovnictví z roku 2013, bodem 20 sdělení o restrukturalizaci a rozhodovací praxí Komise (93) lze podporu pro banku Alpha vyloučit.

iii)   Závěr ohledně existence podpory

| (162) | Státní podpora poskytnutá při prodeji tří družstevních bank nezvýhodňuje žádnou hospodářskou činnost ani podnik. Opatření proto nepředstavuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(162)

Státní podpora poskytnutá při prodeji tří družstevních bank nezvýhodňuje žádnou hospodářskou činnost ani podnik. Opatření proto nepředstavuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

7.   POSOUZENÍ PODPORY, KTERÁ BYLA POSKYTNUTA BANCE ALPHA

7.1.   EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY A JEJÍ VÝŠE

| (163) | Komise musí zjistit existenci státní podpory pro banku ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(163)

Komise musí zjistit existenci státní podpory pro banku ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

7.1.1.   Existence podpory v opatřeních, která byla provedena v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)

7.1.1.1.   Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)

| (164) | Komise již v rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank (94) zjistila, že podpora likvidity, která byla poskytnuta na základě režimu, představuje státní podporu. Budoucí podpora likvidity poskytnutá na základě režimu bude rovněž představovat státní podporu. |
| --- | --- |

(164)

Komise již v rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank (94) zjistila, že podpora likvidity, která byla poskytnuta na základě režimu, představuje státní podporu. Budoucí podpora likvidity poskytnutá na základě režimu bude rovněž představovat státní podporu.

7.1.1.2.   Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)

| (165) | Komise již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpory řeckých bank zjistila, že rekapitalizace, které byly provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, představují podporu. Banka Alpha obdržela prostřednictvím prioritních akcií částku ve výši 940 milionů EUR, což představovalo 2 % rizikově vážených aktiv banky v té době. |
| --- | --- |

(165)

Komise již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpory řeckých bank zjistila, že rekapitalizace, které byly provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, představují podporu. Banka Alpha obdržela prostřednictvím prioritních akcií částku ve výši 940 milionů EUR, což představovalo 2 % rizikově vážených aktiv banky v té době.

7.1.2.   Existence podpory obsažené v nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)

| (166) | Komise v bodě 51 sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytnutí finančních prostředků centrálních bank finančním institucím nepředstavuje podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou poskytnutá bance Alpha tyto čtyři kumulativní podmínky nesplňuje, zejména z důvodu existence státní záruky a skutečnosti, že byla poskytnuta spolu s dalšími opatřeními podpory, představuje státní podporu. |
| --- | --- |

(166)

Komise v bodě 51 sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytnutí finančních prostředků centrálních bank finančním institucím nepředstavuje podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou poskytnutá bance Alpha tyto čtyři kumulativní podmínky nesplňuje, zejména z důvodu existence státní záruky a skutečnosti, že byla poskytnuta spolu s dalšími opatřeními podpory, představuje státní podporu.

| (167) | Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou je v souladu s požadavky stanovenými v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Za prvé, jelikož opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch řecké centrální banky, případné ztráty ponese stát. Opatření proto zahrnuje státní prostředky. Nouzová pomoc v oblasti likvidity umožňuje bankám získat financování v době, kdy nemají přístup na trh pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů a k běžným refinančním operacím Eurosystému. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou proto poskytuje bance výhodu. Jelikož je nouzová pomoc v oblasti likvidity omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou umožňuje bance pokračovat v činnosti na trhu a zabraňuje jejímu úpadku a nutnosti odejít z trhu, narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje výhoda, která byla bance poskytnuta, obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(167)

Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou je v souladu s požadavky stanovenými v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Za prvé, jelikož opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch řecké centrální banky, případné ztráty ponese stát. Opatření proto zahrnuje státní prostředky. Nouzová pomoc v oblasti likvidity umožňuje bankám získat financování v době, kdy nemají přístup na trh pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů a k běžným refinančním operacím Eurosystému. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou proto poskytuje bance výhodu. Jelikož je nouzová pomoc v oblasti likvidity omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou umožňuje bance pokračovat v činnosti na trhu a zabraňuje jejímu úpadku a nutnosti odejít z trhu, narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje výhoda, která byla bance poskytnuta, obchod mezi členskými státy.

| (168) | Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou se v průběhu času měnila. K 31. prosinci 2012 činila přibližně 23,6 miliardy EUR. |
| --- | --- |

(168)

Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou se v průběhu času měnila. K 31. prosinci 2012 činila přibližně 23,6 miliardy EUR.

7.1.3.   Existence podpory v opatřeních, která byla provedena prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)

7.1.3.1.   První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)

| (169) | V oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha již Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál činil přibližně 1,9 miliardy EUR. |
| --- | --- |

(169)

V oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha již Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál činil přibližně 1,9 miliardy EUR.

7.1.3.2.   Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)

| (170) | Opatření B2 bylo provedeno ze zdrojů fondu HFSF, které (jak je objasněno v 47. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha) zahrnují státní prostředky. |
| --- | --- |

(170)

Opatření B2 bylo provedeno ze zdrojů fondu HFSF, které (jak je objasněno v 47. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha) zahrnují státní prostředky.

| (171) | Co se týká existence výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která bance umožnila pokračovat v činnosti na trhu a získat přístup k financování poskytovanému Eurosystémem. Protiplnění za opatření B2 mimoto představovaly vzniklé úroky z dluhopisů EFSF a dodatečný poplatek ve výši 1 %. Jelikož je toto protiplnění zjevně nižší než protiplnění za podobné kapitálové nástroje na trhu, banka by zcela jistě nebyla schopna získat za takovýchto podmínek tento kapitál na trhu. Opatření B2 proto poskytlo bance výhodu ze státních prostředků. Jelikož opatření měla k dispozici pouze banka Alpha, bylo toto opatření selektivní. |
| --- | --- |

(171)

Co se týká existence výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která bance umožnila pokračovat v činnosti na trhu a získat přístup k financování poskytovanému Eurosystémem. Protiplnění za opatření B2 mimoto představovaly vzniklé úroky z dluhopisů EFSF a dodatečný poplatek ve výši 1 %. Jelikož je toto protiplnění zjevně nižší než protiplnění za podobné kapitálové nástroje na trhu, banka by zcela jistě nebyla schopna získat za takovýchto podmínek tento kapitál na trhu. Opatření B2 proto poskytlo bance výhodu ze státních prostředků. Jelikož opatření měla k dispozici pouze banka Alpha, bylo toto opatření selektivní.

| (172) | V důsledku opatření B2 bylo posíleno postavení banky Alpha, jelikož bance byly poskytnuty finanční zdroje, aby mohla nadále splňovat kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka Alpha působí na ostatních bankovních trzích v Evropské unii a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku, ovlivňuje opatření B2 pravděpodobně rovněž obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(172)

V důsledku opatření B2 bylo posíleno postavení banky Alpha, jelikož bance byly poskytnuty finanční zdroje, aby mohla nadále splňovat kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka Alpha působí na ostatních bankovních trzích v Evropské unii a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku, ovlivňuje opatření B2 pravděpodobně rovněž obchod mezi členskými státy.

| (173) | Komise má za to, že opatření B2 představuje státní podporu. Vnitrostátní orgány toto opatření oznámily jako podporu. Obdržený kapitál činil 1 042 milionů EUR. |
| --- | --- |

(173)

Komise má za to, že opatření B2 představuje státní podporu. Vnitrostátní orgány toto opatření oznámily jako podporu. Obdržený kapitál činil 1 042 milionů EUR.

7.1.3.3.   Písemný závazek (opatření B3)

| (174) | Opatřením B3 se fond HFSF zavázal, že poskytne další kapitál nezbytný k provedení rekapitalizace banky, a to do výše požadované řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF získává své zdroje od státu. Komise proto vyvozuje závěr, že závazek využívá státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně stanoveny a omezeny v právních předpisech. Použití těchto státních prostředků lze proto přičíst státu. Fond HFSF přijal závazek, že poskytne další kapitál ve výši 1 629 milionů EUR. |
| --- | --- |

(174)

Opatřením B3 se fond HFSF zavázal, že poskytne další kapitál nezbytný k provedení rekapitalizace banky, a to do výše požadované řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF získává své zdroje od státu. Komise proto vyvozuje závěr, že závazek využívá státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně stanoveny a omezeny v právních předpisech. Použití těchto státních prostředků lze proto přičíst státu. Fond HFSF přijal závazek, že poskytne další kapitál ve výši 1 629 milionů EUR.

| (175) | Písemný závazek banku Alpha zvýhodnil, jelikož vkladatele ujistil, že banka bude schopna získat celý objem kapitálu, který musí získat, to znamená, že fond HFSF poskytne kapitál, pokud by se jej bance nepodařilo získat na trhu. Tento závazek usnadnil rovněž získání soukromého kapitálu na trhu, jelikož investoři byli ujištěni, že pokud se bance nepodaří získat část kapitálu na trhu, poskytne jej fond HFSF. Žádný soukromý investor by závazek týkající se kapitálové injekce nepřijal dříve, než jsou známy podmínky rekapitalizace, a banka neměla v té době přístup na kapitálový trh. Výhoda je selektivní, jelikož nebyla poskytnuta všem bankám, které v Řecku působí. |
| --- | --- |

(175)

Písemný závazek banku Alpha zvýhodnil, jelikož vkladatele ujistil, že banka bude schopna získat celý objem kapitálu, který musí získat, to znamená, že fond HFSF poskytne kapitál, pokud by se jej bance nepodařilo získat na trhu. Tento závazek usnadnil rovněž získání soukromého kapitálu na trhu, jelikož investoři byli ujištěni, že pokud se bance nepodaří získat část kapitálu na trhu, poskytne jej fond HFSF. Žádný soukromý investor by závazek týkající se kapitálové injekce nepřijal dříve, než jsou známy podmínky rekapitalizace, a banka neměla v té době přístup na kapitálový trh. Výhoda je selektivní, jelikož nebyla poskytnuta všem bankám, které v Řecku působí.

| (176) | Jelikož banka působí na ostatních bankovních trzích v Evropské unii a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku, ovlivňuje opatření B3 pravděpodobně obchod mezi členskými státy a narušuje hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(176)

Jelikož banka působí na ostatních bankovních trzích v Evropské unii a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku, ovlivňuje opatření B3 pravděpodobně obchod mezi členskými státy a narušuje hospodářskou soutěž.

| (177) | Opatření B3 proto představuje podporu a řecké orgány je oznámily jako státní podporu dne 27. prosince 2012. |
| --- | --- |

(177)

Opatření B3 proto představuje podporu a řecké orgány je oznámily jako státní podporu dne 27. prosince 2012.

7.1.3.4.   Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4)

| (178) | Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4) představuje přeměnu první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a částečné provedení závazku (opatření B3) na stálou rekapitalizaci ve výši 4 021 milionů EUR v podobě kmenových akcií. Skutečnost, že nebylo nutno vložit celý kapitál přislíbený prostřednictvím opatření B3, je zapříčiněna tím, že od soukromých investorů byl získán kapitál ve výši 550 milionů EUR. Jelikož opatření B4 představuje přeměnu již poskytnuté podpory, zahrnuje státní prostředky, nezvyšuje však nominální výši podpory. Zvyšuje však výhodu pro banku (a tudíž narušení hospodářské soutěže), jelikož se jedná o stálou rekapitalizaci, a nikoli dočasnou rekapitalizaci, jak tomu bylo v případě opatření B1 a B2. V porovnání s opatřením B3, které představuje pouze závazek, a nikoli vlastní rekapitalizaci, zvýšilo opatření B4 kapitálovou přiměřenost banky Alpha, a je proto výhodnější. |
| --- | --- |

(178)

Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4) představuje přeměnu první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a částečné provedení závazku (opatření B3) na stálou rekapitalizaci ve výši 4 021 milionů EUR v podobě kmenových akcií. Skutečnost, že nebylo nutno vložit celý kapitál přislíbený prostřednictvím opatření B3, je zapříčiněna tím, že od soukromých investorů byl získán kapitál ve výši 550 milionů EUR. Jelikož opatření B4 představuje přeměnu již poskytnuté podpory, zahrnuje státní prostředky, nezvyšuje však nominální výši podpory. Zvyšuje však výhodu pro banku (a tudíž narušení hospodářské soutěže), jelikož se jedná o stálou rekapitalizaci, a nikoli dočasnou rekapitalizaci, jak tomu bylo v případě opatření B1 a B2. V porovnání s opatřením B3, které představuje pouze závazek, a nikoli vlastní rekapitalizaci, zvýšilo opatření B4 kapitálovou přiměřenost banky Alpha, a je proto výhodnější.

| (179) | Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám působícím v Řecku. Výhoda poskytnutá bance Alpha je proto selektivní. Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise například uvádí, že podpora bance umožnila vykonávat činnost v ostatních členských státech. Likvidace banky by vedla k ukončení jejích činností v zahraničí prostřednictvím jejich likvidace nebo prodeje. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Opatření představuje státní podporu. |
| --- | --- |

(179)

Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám působícím v Řecku. Výhoda poskytnutá bance Alpha je proto selektivní. Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise například uvádí, že podpora bance umožnila vykonávat činnost v ostatních členských státech. Likvidace banky by vedla k ukončení jejích činností v zahraničí prostřednictvím jejich likvidace nebo prodeje. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Opatření představuje státní podporu.

7.1.3.5.   Závěr ohledně opatření B1, B2, B3 a B4

| (180) | Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Výše státní podpory obsažené v opatřeních B1, B2, B3 a B4 činí 4 571 milionů EUR. Jak je uvedeno v oddíle 7.1.3.4, na skutečnou kapitálovou injekci (opatření B4) byla přeměněna pouze část částky přislíbené v prosinci 2012 (opatření B3). Výše státní podpory, která byla skutečně vyplacena, proto činí pouze 4 021 milionů EUR. |
| --- | --- |

(180)

Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Výše státní podpory obsažené v opatřeních B1, B2, B3 a B4 činí 4 571 milionů EUR. Jak je uvedeno v oddíle 7.1.3.4, na skutečnou kapitálovou injekci (opatření B4) byla přeměněna pouze část částky přislíbené v prosinci 2012 (opatření B3). Výše státní podpory, která byla skutečně vyplacena, proto činí pouze 4 021 milionů EUR.

| (181) | V bodě 31 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že kromě výše podpory v absolutním vyjádření vezme Komise v úvahu podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla prováděna po dobu jednoho roku, od dubna 2012 do května 2013. Během tohoto období se rizikově vážená aktiva banky Alpha změnila, jelikož po nabytí banky Emporiki bank vzrostla. Vzniká tudíž otázka, která úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, konkrétně to, zda je nutno státní podporu posoudit s ohledem na rizikově vážená aktiva, která existovala na začátku období, nebo na konci období. Opatření B1, B2. B3 a B4 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou řecká centrální banka zjistila v březnu 2012 (zátěžový test v roce 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby, které mají tato opatření státní podpory řešit, existovala již v březnu 2012. Komise se proto domnívá, že výši podpory obsažené v opatřeních B1, B2, B3 a B4 je nutno porovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Skutečnost, že banka Alpha získala banku Emporiki Bank, a to se značným časovým odstupem od března 2012, by neměla vést k snížení poměru „podpory k rizikově váženým aktivům“. Podpora nenarušuje méně hospodářskou soutěž, jelikož banka provedla akvizici, která zvyšuje její rizikově vážená aktiva. Rovněž se připomíná, že od března 2012 do rekapitalizace na jaře 2013 nebrala řecká centrální banka v úvahu akvizice uskutečněné řeckými bankami za účelem úpravy jejich kapitálových potřeb směrem nahoru nebo dolů. Tento prvek dále prokazuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 představovala opatření podpory související s rozsahem činnosti banky, jaká existovala k 31. březnu 2012. |
| --- | --- |

(181)

V bodě 31 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že kromě výše podpory v absolutním vyjádření vezme Komise v úvahu podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla prováděna po dobu jednoho roku, od dubna 2012 do května 2013. Během tohoto období se rizikově vážená aktiva banky Alpha změnila, jelikož po nabytí banky Emporiki bank vzrostla. Vzniká tudíž otázka, která úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, konkrétně to, zda je nutno státní podporu posoudit s ohledem na rizikově vážená aktiva, která existovala na začátku období, nebo na konci období. Opatření B1, B2. B3 a B4 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou řecká centrální banka zjistila v březnu 2012 (zátěžový test v roce 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby, které mají tato opatření státní podpory řešit, existovala již v březnu 2012. Komise se proto domnívá, že výši podpory obsažené v opatřeních B1, B2, B3 a B4 je nutno porovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Skutečnost, že banka Alpha získala banku Emporiki Bank, a to se značným časovým odstupem od března 2012, by neměla vést k snížení poměru „podpory k rizikově váženým aktivům“. Podpora nenarušuje méně hospodářskou soutěž, jelikož banka provedla akvizici, která zvyšuje její rizikově vážená aktiva. Rovněž se připomíná, že od března 2012 do rekapitalizace na jaře 2013 nebrala řecká centrální banka v úvahu akvizice uskutečněné řeckými bankami za účelem úpravy jejich kapitálových potřeb směrem nahoru nebo dolů. Tento prvek dále prokazuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 představovala opatření podpory související s rozsahem činnosti banky, jaká existovala k 31. březnu 2012.

| (182) | První a druhá překlenovací rekapitalizace a závazek společně činily 4 571 milionů EUR. Tato částka představuje 10,3 % rizikově vážených aktiv banky Alpha k 31. březnu 2012 (95). |
| --- | --- |

(182)

První a druhá překlenovací rekapitalizace a závazek společně činily 4 571 milionů EUR. Tato částka představuje 10,3 % rizikově vážených aktiv banky Alpha k 31. březnu 2012 (95).

| (183) | Jelikož se bance podařilo přilákat soukromý kapitál, činila částka, kterou fond HFSF nakonec do banky vložil, pouze 4 021 milionů EUR, což představuje 9,1 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012. |
| --- | --- |

(183)

Jelikož se bance podařilo přilákat soukromý kapitál, činila částka, kterou fond HFSF nakonec do banky vložil, pouze 4 021 milionů EUR, což představuje 9,1 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.

7.1.4.   Závěr ohledně existence a celkové výše podpory, kterou banka Alpha získala

| (184) | Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.









  Č. | Opatření | Druh opatření | Výše podpory | Podpora na rekapitalizaci/rizikově vážená aktiva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Prioritní akcie | Kapitálová podpora | 940 milionů EUR | 2 % |
| B1 B2 B3 B4 | První překlenovací rekapitalizace
  Druhá překlenovací rekapitalizace
  Písemný závazek
  Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 | Kapitálová podpora | 4 571 milionů EUR
  (částka, kterou vyplatil fond HFSF: 4 021 milionů EUR) | 10,3 %
  (částka, kterou vyplatil fond HFSF: 9,1 %) |
| Celková kapitálová podpora, která byla bance poskytnuta | 5 511 milionů EUR

  (částka, kterou vyplatil fond HFSF: 4 961 milionů EUR) | 12,3 %
  (částka, kterou vyplatil fond HFSF: 11,1 %) |
| Č. | Opatření | Druh opatření | Nominální výše podpory |
| L1 | Podpora likvidity | Záruka
  Půjčka dluhopisů | Záruky: 14 miliard EUR k 30. listopadu 2011
  Půjčka dluhopisů: 1,6 miliardy EUR k 30. září 2011 |
| L2 | Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou | Financování a záruka | 23,6 miliardy EUR k 31. prosinci 2012 |
| Celková podpora likvidity, která byla bance poskytnuta | 39,2 miliardy EUR |

(184)

Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

Č.

Opatření

Druh opatření

Výše podpory

Podpora na rekapitalizaci/rizikově vážená aktiva

A

Prioritní akcie

Kapitálová podpora

940 milionů EUR

2 %

B1 B2 B3 B4

První překlenovací rekapitalizace

Druhá překlenovací rekapitalizace

Písemný závazek

Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013

Kapitálová podpora

4 571 milionů EUR

(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 4 021 milionů EUR)

10,3 %

(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 9,1 %)

Celková kapitálová podpora, která byla bance poskytnuta

5 511 milionů EUR

(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 4 961 milionů EUR)

12,3 %

(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 11,1 %)

Č.

Opatření

Druh opatření

Nominální výše podpory

L1

Podpora likvidity

Záruka

Půjčka dluhopisů

Záruky: 14 miliard EUR k 30. listopadu 2011

Půjčka dluhopisů: 1,6 miliardy EUR k 30. září 2011

L2

Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou

Financování a záruka

23,6 miliardy EUR k 31. prosinci 2012

Celková podpora likvidity, která byla bance poskytnuta

39,2 miliardy EUR

7.2.   PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI

| (185) | Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Komisi zmocňují, aby rozhodla o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, má-li tato podpora „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. |
| --- | --- |

(185)

Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Komisi zmocňují, aby rozhodla o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, má-li tato podpora „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.

| (186) | Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. To bylo potvrzeno ve sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Vzhledem k opětovně nepříznivému vývoji na finančních trzích je Komise i nadále názoru, že předpoklady pro schválení podpory na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (96) a sdělení o bankovnictví z roku 2013. |
| --- | --- |

(186)

Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. To bylo potvrzeno ve sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Vzhledem k opětovně nepříznivému vývoji na finančních trzích je Komise i nadále názoru, že předpoklady pro schválení podpory na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (96) a sdělení o bankovnictví z roku 2013.

| (187) | Co se týká řeckého hospodářství, ve svých rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank a rovněž při schválení opatření státní podpory, která provedlo Řecko ve prospěch jednotlivých bank (97), uznala Komise hrozbu vážné poruchy v řeckém hospodářství a to, že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. Právním základem posouzení opatření podpory by proto měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy. |
| --- | --- |

(187)

Co se týká řeckého hospodářství, ve svých rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank a rovněž při schválení opatření státní podpory, která provedlo Řecko ve prospěch jednotlivých bank (97), uznala Komise hrozbu vážné poruchy v řeckém hospodářství a to, že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. Právním základem posouzení opatření podpory by proto měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.

| (188) | Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008. |
| --- | --- |

(188)

Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.

| (189) | Podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí podpora splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby se považovala za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:






  a) | Vhodnost: Podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle, jenž spočívá v nápravě vážné poruchy v hospodářství. Toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné. |
| --- | --- | --- |

(189)

Podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí podpora splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby se považovala za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:

a)

Vhodnost: Podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle, jenž spočívá v nápravě vážné poruchy v hospodářství. Toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné.

| b) | Nezbytnost: Výše a podoba podpory musí být nezbytné k dosažení cíle. Výše podpory musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle a podpora musí mít podobu, která je k nápravě poruchy nejvhodnější. |
| --- | --- |

b)

Nezbytnost: Výše a podoba podpory musí být nezbytné k dosažení cíle. Výše podpory musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle a podpora musí mít podobu, která je k nápravě poruchy nejvhodnější.

| c) | Přiměřenost: Kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření. |
| --- | --- |

c)

Přiměřenost: Kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.

| (190) | Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou obsaženy ve sdělení o rekapitalizaci a ve sdělení o prodloužení z roku 2011. |
| --- | --- |

(190)

Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou obsaženy ve sdělení o rekapitalizaci a ve sdělení o prodloužení z roku 2011.

| (191) | Sdělení o restrukturalizaci stanoví přístup, který Komise přijme při posuzování plánů restrukturalizace, zejména potřebu obnovení životaschopnosti, zajištění náležitého příspěvku ze strany příjemce a omezení narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(191)

Sdělení o restrukturalizaci stanoví přístup, který Komise přijme při posuzování plánů restrukturalizace, zejména potřebu obnovení životaschopnosti, zajištění náležitého příspěvku ze strany příjemce a omezení narušení hospodářské soutěže.

| (192) | Tento rámec byl doplněn sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory, jež byla oznámena po 31. červenci 2013. |
| --- | --- |

(192)

Tento rámec byl doplněn sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory, jež byla oznámena po 31. červenci 2013.

7.2.1.   Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory likvidity, která byla poskytnuta bance Alpha (opatření L1)

| (193) | Podpora likvidity, kterou banka Alpha již obdržela, byla s konečnou platností schválena v postupných rozhodnutích, kterými byla povolena opatření v rámci režimu podpory řeckých bank a jeho změny a prodloužení platnosti (98) Jakoukoli budoucí podporu likvidity pro banku bude nutno poskytnout na základě režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky této podpory musí být Komisí schváleny před jejím poskytnutím, a nemusí být proto blíže posouzeny v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(193)

Podpora likvidity, kterou banka Alpha již obdržela, byla s konečnou platností schválena v postupných rozhodnutích, kterými byla povolena opatření v rámci režimu podpory řeckých bank a jeho změny a prodloužení platnosti (98) Jakoukoli budoucí podporu likvidity pro banku bude nutno poskytnout na základě režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky této podpory musí být Komisí schváleny před jejím poskytnutím, a nemusí být proto blíže posouzeny v tomto rozhodnutí.

7.2.2.   Právní základ pro posouzení slučitelnosti prioritních akcií (opatření A)

| (194) | Rekapitalizace provedená v roce 2009 ve formě prioritních akcií (opatření A) se uskutečnila na základě rekapitalizačního opatření, které bylo schváleno v roce 2008 v rámci režimu podpory řeckých bank podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Není proto nutné posoudit ji znovu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008, nýbrž je třeba ji posoudit pouze podle sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(194)

Rekapitalizace provedená v roce 2009 ve formě prioritních akcií (opatření A) se uskutečnila na základě rekapitalizačního opatření, které bylo schváleno v roce 2008 v rámci režimu podpory řeckých bank podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Není proto nutné posoudit ji znovu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008, nýbrž je třeba ji posoudit pouze podle sdělení o restrukturalizaci.

7.2.3.   Právní základ pro posouzení slučitelnosti nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)

| (195) | Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být posouzena nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která byla poskytnuta po 1. srpnu 2013, spadá do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. |
| --- | --- |

(195)

Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být posouzena nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která byla poskytnuta po 1. srpnu 2013, spadá do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.

7.2.4.   Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)

| (196) | Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména co se týká protiplnění, je nutno posoudit nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti opatření B1 s těmito sděleními. Jelikož tato opatření byla provedena před 31. červencem 2013, nespadají do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) je třeba posoudit rovněž na základě sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(196)

Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména co se týká protiplnění, je nutno posoudit nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti opatření B1 s těmito sděleními. Jelikož tato opatření byla provedena před 31. červencem 2013, nespadají do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) je třeba posoudit rovněž na základě sdělení o restrukturalizaci.

7.3.   SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013

| (197) | Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: vhodnost, nezbytnost a přiměřenost. |
| --- | --- |

(197)

Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.

| (198) | Jelikož řecké banky ztratily přístup na velkoobchodní trhy a byly zcela závislé na financování poskytovaném centrální bankou (jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění) a jelikož si banka Alpha nemohla vypůjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím běžných refinančních operací, potřebovala banka při získávání dostatečné likvidity nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, což zamezilo jejímu úpadku. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážné poruchy, která by byla způsobena úpadkem banky. |
| --- | --- |

(198)

Jelikož řecké banky ztratily přístup na velkoobchodní trhy a byly zcela závislé na financování poskytovaném centrální bankou (jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění) a jelikož si banka Alpha nemohla vypůjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím běžných refinančních operací, potřebovala banka při získávání dostatečné likvidity nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, což zamezilo jejímu úpadku. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážné poruchy, která by byla způsobena úpadkem banky.

| (199) | Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity znamená pro banku poměrně vysoké náklady na financování, má banka dostatečnou pobídku k tomu, aby se při rozvíjení svých činností nespoléhala na tento zdroj financování. Banka musela hradit úrokovou sazbu o [...] b.b. vyšší než v případě běžných refinančních operací s Eurosystémem. Banka mimoto musela státu hradit poplatek za záruku ve výši [...] b.b. V důsledku toho jsou celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování poskytované ECB. Rozdíl mezi prvními a posledně uvedenými náklady je vyšší než výše poplatku za záruku, jenž se vyžaduje ve sdělení o prodloužení z roku 2011. Celkové protiplnění poskytnuté státu lze proto považovat za dostatečné. Co se týká výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, ta je pravidelně řeckou centrální bankou a ECB revidována podle skutečných potřeb banky. Řecká centrální banka a ECB podrobně sledují její využití a zajišťují, aby byla omezena na nezbytné minimum. Opatření L2 proto neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by bylo možno použít k financování činností narušujících hospodářskou soutěž. Toto opatření je omezeno na nezbytné minimum. |
| --- | --- |

(199)

Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity znamená pro banku poměrně vysoké náklady na financování, má banka dostatečnou pobídku k tomu, aby se při rozvíjení svých činností nespoléhala na tento zdroj financování. Banka musela hradit úrokovou sazbu o [...] b.b. vyšší než v případě běžných refinančních operací s Eurosystémem. Banka mimoto musela státu hradit poplatek za záruku ve výši [...] b.b. V důsledku toho jsou celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování poskytované ECB. Rozdíl mezi prvními a posledně uvedenými náklady je vyšší než výše poplatku za záruku, jenž se vyžaduje ve sdělení o prodloužení z roku 2011. Celkové protiplnění poskytnuté státu lze proto považovat za dostatečné. Co se týká výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, ta je pravidelně řeckou centrální bankou a ECB revidována podle skutečných potřeb banky. Řecká centrální banka a ECB podrobně sledují její využití a zajišťují, aby byla omezena na nezbytné minimum. Opatření L2 proto neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by bylo možno použít k financování činností narušujících hospodářskou soutěž. Toto opatření je omezeno na nezbytné minimum.

| (200) | Takovéto podrobné sledování využití nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je její využívání omezeno na minimum, rovněž zajišťuje, aby byla likvidita přiměřená a aby nevedla k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Komise bere rovněž na vědomí závazek Řecka, že banka provede restrukturalizační opatření, která snižují její závislost na financování poskytovaném centrální bankou, a že banka bude dodržovat omezení týkající se chování, která jsou projednána v oddíle 7.6. Tyto faktory zajišťují, že spoléhání se na podporu likvidity bude co nejdříve ukončeno a že tato podpora je přiměřená. |
| --- | --- |

(200)

Takovéto podrobné sledování využití nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je její využívání omezeno na minimum, rovněž zajišťuje, aby byla likvidita přiměřená a aby nevedla k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Komise bere rovněž na vědomí závazek Řecka, že banka provede restrukturalizační opatření, která snižují její závislost na financování poskytovaném centrální bankou, a že banka bude dodržovat omezení týkající se chování, která jsou projednána v oddíle 7.6. Tyto faktory zajišťují, že spoléhání se na podporu likvidity bude co nejdříve ukončeno a že tato podpora je přiměřená.

| (201) | Opatření L2 je proto v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, je opatření L2 v souladu rovněž se sdělením o bankovnictví z roku 2013. |
| --- | --- |

(201)

Opatření L2 je proto v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, je opatření L2 v souladu rovněž se sdělením o bankovnictví z roku 2013.

7.4.   SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011

| (202) | Jak je uvedeno v 189. bodě odůvodnění, podpora musí v souladu s bodem 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby byla slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (99): vhodnost, nezbytnost a přiměřenost. |
| --- | --- |

(202)

Jak je uvedeno v 189. bodě odůvodnění, podpora musí v souladu s bodem 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby byla slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (99): vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.

| (203) | Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 obsahují bližší údaje ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory. |
| --- | --- |

(203)

Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 obsahují bližší údaje ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.

7.4.1.   Vhodnost opatření

| (204) | Co se týká vhodnosti rekapitalizací, které provedl fond HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), Komise je považuje za vhodné, jelikož bance umožnily splnit kapitálové požadavky. Bez rekapitalizací provedených fondem HFSF by banka nemohla vykonávat činnost a ztratila by přístup k refinančním operacím ECB. |
| --- | --- |

(204)

Co se týká vhodnosti rekapitalizací, které provedl fond HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), Komise je považuje za vhodné, jelikož bance umožnily splnit kapitálové požadavky. Bez rekapitalizací provedených fondem HFSF by banka nemohla vykonávat činnost a ztratila by přístup k refinančním operacím ECB.

| (205) | V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha uvedla, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku, a to z hlediska poskytování úvěrů i přijímání vkladů. Jako taková má banka Alpha pro Řecko systémový význam. Úpadek banky by proto měl za následek vážnou poruchu v řeckém hospodářství. Za tehdejší situace měly finanční instituce v Řecku potíže při získávání financování. Nedostatečné financování omezovalo jejich schopnost poskytovat úvěry řeckému hospodářství. V této souvislosti by se porucha v hospodářství v případě úpadku banky zhoršila. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla provedena především v důsledku programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost, která nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika ze strany banky. Opatření se proto měla zabývat především výsledky programu zapojení soukromého sektoru a přispět k udržení finanční stability v Řecku. |
| --- | --- |

(205)

V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha uvedla, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku, a to z hlediska poskytování úvěrů i přijímání vkladů. Jako taková má banka Alpha pro Řecko systémový význam. Úpadek banky by proto měl za následek vážnou poruchu v řeckém hospodářství. Za tehdejší situace měly finanční instituce v Řecku potíže při získávání financování. Nedostatečné financování omezovalo jejich schopnost poskytovat úvěry řeckému hospodářství. V této souvislosti by se porucha v hospodářství v případě úpadku banky zhoršila. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla provedena především v důsledku programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost, která nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika ze strany banky. Opatření se proto měla zabývat především výsledky programu zapojení soukromého sektoru a přispět k udržení finanční stability v Řecku.

| (206) | V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise pochybnosti, zda byla neprodleně přijata veškerá možná opatření, která by zamezila tomu, že banka bude v budoucnu opět potřebovat podporu. Jak je uvedeno ve 121. a 122. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností banky. Jak je popsáno v 99. a 106. bodě odůvodnění, banka rovněž významně restrukturalizovala své činnosti a již bylo dosaženo významného snížení nákladů. Pochybnosti Komise byly proto rozptýleny. |
| --- | --- |

(206)

V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise pochybnosti, zda byla neprodleně přijata veškerá možná opatření, která by zamezila tomu, že banka bude v budoucnu opět potřebovat podporu. Jak je uvedeno ve 121. a 122. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností banky. Jak je popsáno v 99. a 106. bodě odůvodnění, banka rovněž významně restrukturalizovala své činnosti a již bylo dosaženo významného snížení nákladů. Pochybnosti Komise byly proto rozptýleny.

| (207) | V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise rovněž pochybnosti, zda existují dostatečné záruky v případě, že se banka dostane pod kontrolu státu, nebo pokud si kontrolu ponechají soukromí akcionáři, zatímco většinovým vlastníkem bude stát. Závazky popsané v 121. a 122. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí zajišťují, že úvěrové operace banky budou prováděny podle komerčních zásad a každodenní řízení bude chráněno před zásahy státu. Rámec vztahů, který byl dohodnut mezi fondem HFSF a bankou, rovněž zajišťuje, aby byly zájmy státu jako hlavního akcionáře chráněny před přílišným riskováním ze strany vedení banky. |
| --- | --- |

(207)

V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise rovněž pochybnosti, zda existují dostatečné záruky v případě, že se banka dostane pod kontrolu státu, nebo pokud si kontrolu ponechají soukromí akcionáři, zatímco většinovým vlastníkem bude stát. Závazky popsané v 121. a 122. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí zajišťují, že úvěrové operace banky budou prováděny podle komerčních zásad a každodenní řízení bude chráněno před zásahy státu. Rámec vztahů, který byl dohodnut mezi fondem HFSF a bankou, rovněž zajišťuje, aby byly zájmy státu jako hlavního akcionáře chráněny před přílišným riskováním ze strany vedení banky.

| (208) | Opatření B1, B2, B3 a B4 proto zajistila zachování finanční stability v Řecku. Jsou přijata významná opatření s cílem omezit budoucí ztráty na minimum a zajistit, aby činnosti banky nebyly ohroženy nevhodnou správou a řízením. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná. |
| --- | --- |

(208)

Opatření B1, B2, B3 a B4 proto zajistila zachování finanční stability v Řecku. Jsou přijata významná opatření s cílem omezit budoucí ztráty na minimum a zajistit, aby činnosti banky nebyly ohroženy nevhodnou správou a řízením. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.

7.4.2.   Nezbytnost – omezení podpory na minimum

| (209) | Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení jejího cíle. To znamená, že kapitálová injekce musí představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle. |
| --- | --- |

(209)

Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení jejího cíle. To znamená, že kapitálová injekce musí představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle.

| (210) | Výše kapitálové podpory byla vypočítána řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu, aby bylo zajištěno, že kapitál core tier 1 bude v období 2012–2014 přesahovat určitou úroveň, jak je uvedeno v tabulce 3. Bance proto nebyl poskytnut nadměrný kapitál. Jak je objasněno v 206. bodě odůvodnění, byla přijata opatření s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnu potřebovat další podporu. |
| --- | --- |

(210)

Výše kapitálové podpory byla vypočítána řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu, aby bylo zajištěno, že kapitál core tier 1 bude v období 2012–2014 přesahovat určitou úroveň, jak je uvedeno v tabulce 3. Bance proto nebyl poskytnut nadměrný kapitál. Jak je objasněno v 206. bodě odůvodnění, byla přijata opatření s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnu potřebovat další podporu.

| (211) | Co se týká protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že rekapitalizace byly provedeny v květnu 2012 resp. prosinci 2012, a to formou věcného plnění prostřednictvím dluhopisů EFSF. Fond HFSF obdržel ode dne vydání dluhopisů EFSF do rekapitalizace na jaře 2013 jako protiplnění vzniklé úroky z dluhopisů EFSF s připočtením poplatku ve výši 1 % (100). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, toto protiplnění je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Doba poskytování nízkého protiplnění je však v případě opatření B1 omezena na jeden rok a v případě opatření B2 na pět měsíců (tj. do přeměny překlenovací rekapitalizace na běžnou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, a to opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací restrukturalizace nevedly k zředění podílů současných akcionářů, rekapitalizace na jaře 2013, což byla přeměna první a druhé překlenovací rekapitalizace, významně zředila podíly dřívějších akcionářů, jelikož se jejich podíl na vlastním kapitálu banky snížil na 4,9 %. Poté skončila mimořádná situace, která existovala ode dne provedení první překlenovací rekapitalizace. Pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, byly proto rozptýleny. |
| --- | --- |

(211)

Co se týká protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že rekapitalizace byly provedeny v květnu 2012 resp. prosinci 2012, a to formou věcného plnění prostřednictvím dluhopisů EFSF. Fond HFSF obdržel ode dne vydání dluhopisů EFSF do rekapitalizace na jaře 2013 jako protiplnění vzniklé úroky z dluhopisů EFSF s připočtením poplatku ve výši 1 % (100). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, toto protiplnění je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Doba poskytování nízkého protiplnění je však v případě opatření B1 omezena na jeden rok a v případě opatření B2 na pět měsíců (tj. do přeměny překlenovací rekapitalizace na běžnou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, a to opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací restrukturalizace nevedly k zředění podílů současných akcionářů, rekapitalizace na jaře 2013, což byla přeměna první a druhé překlenovací rekapitalizace, významně zředila podíly dřívějších akcionářů, jelikož se jejich podíl na vlastním kapitálu banky snížil na 4,9 %. Poté skončila mimořádná situace, která existovala ode dne provedení první překlenovací rekapitalizace. Pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, byly proto rozptýleny.

| (212) | Za druhé, vzhledem k neobvyklým příčinám potíží banky, kdy ztráty vyplývaly především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu, což státu poskytlo značnou výhodu, tj. snížení dluhu) a z důsledků dlouhého období recese v domácím hospodářství, může Komise souhlasit s takovouto dočasnou odchylkou od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci (101). |
| --- | --- |

(212)

Za druhé, vzhledem k neobvyklým příčinám potíží banky, kdy ztráty vyplývaly především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu, což státu poskytlo značnou výhodu, tj. snížení dluhu) a z důsledků dlouhého období recese v domácím hospodářství, může Komise souhlasit s takovouto dočasnou odchylkou od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci (101).

| (213) | Co se týká opatření B3, tím byl závazek poskytnout kapitál. Tento závazek, který byl přijat v prosinci 2012, byl proveden skutečným vložením kapitálu v květnu-červnu 2013, tj. pouze o pět měsíců později. Z tohoto důvodu a z důvodů uvedených v 212. bodě odůvodnění lze souhlasit s tím, že za tento závazek nebylo poskytnuto žádné protiplnění. |
| --- | --- |

(213)

Co se týká opatření B3, tím byl závazek poskytnout kapitál. Tento závazek, který byl přijat v prosinci 2012, byl proveden skutečným vložením kapitálu v květnu-červnu 2013, tj. pouze o pět měsíců později. Z tohoto důvodu a z důvodů uvedených v 212. bodě odůvodnění lze souhlasit s tím, že za tento závazek nebylo poskytnuto žádné protiplnění.

| (214) | Pokud jde o opatření B4, podle bodu 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií, a to po úpravě vzhledem k efektu zředění, tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Ačkoli rekapitalizace nezajistila značnou slevu z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti nebylo možné dosáhnout významné slevy z teoretické ceny bez upisovacího práva (102). Před rekapitalizací na jaře 2013 představovala tržní kapitalizace banky pouze několik stovek milionů eur. Za této situace vyvstává otázka, zda by současní akcionáři měli být zcela vytěsněni. Komise bere na vědomí, že emisní cena byla stanovena s 50 % slevou z průměrné tržní ceny za období padesáti dnů předcházejících stanovení emisní ceny. Komise bere rovněž na vědomí, že došlo k obrovskému zředění podílů současných akcionářů, jelikož po rekapitalizaci drželi v bance pouze 4,9 % podíl. Uplatnění další slevy z tržní ceny by proto mělo na odměnu fondu HFSF jen malý dopad. Vzhledem k zvláštní situaci řeckých bank (jak bylo objasněno v 212. bodě odůvodnění) a vzhledem ke skutečnosti, že potřeba podpory vyplývala z prominutí dluhu ve prospěch státu, se Komise domnívá, že emisní cena akcií upsaných státem byla dostatečně nízká. |
| --- | --- |

(214)

Pokud jde o opatření B4, podle bodu 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií, a to po úpravě vzhledem k efektu zředění, tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Ačkoli rekapitalizace nezajistila značnou slevu z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti nebylo možné dosáhnout významné slevy z teoretické ceny bez upisovacího práva (102). Před rekapitalizací na jaře 2013 představovala tržní kapitalizace banky pouze několik stovek milionů eur. Za této situace vyvstává otázka, zda by současní akcionáři měli být zcela vytěsněni. Komise bere na vědomí, že emisní cena byla stanovena s 50 % slevou z průměrné tržní ceny za období padesáti dnů předcházejících stanovení emisní ceny. Komise bere rovněž na vědomí, že došlo k obrovskému zředění podílů současných akcionářů, jelikož po rekapitalizaci drželi v bance pouze 4,9 % podíl. Uplatnění další slevy z tržní ceny by proto mělo na odměnu fondu HFSF jen malý dopad. Vzhledem k zvláštní situaci řeckých bank (jak bylo objasněno v 212. bodě odůvodnění) a vzhledem ke skutečnosti, že potřeba podpory vyplývala z prominutí dluhu ve prospěch státu, se Komise domnívá, že emisní cena akcií upsaných státem byla dostatečně nízká.

| (215) | Fond HFSF vydal rovněž opční listy a poskytl jeden opční list na každou novou akcii upsanou soukromým investorem, který se zúčastnil rekapitalizace na jaře 2013. Fond HFSF vydal tyto opční listy bezúplatně. Jak je objasněno v 93. bodě odůvodnění, každý opční list zahrnuje právo na nákup 7,40 akcií fondu HFSF ve zvolených intervalech a za realizační cenu. Realizační cena se rovná upisovací ceně fondu HFSF navýšené o roční a kumulované rozpětí (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a poté za posledních šest měsíců 8 % ročně). Odměna, kterou fond HFSF obdržel za akcie, které vlastní, je fakticky omezena na tyto úrovně. Tato odměna je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Jelikož však tyto opční listy představovaly klíčový faktor úspěchu emise s přednostním právem a soukromého umisťování, jež banka zahájila před rekapitalizací na jaře 2013, má Komise za to, že tyto opční listy umožnily bance snížit výši podpory o 550 milionů EUR. Kvůli nízkému kapitálovému poměru banky před rekapitalizací a vysoké nejistotě, která v té době panovala, simulace, jež byly k dispozici, prokázaly, že bez opčních listů by soukromí investoři nedosáhli dostatečné výnosnosti a rekapitalizace by se nezúčastnili. Z důvodů objasněných v 205. a 212. bodě odůvodnění by vzhledem k tomu, že by fond HFSF získal minimální kladnou odměnu, pokud by byly opční listy uplatněny, a že cílem memoranda o ekonomické a finanční politice bylo přilákat soukromé investory v zájmu udržení některých bank v soukromé správě a zamezit situaci, kdy by celý bankovní sektor kontroloval fond HFSF, může Komise přijmout takovouto odchylku od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci. Tento souhlas vychází rovněž ze skutečnosti, že zákon o fondu HFSF, který byl v březnu 2014 pozměněn, neumožňuje úpravu opčních listů v případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv a že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační cenu opčních listů a k úpravě může dojít teprve následně a pouze do výše výnosů dosažených z prodeje předkupních práv fondu HFSF. Závazek Řecka, že si před zpětným odkupem opčních listů, které vydal fond HFSF, vyžádá souhlas Komise, umožní Komisi zajistit, aby případný zpětný odkup v budoucnu dále nesnížil odměnu fondu HFSF a nezvýšil odměnu držitelů opčních listů. |
| --- | --- |

(215)

Fond HFSF vydal rovněž opční listy a poskytl jeden opční list na každou novou akcii upsanou soukromým investorem, který se zúčastnil rekapitalizace na jaře 2013. Fond HFSF vydal tyto opční listy bezúplatně. Jak je objasněno v 93. bodě odůvodnění, každý opční list zahrnuje právo na nákup 7,40 akcií fondu HFSF ve zvolených intervalech a za realizační cenu. Realizační cena se rovná upisovací ceně fondu HFSF navýšené o roční a kumulované rozpětí (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a poté za posledních šest měsíců 8 % ročně). Odměna, kterou fond HFSF obdržel za akcie, které vlastní, je fakticky omezena na tyto úrovně. Tato odměna je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Jelikož však tyto opční listy představovaly klíčový faktor úspěchu emise s přednostním právem a soukromého umisťování, jež banka zahájila před rekapitalizací na jaře 2013, má Komise za to, že tyto opční listy umožnily bance snížit výši podpory o 550 milionů EUR. Kvůli nízkému kapitálovému poměru banky před rekapitalizací a vysoké nejistotě, která v té době panovala, simulace, jež byly k dispozici, prokázaly, že bez opčních listů by soukromí investoři nedosáhli dostatečné výnosnosti a rekapitalizace by se nezúčastnili. Z důvodů objasněných v 205. a 212. bodě odůvodnění by vzhledem k tomu, že by fond HFSF získal minimální kladnou odměnu, pokud by byly opční listy uplatněny, a že cílem memoranda o ekonomické a finanční politice bylo přilákat soukromé investory v zájmu udržení některých bank v soukromé správě a zamezit situaci, kdy by celý bankovní sektor kontroloval fond HFSF, může Komise přijmout takovouto odchylku od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci. Tento souhlas vychází rovněž ze skutečnosti, že zákon o fondu HFSF, který byl v březnu 2014 pozměněn, neumožňuje úpravu opčních listů v případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv a že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační cenu opčních listů a k úpravě může dojít teprve následně a pouze do výše výnosů dosažených z prodeje předkupních práv fondu HFSF. Závazek Řecka, že si před zpětným odkupem opčních listů, které vydal fond HFSF, vyžádá souhlas Komise, umožní Komisi zajistit, aby případný zpětný odkup v budoucnu dále nesnížil odměnu fondu HFSF a nezvýšil odměnu držitelů opčních listů.

| (216) | Co se týká skutečnosti, že akcie fondu HFSF nejsou spojeny s hlasovacími právy, Komise připomíná, že potřeba podpory nevyplývá především z přílišného riskování. Cílem memoranda bylo mimoto udržet některé banky v soukromé správě. Rámec vztahů a automatické znovuzavedení hlasovacích práv v případě neprovedení plánu restrukturalizace poskytuje záruky s ohledem na přílišné riskování ze strany soukromých správců v budoucnu. Určitý druh odměny pro stát mimoto představuje zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup v prosinci 2012, jelikož se dluh státu vůči bance snížil o několik miliard eur. Ze všech těchto důvodů může Komise souhlasit s tím, že fond HFSF získal akcie bez hlasovacích práv. Komise proto dospěla k závěru, že opatření B4 bylo nezbytné.
  Závěrem se uvádí, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou z hlediska jejich výše i podoby nezbytná jako podpora na záchranu. |
| --- | --- |

(216)

Co se týká skutečnosti, že akcie fondu HFSF nejsou spojeny s hlasovacími právy, Komise připomíná, že potřeba podpory nevyplývá především z přílišného riskování. Cílem memoranda bylo mimoto udržet některé banky v soukromé správě. Rámec vztahů a automatické znovuzavedení hlasovacích práv v případě neprovedení plánu restrukturalizace poskytuje záruky s ohledem na přílišné riskování ze strany soukromých správců v budoucnu. Určitý druh odměny pro stát mimoto představuje zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup v prosinci 2012, jelikož se dluh státu vůči bance snížil o několik miliard eur. Ze všech těchto důvodů může Komise souhlasit s tím, že fond HFSF získal akcie bez hlasovacích práv. Komise proto dospěla k závěru, že opatření B4 bylo nezbytné.

Závěrem se uvádí, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou z hlediska jejich výše i podoby nezbytná jako podpora na záchranu.

7.4.3.   Přiměřenost – opatření omezující negativní vedlejší účinky

| (217) | Komise podotýká, že banka Alpha obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace proto může vést k vážnému narušení hospodářské soutěže. Řecko však přijalo závazek týkající se provedení řady opatření, která mají negativní vedlejší účinky omezit. Závazky zejména stanoví, že operace banky budou i nadále prováděny podle komerčních zásad, jak je objasněno v 121. a 122. bodě odůvodnění, a Řecko přijalo rovněž závazek týkající se zákazu akvizic a řady odprodejů, jak je popsáno v 123. a 124. bodě odůvodnění. Omezení narušení hospodářské soutěže bude blíže posouzeno v oddíle 7.6. |
| --- | --- |

(217)

Komise podotýká, že banka Alpha obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace proto může vést k vážnému narušení hospodářské soutěže. Řecko však přijalo závazek týkající se provedení řady opatření, která mají negativní vedlejší účinky omezit. Závazky zejména stanoví, že operace banky budou i nadále prováděny podle komerčních zásad, jak je objasněno v 121. a 122. bodě odůvodnění, a Řecko přijalo rovněž závazek týkající se zákazu akvizic a řady odprodejů, jak je popsáno v 123. a 124. bodě odůvodnění. Omezení narušení hospodářské soutěže bude blíže posouzeno v oddíle 7.6.

| (218) | Do banky byl rovněž dosazen kontrolní správce, který bude sledovat řádné plnění závazků týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností. To zamezí případným škodlivým změnám obchodní praxe banky, a omezí tudíž možné negativní vedlejší účinky. |
| --- | --- |

(218)

Do banky byl rovněž dosazen kontrolní správce, který bude sledovat řádné plnění závazků týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností. To zamezí případným škodlivým změnám obchodní praxe banky, a omezí tudíž možné negativní vedlejší účinky.

| (219) | Dne 12. června 2014 byl Komisi mimoto předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6. |
| --- | --- |

(219)

Dne 12. června 2014 byl Komisi mimoto předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.

| (220) | Závěrem se uvádí, že pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou na základě bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená. |
| --- | --- |

(220)

Závěrem se uvádí, že pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou na základě bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.

7.4.4.   Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011

| (221) | Vyvozuje se tudíž závěr, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, nezbytné a přiměřené, a to podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. |
| --- | --- |

(221)

Vyvozuje se tudíž závěr, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, nezbytné a přiměřené, a to podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011.

7.5.   SOULAD AKVIZIC SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI

| (222) | V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že nabytí podílů v jiných podnicích bankami, kterým byla poskytnuta podpora, nemůže být financováno prostřednictvím státní podpory, pokud to nemá zásadní význam pro obnovení životaschopnosti podniku. V bodech 40 a 41 sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že by banky neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků, pokud nejsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže. Akvizice mimoto nesmí ohrozit nebo ztížit obnovení životaschopnosti. Komise musí proto posoudit, zda jsou akvizice, které banka provedla, v souladu se sdělením o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(222)

V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že nabytí podílů v jiných podnicích bankami, kterým byla poskytnuta podpora, nemůže být financováno prostřednictvím státní podpory, pokud to nemá zásadní význam pro obnovení životaschopnosti podniku. V bodech 40 a 41 sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že by banky neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků, pokud nejsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže. Akvizice mimoto nesmí ohrozit nebo ztížit obnovení životaschopnosti. Komise musí proto posoudit, zda jsou akvizice, které banka provedla, v souladu se sdělením o restrukturalizaci.

7.5.1.   Soulad nabytí banky Emporiki Bank se sdělením o restrukturalizaci

7.5.1.1.   Dopad nabytí banky Emporiki Bank na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha

| (223) | Pokud jde o provozní zisk, nabytí banky Emporiki Bank zlepší obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha, jelikož spojení dvou bank na stejném zeměpisném trhu bance Alpha umožní dosáhnout významných synergií, například ve formě snížení počtu pracovníků, uzavření poboček a nižších režijních nákladů. Banka Alpha získá klienty a vklady, což významně sníží distribuční náklady. Kromě racionalizace funkcí ústředí banka uzavírá značný poboček subjektu vzniklého spojením. |
| --- | --- |

(223)

Pokud jde o provozní zisk, nabytí banky Emporiki Bank zlepší obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha, jelikož spojení dvou bank na stejném zeměpisném trhu bance Alpha umožní dosáhnout významných synergií, například ve formě snížení počtu pracovníků, uzavření poboček a nižších režijních nákladů. Banka Alpha získá klienty a vklady, což významně sníží distribuční náklady. Kromě racionalizace funkcí ústředí banka uzavírá značný poboček subjektu vzniklého spojením.

| (224) | Pokud jde o likvidní pozici, akvizice má na banku Alpha pozitivní vliv. Poměr úvěrů k vkladům činil u nabytého subjektu přibližně 115 %, což je podstatně méně než velmi vysoký poměr úvěrů k vkladům u banky Alpha (103). To proto významně přispěje k snížení poměru úvěrů k vkladům u banky Alpha. |
| --- | --- |

(224)

Pokud jde o likvidní pozici, akvizice má na banku Alpha pozitivní vliv. Poměr úvěrů k vkladům činil u nabytého subjektu přibližně 115 %, což je podstatně méně než velmi vysoký poměr úvěrů k vkladům u banky Alpha (103). To proto významně přispěje k snížení poměru úvěrů k vkladům u banky Alpha.

| (225) | Ze statického hlediska má transakce kladný dopad rovněž na kapitálový poměr banky Alpha, jelikož banka Alpha získala za jedno euro vysoce kapitalizovanou banku. K 31. březnu 2012 činil pro forma ukazatel kapitálové přiměřenosti subjektu vzniklého spojením 11,8 %, zatímco ukazatel kapitálové přiměřenosti banky Alpha činil pouze 8,8 %. Obdobně pro forma poměr kapitálu core tier 1 subjektu vzniklého spojením činil 11,1 %, zatímco tentýž ukazatel banky Alpha činil 7,9 %. Vysoký objem kapitálu banky Emporiki Bank poskytuje ochranu před budoucími ztrátami, které by se mohly projevit podle zátěžového testu, jak je uvedeno v tabulce 3. Zvýšení kapitálového poměru banky ze statického hlediska nadhodnotilo pozitivní dopad na její dlouhodobou kapitálovou pozici. Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha. |
| --- | --- |

(225)

Ze statického hlediska má transakce kladný dopad rovněž na kapitálový poměr banky Alpha, jelikož banka Alpha získala za jedno euro vysoce kapitalizovanou banku. K 31. březnu 2012 činil pro forma ukazatel kapitálové přiměřenosti subjektu vzniklého spojením 11,8 %, zatímco ukazatel kapitálové přiměřenosti banky Alpha činil pouze 8,8 %. Obdobně pro forma poměr kapitálu core tier 1 subjektu vzniklého spojením činil 11,1 %, zatímco tentýž ukazatel banky Alpha činil 7,9 %. Vysoký objem kapitálu banky Emporiki Bank poskytuje ochranu před budoucími ztrátami, které by se mohly projevit podle zátěžového testu, jak je uvedeno v tabulce 3. Zvýšení kapitálového poměru banky ze statického hlediska nadhodnotilo pozitivní dopad na její dlouhodobou kapitálovou pozici. Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.

7.5.1.2.   Dopad akvizic na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala

| (226) | Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(226)

Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.

| (227) | Banka Alpha zaplatila za nákup banky Emporiki Bank pouze jedno euro. Kupní cena nebyla proto financována ze státní podpory. Tato skutečnost rovněž znamená, že uhrazení kupní ceny nevyvolalo u banky Alpha potřebu kapitálu. Banka Emporiki Bank měla mimoto dostatečný kapitál (tj. ve výši požadované v rámci zátěžového testu v roce 2012, jak je uvedeno v tabulce 3). Akvizice proto pravděpodobně nevyvolá u banky Alpha potřebu dalšího kapitálu v budoucnu. |
| --- | --- |

(227)

Banka Alpha zaplatila za nákup banky Emporiki Bank pouze jedno euro. Kupní cena nebyla proto financována ze státní podpory. Tato skutečnost rovněž znamená, že uhrazení kupní ceny nevyvolalo u banky Alpha potřebu kapitálu. Banka Emporiki Bank měla mimoto dostatečný kapitál (tj. ve výši požadované v rámci zátěžového testu v roce 2012, jak je uvedeno v tabulce 3). Akvizice proto pravděpodobně nevyvolá u banky Alpha potřebu dalšího kapitálu v budoucnu.

| (228) | Závěrem se uvádí, že kvůli neobvyklým podmínkám (koupě plně kapitalizované banky k splnění požadavků zátěžového testu pouze za jedno euro) není nabytí banky Emporiki Bank výjimečně v rozporu s požadavkem, že by podpora měla být omezena na minimum. |
| --- | --- |

(228)

Závěrem se uvádí, že kvůli neobvyklým podmínkám (koupě plně kapitalizované banky k splnění požadavků zátěžového testu pouze za jedno euro) není nabytí banky Emporiki Bank výjimečně v rozporu s požadavkem, že by podpora měla být omezena na minimum.

7.5.1.3.   Narušující účinek akvizic na hospodářskou soutěž

| (229) | Podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků. V bodě 41 sdělení o restrukturalizaci je rovněž uvedeno, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability a zajištění účinné hospodářské soutěže. Za této situace by průběh akvizice měl být spravedlivý a akvizice by měla zajistit podmínky účinné hospodářské soutěže na příslušném trhu. |
| --- | --- |

(229)

Podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků. V bodě 41 sdělení o restrukturalizaci je rovněž uvedeno, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability a zajištění účinné hospodářské soutěže. Za této situace by průběh akvizice měl být spravedlivý a akvizice by měla zajistit podmínky účinné hospodářské soutěže na příslušném trhu.

| (230) | Řecká centrální banka nepovažovala banku Emporiki Bank za životaschopnou jako samostatný subjekt, a to na základě přezkumu životaschopnosti, který počátkem roku 2012 provedl externí konzultant. Banka Emporiki Bank vytvářela velké ztráty pro společnost Crédit Agricole, která ji proto chtěla prodat. Pokud by prodej nebyl možný, mohla společnost Crédit Agricole uvážit její úpadek. Transakci lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(230)

Řecká centrální banka nepovažovala banku Emporiki Bank za životaschopnou jako samostatný subjekt, a to na základě přezkumu životaschopnosti, který počátkem roku 2012 provedl externí konzultant. Banka Emporiki Bank vytvářela velké ztráty pro společnost Crédit Agricole, která ji proto chtěla prodat. Pokud by prodej nebyl možný, mohla společnost Crédit Agricole uvážit její úpadek. Transakci lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.

| (231) | Žádný uchazeč, který nedostává podporu, nepodal platnou nabídku na získání banky Emporiki Bank a proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Nedošlo proto k vytěsnění žádného uchazeče, který nedostává podporu, ze strany banky Alpha. Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž, výsledek procesu prodeje neohrozí podmínky účinné hospodářské soutěže v Řecku. |
| --- | --- |

(231)

Žádný uchazeč, který nedostává podporu, nepodal platnou nabídku na získání banky Emporiki Bank a proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Nedošlo proto k vytěsnění žádného uchazeče, který nedostává podporu, ze strany banky Alpha. Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž, výsledek procesu prodeje neohrozí podmínky účinné hospodářské soutěže v Řecku.

| (232) | Potřeba podpory v případě banky Alpha mimoto nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika. Jak bylo vyvozeno v 227. bodě odůvodnění, k financování této akvizice nebyla použita státní podpora (koupě banky, jejíž kapitál dosahuje potřebné úrovně, aby prošla zátěžovým testem řecké centrální banky, za jedno euro). |
| --- | --- |

(232)

Potřeba podpory v případě banky Alpha mimoto nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika. Jak bylo vyvozeno v 227. bodě odůvodnění, k financování této akvizice nebyla použita státní podpora (koupě banky, jejíž kapitál dosahuje potřebné úrovně, aby prošla zátěžovým testem řecké centrální banky, za jedno euro).

| (233) | Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že nabytí banky Emporiki Bank je v souladu s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(233)

Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že nabytí banky Emporiki Bank je v souladu s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.

7.5.1.4.   Závěr ohledně nabytí banky Emporiki Bank

| (234) | Vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky Emporiki Bank se vyvozuje závěr, že tato akvizice je v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(234)

Vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky Emporiki Bank se vyvozuje závěr, že tato akvizice je v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.

7.5.2.   Soulad nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank se sdělením o restrukturalizaci

7.5.2.1.   Dopad akvizic na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha

| (235) | Nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank zlepší dlouhodobou životaschopnost banky Alpha. |
| --- | --- |

(235)

Nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank zlepší dlouhodobou životaschopnost banky Alpha.

| (236) | Začlenění vkladů tří družstevních bank do rozvahy banky Alpha zlepšilo její profil likvidity. Poměr čistých úvěrů k vkladům u banky Alpha Bank S.A. klesl přibližně o 1,5 % a snížila se její závislost na Eurosystému. |
| --- | --- |

(236)

Začlenění vkladů tří družstevních bank do rozvahy banky Alpha zlepšilo její profil likvidity. Poměr čistých úvěrů k vkladům u banky Alpha Bank S.A. klesl přibližně o 1,5 % a snížila se její závislost na Eurosystému.

| (237) | Akvizice mimoto bance Alpha umožnily zvýšit příjmy, a to zvýšením počtu klientů v řadě zeměpisných oblastí. Banka Alpha nepřevzala nákladnou infrastrukturu ani nákladnou síť poboček. Banka nepřevzala ani žádné úvěry. Nezvýšilo se proto její riziko ani kapitálové požadavky. |
| --- | --- |

(237)

Akvizice mimoto bance Alpha umožnily zvýšit příjmy, a to zvýšením počtu klientů v řadě zeměpisných oblastí. Banka Alpha nepřevzala nákladnou infrastrukturu ani nákladnou síť poboček. Banka nepřevzala ani žádné úvěry. Nezvýšilo se proto její riziko ani kapitálové požadavky.

7.5.2.2.   Dopad akvizice na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala

| (238) | Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(238)

Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.

| (239) | Částka, kterou banka Alpha zaplatila za nabytí převedených aktiv a závazků všech tří družstevních bank, byla stanovena na 2,1 % hodnoty převedených vkladů a činila přibližně 9 milionů EUR, což odpovídá 0,01 % celkové bilanční sumy banky v době akvizice. Tuto částku lze proto považovat za velmi nízkou. Během rekapitalizace na jaře 2013 banka mimoto již získala soukromý kapitál ve výši 550 milionů EUR. |
| --- | --- |

(239)

Částka, kterou banka Alpha zaplatila za nabytí převedených aktiv a závazků všech tří družstevních bank, byla stanovena na 2,1 % hodnoty převedených vkladů a činila přibližně 9 milionů EUR, což odpovídá 0,01 % celkové bilanční sumy banky v době akvizice. Tuto částku lze proto považovat za velmi nízkou. Během rekapitalizace na jaře 2013 banka mimoto již získala soukromý kapitál ve výši 550 milionů EUR.

| (240) | Vyvozuje se závěr, že cena za nabytí převedených aktiv a závazků (převážně vkladů) tří družstevních bank byla natolik nízká, že nebrání tomu, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum. |
| --- | --- |

(240)

Vyvozuje se závěr, že cena za nabytí převedených aktiv a závazků (převážně vkladů) tří družstevních bank byla natolik nízká, že nebrání tomu, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum.

7.5.2.3.   Narušující účinek akvizic na hospodářskou soutěž

| (241) | Jak je uvedeno v 229. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek. |
| --- | --- |

(241)

Jak je uvedeno v 229. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.

| (242) | Řecká centrální banka nepovažovala tři družstevní banky za životaschopné a měla za to, že k zachování finanční stability je nutné přijmout opatření k řešení problémů. Akvizice lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(242)

Řecká centrální banka nepovažovala tři družstevní banky za životaschopné a měla za to, že k zachování finanční stability je nutné přijmout opatření k řešení problémů. Akvizice lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.

| (243) | Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání aktiv a závazků tří družstevních bank a jediná další nabídka přišla od banky, která obdržela ještě vyšší podporu. Objem nabytých aktiv a závazků byl navíc malý a nezměnil strukturu trhu (104). |
| --- | --- |

(243)

Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání aktiv a závazků tří družstevních bank a jediná další nabídka přišla od banky, která obdržela ještě vyšší podporu. Objem nabytých aktiv a závazků byl navíc malý a nezměnil strukturu trhu (104).

| (244) | Komise se domnívá, že tyto výjimečné okolnosti odůvodňují povolení akvizic v souladu s bodem 41 sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(244)

Komise se domnívá, že tyto výjimečné okolnosti odůvodňují povolení akvizic v souladu s bodem 41 sdělení o restrukturalizaci.

7.5.2.4.   Závěr ohledně nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank

| (245) | Vyvozuje se závěr, že vzhledem k specifikům nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank jsou tyto akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(245)

Vyvozuje se závěr, že vzhledem k specifikům nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank jsou tyto akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.

7.5.3.   Soulad nabytí banky Citibank Greece se sdělením o restrukturalizaci

7.5.3.1.   Dopad akvizice na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha

| (246) | Nabytí banky Citibank Greece, včetně Diners, zlepší dlouhodobou životaschopnost banky Alpha. Banka Alpha získala úvěrovou banku s vysokými rezervami. Portfolio čistých úvěrů je navíc mnohem menší než získané vklady. |
| --- | --- |

(246)

Nabytí banky Citibank Greece, včetně Diners, zlepší dlouhodobou životaschopnost banky Alpha. Banka Alpha získala úvěrovou banku s vysokými rezervami. Portfolio čistých úvěrů je navíc mnohem menší než získané vklady.

| (247) | Začlenění vkladů banky Citibank Greece do rozvahy banky Alpha zlepší střednědobý a dlouhodobý profil financování banky Alpha, přičemž současně zvýší její ziskovost. |
| --- | --- |

(247)

Začlenění vkladů banky Citibank Greece do rozvahy banky Alpha zlepší střednědobý a dlouhodobý profil financování banky Alpha, přičemž současně zvýší její ziskovost.

| (248) | Prostřednictvím akvizice se mimoto zvýší schopnost a kapacity banky Alpha přijímat vklady, banka tudíž dosáhne vyváženějšího a udržitelnějšího obchodního modelu. |
| --- | --- |

(248)

Prostřednictvím akvizice se mimoto zvýší schopnost a kapacity banky Alpha přijímat vklady, banka tudíž dosáhne vyváženějšího a udržitelnějšího obchodního modelu.

| (249) | Očekávané významné synergie – z hlediska centrálních funkcí, služeb informačních technologií a provozních výdajů – přispějí k dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha. |
| --- | --- |

(249)

Očekávané významné synergie – z hlediska centrálních funkcí, služeb informačních technologií a provozních výdajů – přispějí k dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.

| (250) | Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha. |
| --- | --- |

(250)

Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.

7.5.3.2.   Dopad akvizice na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala

| (251) | Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(251)

Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.

| (252) | Banka Alpha zaplatila za nákup banky Citibank Greece a Diners částku ve výši pouze 2 milionů EUR (105). |
| --- | --- |

(252)

Banka Alpha zaplatila za nákup banky Citibank Greece a Diners částku ve výši pouze 2 milionů EUR (105).

| (253) | Nabyté portfolio zahrnuje vysoký počet úvěrů, které jsou zcela odepsány. Ocenění nového portfolia úvěrů by mohlo vyrovnat omezenou potřebu kapitálu vyplývající z jejich začlenění do rozvahy banky Alpha. |
| --- | --- |

(253)

Nabyté portfolio zahrnuje vysoký počet úvěrů, které jsou zcela odepsány. Ocenění nového portfolia úvěrů by mohlo vyrovnat omezenou potřebu kapitálu vyplývající z jejich začlenění do rozvahy banky Alpha.

| (254) | Banka Alpha mimoto získala soukromý kapitál ve výši 1,2 miliardy EUR, a to za cenu za akcii vyšší, než byla cena, za kterou fond HFSF upsal akcie v rámci rekapitalizace na jaře 2013. |
| --- | --- |

(254)

Banka Alpha mimoto získala soukromý kapitál ve výši 1,2 miliardy EUR, a to za cenu za akcii vyšší, než byla cena, za kterou fond HFSF upsal akcie v rámci rekapitalizace na jaře 2013.

| (255) | Za této zvláštní situace nelze tvrdit, že akvizice byla financována ze státní podpory. Akvizice nezvýší potřebu podpory ani nesníží protiplnění za existující podporu. |
| --- | --- |

(255)

Za této zvláštní situace nelze tvrdit, že akvizice byla financována ze státní podpory. Akvizice nezvýší potřebu podpory ani nesníží protiplnění za existující podporu.

7.5.3.3.   Narušující účinek akvizice na hospodářskou soutěž

| (256) | Jak je uvedeno v 241. bodě odůvodnění, státní podpora nesmí být použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků. |
| --- | --- |

(256)

Jak je uvedeno v 241. bodě odůvodnění, státní podpora nesmí být použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků.

| (257) | Kupní cena uhrazená za banku Citibank Greece byla mimořádně nízká a banka Alpha získala velký objem soukromého kapitálu za vysokou cenu za akcii. Nelze tudíž mít za to, že k financování akvizice byla využita podpora. |
| --- | --- |

(257)

Kupní cena uhrazená za banku Citibank Greece byla mimořádně nízká a banka Alpha získala velký objem soukromého kapitálu za vysokou cenu za akcii. Nelze tudíž mít za to, že k financování akvizice byla využita podpora.

| (258) | Jelikož žádný uchazeč, který nedostává podporu, nepodal nabídku na nabytí rozsahu činností, které získala banka Alpha, nedošlo k vytěsnění investorů, kteří podporu neobdrželi. |
| --- | --- |

(258)

Jelikož žádný uchazeč, který nedostává podporu, nepodal nabídku na nabytí rozsahu činností, které získala banka Alpha, nedošlo k vytěsnění investorů, kteří podporu neobdrželi.

| (259) | Závěrem se uvádí, že vzhledem k prvkům uvedeným v 257. a 258. bodě odůvodnění se na akvizici nevztahuje zákaz uvedený v bodech 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci. Komise mimoto připomíná, že potřeba podpory v případě banky Alpha nevyplývá ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika. |
| --- | --- |

(259)

Závěrem se uvádí, že vzhledem k prvkům uvedeným v 257. a 258. bodě odůvodnění se na akvizici nevztahuje zákaz uvedený v bodech 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci. Komise mimoto připomíná, že potřeba podpory v případě banky Alpha nevyplývá ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika.

7.5.3.4.   Závěr ohledně nabytí banky Citibank Greece

| (260) | Vyvozuje se závěr, že vzhledem k jedinečné situaci banky Alpha (106) a specifikům nabytí banky Citibank Greece je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(260)

Vyvozuje se závěr, že vzhledem k jedinečné situaci banky Alpha (106) a specifikům nabytí banky Citibank Greece je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.

7.6.   SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI

7.6.1.   Příčiny potíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci

| (261) | Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, potíže, jimž banka čelila, vyplývají především z řecké dluhové krize a hluboké recese v Řecku a jižní Evropě. Co se týká prvně uvedeného faktoru, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela se svými domácími a mezinárodními věřiteli sjednat dohodu, program zapojení soukromého sektoru, což vedlo k srážce z pohledávek vůči státu o 53,3 %. 31,5 % pohledávek bylo mimoto vyměněno za nové státní dluhopisy s nižšími úrokovými sazbami a delší splatností. Tyto nové státní dluhopisy stát od řeckých bank odkoupil zpět v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, což vedlo k dalším ztrátám řeckých bank. Kromě dopadu programu zapojení soukromého sektoru a zpětného odkupu dluhu na kapitálovou pozici banky Alpha zaznamenala banka od roku 2010 do poloviny roku 2012 rovněž velký odliv vkladů kvůli riziku, že by v důsledku neudržitelného veřejného dluhu a hospodářské recese mohlo Řecko vystoupit z eurozóny. |
| --- | --- |

(261)

Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, potíže, jimž banka čelila, vyplývají především z řecké dluhové krize a hluboké recese v Řecku a jižní Evropě. Co se týká prvně uvedeného faktoru, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela se svými domácími a mezinárodními věřiteli sjednat dohodu, program zapojení soukromého sektoru, což vedlo k srážce z pohledávek vůči státu o 53,3 %. 31,5 % pohledávek bylo mimoto vyměněno za nové státní dluhopisy s nižšími úrokovými sazbami a delší splatností. Tyto nové státní dluhopisy stát od řeckých bank odkoupil zpět v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, což vedlo k dalším ztrátám řeckých bank. Kromě dopadu programu zapojení soukromého sektoru a zpětného odkupu dluhu na kapitálovou pozici banky Alpha zaznamenala banka od roku 2010 do poloviny roku 2012 rovněž velký odliv vkladů kvůli riziku, že by v důsledku neudržitelného veřejného dluhu a hospodářské recese mohlo Řecko vystoupit z eurozóny.

| (262) | Opatření B1, B2, B3 a B4 činí 4 571 milionů EUR, což je méně než výše ztrát vykázaných v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (4 786 milionů EUR). V tomto případě umožňuje bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, aby Komise zmírnila své požadavky, pokud potíže nevyplývají především z přílišného riskování. |
| --- | --- |

(262)

Opatření B1, B2, B3 a B4 činí 4 571 milionů EUR, což je méně než výše ztrát vykázaných v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (4 786 milionů EUR). V tomto případě umožňuje bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, aby Komise zmírnila své požadavky, pokud potíže nevyplývají především z přílišného riskování.

| (263) | Největší část kapitálových potřeb vyplývá z běžné expozice finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země. Tato skutečnost byla uvedena rovněž v 58. a 69. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Komise rovněž poznamenává, že expozice banky Alpha riziku spojenému s řeckými státními dluhopisy byla nižší než u ostatních hlavních řeckých bank, nelze tudíž usuzovat, že expozice banky vůči státním dluhopisům byla nadměrná. V důsledku toho je potřeba, aby se banka ve svém plánu restrukturalizace zabývala otázkami morálního hazardu, nižší než u ostatních finančních institucí, jimž je poskytována podpora a které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož opatření podpory méně narušují hospodářskou soutěž, měla by se úměrně zmírnit i opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Jelikož program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, může být odměna státu za rekapitalizaci bank nižší. |
| --- | --- |

(263)

Největší část kapitálových potřeb vyplývá z běžné expozice finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země. Tato skutečnost byla uvedena rovněž v 58. a 69. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Komise rovněž poznamenává, že expozice banky Alpha riziku spojenému s řeckými státními dluhopisy byla nižší než u ostatních hlavních řeckých bank, nelze tudíž usuzovat, že expozice banky vůči státním dluhopisům byla nadměrná. V důsledku toho je potřeba, aby se banka ve svém plánu restrukturalizace zabývala otázkami morálního hazardu, nižší než u ostatních finančních institucí, jimž je poskytována podpora a které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož opatření podpory méně narušují hospodářskou soutěž, měla by se úměrně zmírnit i opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Jelikož program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, může být odměna státu za rekapitalizaci bank nižší.

| (264) | Jelikož však řecké hospodářství zaznamenalo od roku 2008 pokles o přibližně 25 % a jelikož banka Alpha získala méně životaschopnou banku v podobě banky Emporiki Bank, musela přizpůsobit svou organizaci, strukturu nákladů a obchodní síť tomuto novému prostředí, aby byla opět zisková. Bez ohledu na neexistenci morálního hazardu musí proto banka Alpha racionalizovat své činnosti v Řecku, aby zajistila svou dlouhodobou životaschopnost. |
| --- | --- |

(264)

Jelikož však řecké hospodářství zaznamenalo od roku 2008 pokles o přibližně 25 % a jelikož banka Alpha získala méně životaschopnou banku v podobě banky Emporiki Bank, musela přizpůsobit svou organizaci, strukturu nákladů a obchodní síť tomuto novému prostředí, aby byla opět zisková. Bez ohledu na neexistenci morálního hazardu musí proto banka Alpha racionalizovat své činnosti v Řecku, aby zajistila svou dlouhodobou životaschopnost.

| (265) | Druhou důležitou příčinou ztrát banky byly její úvěry poskytnuté řeckým domácnostem a podnikům. Komise se domnívá, že tyto ztráty jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí a snížením HDP přibližně o 25 % během pěti let, a nikoli rizikovými úvěrovými praktikami banky. Podpora na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální hazard, což nastává tehdy, pokud podpora banku chrání před důsledky rizikového jednání v minulosti. Podpora proto méně narušuje hospodářskou soutěž (107). |
| --- | --- |

(265)

Druhou důležitou příčinou ztrát banky byly její úvěry poskytnuté řeckým domácnostem a podnikům. Komise se domnívá, že tyto ztráty jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí a snížením HDP přibližně o 25 % během pěti let, a nikoli rizikovými úvěrovými praktikami banky. Podpora na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální hazard, což nastává tehdy, pokud podpora banku chrání před důsledky rizikového jednání v minulosti. Podpora proto méně narušuje hospodářskou soutěž (107).

| (266) | Část kapitálových potřeb a úvěrových ztrát banky však pochází od některých mezinárodních dceřiných společností. V roce 2012 byly například činnosti na Kypru, v Rumunsku, Srbsku, Bývalé jugoslávské republice Makedonii a Bulharsku ztrátové, zatímco činnosti v Albánii dosáhly pouze hranice rentability. Zátěžové testy, které byly provedeny v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky, ukázaly, že odhady ztrát ze zahraničních úvěrů činily v případě základního scénáře 921 milionů EUR a v případě nepříznivého scénáře 1 201 milionů EUR. Zahraniční aktiva znamenala rovněž odliv likvidity, jelikož vnitroskupinové financování dosahovalo několika miliard eur. |
| --- | --- |

(266)

Část kapitálových potřeb a úvěrových ztrát banky však pochází od některých mezinárodních dceřiných společností. V roce 2012 byly například činnosti na Kypru, v Rumunsku, Srbsku, Bývalé jugoslávské republice Makedonii a Bulharsku ztrátové, zatímco činnosti v Albánii dosáhly pouze hranice rentability. Zátěžové testy, které byly provedeny v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky, ukázaly, že odhady ztrát ze zahraničních úvěrů činily v případě základního scénáře 921 milionů EUR a v případě nepříznivého scénáře 1 201 milionů EUR. Zahraniční aktiva znamenala rovněž odliv likvidity, jelikož vnitroskupinové financování dosahovalo několika miliard eur.

| (267) | Jelikož ze čtyř největších řeckých bank držela banka Alpha v době programu zapojení soukromého sektoru nejmenší objem státních dluhopisů a jelikož ztráta plynoucí ze zapojení soukromého sektoru byla vyšší než podpora, kterou tato banka obdržela prostřednictvím opatření B1, B2, B3 a B4, lze vyvodit závěr, že většina ztrát a potřeby podpory spadá do oblasti působnosti bodu 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, jež Komisi umožňuje zmírnit požadavky. Potřeba podpory vyplývala částečně ze ztrát z řeckých úvěrů v důsledku mimořádně hluboké a dlouhodobé recese, a nikoli z poskytování rizikových úvěrů. Tato podpora nevytváří morální hazard, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(267)

Jelikož ze čtyř největších řeckých bank držela banka Alpha v době programu zapojení soukromého sektoru nejmenší objem státních dluhopisů a jelikož ztráta plynoucí ze zapojení soukromého sektoru byla vyšší než podpora, kterou tato banka obdržela prostřednictvím opatření B1, B2, B3 a B4, lze vyvodit závěr, že většina ztrát a potřeby podpory spadá do oblasti působnosti bodu 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, jež Komisi umožňuje zmírnit požadavky. Potřeba podpory vyplývala částečně ze ztrát z řeckých úvěrů v důsledku mimořádně hluboké a dlouhodobé recese, a nikoli z poskytování rizikových úvěrů. Tato podpora nevytváří morální hazard, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.

| (268) | Omezená část potřeby podpory vyplývá z podstupování rizika ze strany banky vzhledem k jejím zahraničním dceřiným společnostem. |
| --- | --- |

(268)

Omezená část potřeby podpory vyplývá z podstupování rizika ze strany banky vzhledem k jejím zahraničním dceřiným společnostem.

7.6.2.   Životaschopnost

| (269) | Plán restrukturalizace musí zajistit, aby byla finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svou dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace vymezeno jako období ode dne přijetí tohoto rozhodnutí do dne 31. prosince 2018. |
| --- | --- |

(269)

Plán restrukturalizace musí zajistit, aby byla finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svou dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace vymezeno jako období ode dne přijetí tohoto rozhodnutí do dne 31. prosince 2018.

| (270) | V souladu s bodem 9, 10 a 11 sdělení o restrukturalizaci předložilo Řecko komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje úplné informace o obchodním modelu banky. Plán uvádí rovněž příčiny obtíží banky a opatření, která byla přijata k vyřešení všech problémů souvisejících se životaschopností, kterým banka čelila. Plán restrukturalizace popisuje zejména zvolenou strategii k zachování provozní efektivity banky a k řešení velkého objemu nesplácených půjček, nestabilní likvidní a kapitálové pozice a jejích zahraničních podniků, které byly v minulých letech závislé na své mateřské společnosti, pokud jde o financování a kapitál. |
| --- | --- |

(270)

V souladu s bodem 9, 10 a 11 sdělení o restrukturalizaci předložilo Řecko komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje úplné informace o obchodním modelu banky. Plán uvádí rovněž příčiny obtíží banky a opatření, která byla přijata k vyřešení všech problémů souvisejících se životaschopností, kterým banka čelila. Plán restrukturalizace popisuje zejména zvolenou strategii k zachování provozní efektivity banky a k řešení velkého objemu nesplácených půjček, nestabilní likvidní a kapitálové pozice a jejích zahraničních podniků, které byly v minulých letech závislé na své mateřské společnosti, pokud jde o financování a kapitál.

7.6.2.1.   Bankovní činnosti v Řecku

| (271) | Co se týká likvidity a závislosti banky na financování poskytovaném Eurosystémem, plán restrukturalizace předpokládá omezený růst bilanční sumy v Řecku a opětovný růst vkladové základny. Spoléhání se na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, které se již snížilo, se bude snižovat i nadále, což bance pomůže omezit náklady na financování. |
| --- | --- |

(271)

Co se týká likvidity a závislosti banky na financování poskytovaném Eurosystémem, plán restrukturalizace předpokládá omezený růst bilanční sumy v Řecku a opětovný růst vkladové základny. Spoléhání se na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, které se již snížilo, se bude snižovat i nadále, což bance pomůže omezit náklady na financování.

| (272) | Závazek týkající se poměru úvěrů k vkladům zmíněný v 118. bodě odůvodnění zajišťuje, aby do konce období restrukturalizace byla struktura rozvahy banky udržitelná. Likvidní pozici banky posílí rovněž prodej cenných papírů a jiných vedlejších činností. Vzhledem k přetrvávajícímu nepříznivému vývoji likvidní pozice banky může Komise souhlasit se žádostí řeckých orgánů o povolení poskytovat bance likviditu v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjčky státních dluhopisů na základě režimu podpory řeckých bank a v rámci nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. |
| --- | --- |

(272)

Závazek týkající se poměru úvěrů k vkladům zmíněný v 118. bodě odůvodnění zajišťuje, aby do konce období restrukturalizace byla struktura rozvahy banky udržitelná. Likvidní pozici banky posílí rovněž prodej cenných papírů a jiných vedlejších činností. Vzhledem k přetrvávajícímu nepříznivému vývoji likvidní pozice banky může Komise souhlasit se žádostí řeckých orgánů o povolení poskytovat bance likviditu v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjčky státních dluhopisů na základě režimu podpory řeckých bank a v rámci nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.

| (273) | K snížení nákladů na financování se Řecko rovněž zavázalo, že banka bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů v Řecku, jak je popsáno ve 118. bodě odůvodnění. Dosažení tohoto snížení nákladů na vklady bude představovat klíčový příspěvek k zvýšení zisku banky před rezervami. |
| --- | --- |

(273)

K snížení nákladů na financování se Řecko rovněž zavázalo, že banka bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů v Řecku, jak je popsáno ve 118. bodě odůvodnění. Dosažení tohoto snížení nákladů na vklady bude představovat klíčový příspěvek k zvýšení zisku banky před rezervami.

| (274) | Od začátku krize začala banka racionalizovat svou obchodní síť v Řecku snižováním počtu poboček a zaměstnanců (108). Do roku 2017 se celkové náklady banky v porovnání s rokem 2013 sníží o dalších [...] %. K dosažení tohoto cíle se Řecko zavázalo, že banka sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na [...], resp. [...] k 31. prosinci 2017, s maximálními celkovými náklady (109) v Řecku ve výši [...] miliónů EUR. Předpokládaný poměr nákladů k výnosům bude na konci období restrukturalizace nižší než [...] %. Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zachovává efektivnost banky v novém tržním prostředí. |
| --- | --- |

(274)

Od začátku krize začala banka racionalizovat svou obchodní síť v Řecku snižováním počtu poboček a zaměstnanců (108). Do roku 2017 se celkové náklady banky v porovnání s rokem 2013 sníží o dalších [...] %. K dosažení tohoto cíle se Řecko zavázalo, že banka sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na [...], resp. [...] k 31. prosinci 2017, s maximálními celkovými náklady (109) v Řecku ve výši [...] miliónů EUR. Předpokládaný poměr nákladů k výnosům bude na konci období restrukturalizace nižší než [...] %. Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zachovává efektivnost banky v novém tržním prostředí.

| (275) | Další klíčovou oblastí je řešení nesplácených půjček, jelikož ty k 31. prosinci 2013 představovaly 32,4 % portfolia (110). Banka hodlá zlepšit svou úvěrovou politiku (limity, zajištění kolaterálem) a zaměřit se na hlavní činnost s cílem omezit ztráty na minimum. Řecko se rovněž zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, co se týká její úvěrové politiky, s cílem řídit rizika a v každé fázi úvěrového procesu dosáhnout pro banku co nejvyšší hodnoty, jak je popsáno v 122. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(275)

Další klíčovou oblastí je řešení nesplácených půjček, jelikož ty k 31. prosinci 2013 představovaly 32,4 % portfolia (110). Banka hodlá zlepšit svou úvěrovou politiku (limity, zajištění kolaterálem) a zaměřit se na hlavní činnost s cílem omezit ztráty na minimum. Řecko se rovněž zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, co se týká její úvěrové politiky, s cílem řídit rizika a v každé fázi úvěrového procesu dosáhnout pro banku co nejvyšší hodnoty, jak je popsáno v 122. bodě odůvodnění.

7.6.2.2.   Správa a řízení společnosti

| (276) | Dalším bodem, jemuž je věnována pozornost, je správa a řízení banky, jelikož po navýšení kapitálu v roce 2014 vlastní fond HFSF 69,9 % (111) akcií banky, má však omezená hlasovací práva. Někteří soukromí investoři, kteří banku ovládají, vlastní rovněž opční listy, a měli by tudíž plný prospěch z případného růstu ceny akcií během období restrukturalizace. Jelikož by tato situace mohla vytvářet morální hazard, byl mezi bankou a fondem HFSF v roce 2013 dohodnut zvláštní rámec vztahů. Dohoda chrání každodenní činnost banky před zásahy ze strany jejích hlavních akcionářů a současně zajišťuje, že fond HFSF může prostřednictvím náležitých konzultačních postupů sledovat provádění plánu restrukturalizace a zamezit přílišnému riskování ze strany vedení banky. Banka se rovněž zavázala podrobně sledovat svou expozici vůči spřízněným dlužníkům. Komise hodnotí kladně skutečnost, že fond HFSF získá automaticky zpět hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede. |
| --- | --- |

(276)

Dalším bodem, jemuž je věnována pozornost, je správa a řízení banky, jelikož po navýšení kapitálu v roce 2014 vlastní fond HFSF 69,9 % (111) akcií banky, má však omezená hlasovací práva. Někteří soukromí investoři, kteří banku ovládají, vlastní rovněž opční listy, a měli by tudíž plný prospěch z případného růstu ceny akcií během období restrukturalizace. Jelikož by tato situace mohla vytvářet morální hazard, byl mezi bankou a fondem HFSF v roce 2013 dohodnut zvláštní rámec vztahů. Dohoda chrání každodenní činnost banky před zásahy ze strany jejích hlavních akcionářů a současně zajišťuje, že fond HFSF může prostřednictvím náležitých konzultačních postupů sledovat provádění plánu restrukturalizace a zamezit přílišnému riskování ze strany vedení banky. Banka se rovněž zavázala podrobně sledovat svou expozici vůči spřízněným dlužníkům. Komise hodnotí kladně skutečnost, že fond HFSF získá automaticky zpět hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede.

7.6.2.3.   Mezinárodní činnosti

| (277) | Některé mezinárodní činnosti banky vedly v minulosti k odčerpání kapitálu a likvidity banky a snížení její ziskovosti, jak je objasněno v 266. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(277)

Některé mezinárodní činnosti banky vedly v minulosti k odčerpání kapitálu a likvidity banky a snížení její ziskovosti, jak je objasněno v 266. bodě odůvodnění.

| (278) | V plánu restrukturalizace se předpokládá, že se banka přeorientuje na svůj domácí trh. Banka již prodala neziskovou dceřinou společnost na Ukrajině. Banka začala rovněž racionalizovat ostatní dceřiné společnosti s cílem posílit proces schvalování úvěrů a snížit nedostatek financování v dceřiných společnostech. Banka plánuje další racionalizaci své sítě dceřiných společností, které si ponechá, jak je popsáno v 109. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(278)

V plánu restrukturalizace se předpokládá, že se banka přeorientuje na svůj domácí trh. Banka již prodala neziskovou dceřinou společnost na Ukrajině. Banka začala rovněž racionalizovat ostatní dceřiné společnosti s cílem posílit proces schvalování úvěrů a snížit nedostatek financování v dceřiných společnostech. Banka plánuje další racionalizaci své sítě dceřiných společností, které si ponechá, jak je popsáno v 109. bodě odůvodnění.

| (279) | Celkový objem zahraničních aktiv bude do 31. prosince 2017 omezen nejméně o dalších [...] % (v porovnání se stavem k 31. prosinci 2012). |
| --- | --- |

(279)

Celkový objem zahraničních aktiv bude do 31. prosince 2017 omezen nejméně o dalších [...] % (v porovnání se stavem k 31. prosinci 2012).

| (280) | Mezinárodní činnosti budou celkově ziskové od roku [...]. |
| --- | --- |

(280)

Mezinárodní činnosti budou celkově ziskové od roku [...].

| (281) | Komise se proto domnívá, že banka tyto zahraniční podniky dostatečně restrukturalizuje a omezí jejich velikost s cílem zamezit potřebě dalšího kapitálu a nedostatečné likviditě v budoucnu. Závazek popsaný ve 119. bodě odůvodnění, který se týká upuštění od vkládání vysokých částek kapitálu do mezinárodních dceřiných společností banky, rovněž zajišťuje, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitál nebo likviditu. |
| --- | --- |

(281)

Komise se proto domnívá, že banka tyto zahraniční podniky dostatečně restrukturalizuje a omezí jejich velikost s cílem zamezit potřebě dalšího kapitálu a nedostatečné likviditě v budoucnu. Závazek popsaný ve 119. bodě odůvodnění, který se týká upuštění od vkládání vysokých částek kapitálu do mezinárodních dceřiných společností banky, rovněž zajišťuje, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitál nebo likviditu.

7.6.2.4.   Závěr ohledně životaschopnosti

| (282) | Základní scénář popsaný v oddíle 2.4 ukazuje, že na konci období restrukturalizace bude banka s to dosáhnout výnosů, které jí umožní pokrýt veškeré náklady a zajistí náležitou návratnost vlastního kapitálu s přihlédnutím k jejímu rizikovému profilu. Podle předpokladů má současně kapitálová pozice banky zůstat na uspokojivé úrovni. |
| --- | --- |

(282)

Základní scénář popsaný v oddíle 2.4 ukazuje, že na konci období restrukturalizace bude banka s to dosáhnout výnosů, které jí umožní pokrýt veškeré náklady a zajistí náležitou návratnost vlastního kapitálu s přihlédnutím k jejímu rizikovému profilu. Podle předpokladů má současně kapitálová pozice banky zůstat na uspokojivé úrovni.

| (283) | Komise bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář vychází ze souboru předpokladů, které byly dohodnuty s fondem HFSF. Tento scénář bere v úvahu delší a hlubší recesi a rovněž větší deflaci cen nemovitostí (112). Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je s to čelit přiměřené zátěži v případě nepříznivého vývoje, jelikož i podle nepříznivého scénáře bude na konci období restrukturalizace zisková a bude mít dostatek kapitálu. |
| --- | --- |

(283)

Komise bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář vychází ze souboru předpokladů, které byly dohodnuty s fondem HFSF. Tento scénář bere v úvahu delší a hlubší recesi a rovněž větší deflaci cen nemovitostí (112). Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je s to čelit přiměřené zátěži v případě nepříznivého vývoje, jelikož i podle nepříznivého scénáře bude na konci období restrukturalizace zisková a bude mít dostatek kapitálu.

| (284) | Výše dodatečného kapitálu, který byl získán v roce 2014, a to 1,2 miliardy EUR, postačuje k zvládnutí základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013 v období restrukturalizace a k splacení prioritních akcií, což banka učinila v dubnu 2014 (113). Banka Alpha předloží řecké centrální bance rovněž kapitálový plán pro nepředvídané události, který bude obsahovat opatření, jež budou provedena v případě, že se ekonomické prostředí dále zhorší. Komise připomíná, že při posuzování kapitálových potřeb v rámci základního scénáře již řecká centrální banka provedla řadu úprav, které vedly k zvýšení odhadovaných kapitálových potřeb v porovnání s kapitálovými potřebami, které banka odhadla ve vlastním základním scénáři. Komise se proto domnívá, že kapitálové potřeby podle základního scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, předpokládají do určité míry nepříznivý vývoj. Aby bylo možno vyvodit závěr, že banka je životaschopná, Komise nevyžaduje, aby měla banka předem dostatek kapitálu na pokrytí kapitálových potřeb v případě scénáře nepříznivého vývoje, jak je odhadla řecká centrální banka, jelikož tato odhadovaná výše odpovídá značně nepříznivému vývoji a jelikož získání kapitálu v březnu 2014 ukazuje, že banka má opět přístup na kapitálové trhy. |
| --- | --- |

(284)

Výše dodatečného kapitálu, který byl získán v roce 2014, a to 1,2 miliardy EUR, postačuje k zvládnutí základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013 v období restrukturalizace a k splacení prioritních akcií, což banka učinila v dubnu 2014 (113). Banka Alpha předloží řecké centrální bance rovněž kapitálový plán pro nepředvídané události, který bude obsahovat opatření, jež budou provedena v případě, že se ekonomické prostředí dále zhorší. Komise připomíná, že při posuzování kapitálových potřeb v rámci základního scénáře již řecká centrální banka provedla řadu úprav, které vedly k zvýšení odhadovaných kapitálových potřeb v porovnání s kapitálovými potřebami, které banka odhadla ve vlastním základním scénáři. Komise se proto domnívá, že kapitálové potřeby podle základního scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, předpokládají do určité míry nepříznivý vývoj. Aby bylo možno vyvodit závěr, že banka je životaschopná, Komise nevyžaduje, aby měla banka předem dostatek kapitálu na pokrytí kapitálových potřeb v případě scénáře nepříznivého vývoje, jak je odhadla řecká centrální banka, jelikož tato odhadovaná výše odpovídá značně nepříznivému vývoji a jelikož získání kapitálu v březnu 2014 ukazuje, že banka má opět přístup na kapitálové trhy.

| (285) | Kladně se mimoto hodnotí skutečnost, že banka nebude investovat do cenných papírů spekulativního stupně, což pomůže udržet její kapitálovou a likvidní pozici. |
| --- | --- |

(285)

Kladně se mimoto hodnotí skutečnost, že banka nebude investovat do cenných papírů spekulativního stupně, což pomůže udržet její kapitálovou a likvidní pozici.

| (286) | Vyvozuje se proto závěr, že banka přijala dostatečná opatření k obnovení dlouhodobé životaschopnosti. |
| --- | --- |

(286)

Vyvozuje se proto závěr, že banka přijala dostatečná opatření k obnovení dlouhodobé životaschopnosti.

7.6.3.   Vlastní příspěvek a sdílení nákladů

| (287) | Podle sdělení o restrukturalizaci se musí banky a držitelé jejího kapitálu v maximální možné míře podílet na restrukturalizaci s cílem zajistit, že podpora bude omezena na nezbytné minimum. Banky by tak k financování restrukturalizace měly použít své vlastní zdroje pocházející například z prodeje aktiv, zatímco držitelé kapitálu dle možností převezmou ztráty finanční instituce. |
| --- | --- |

(287)

Podle sdělení o restrukturalizaci se musí banky a držitelé jejího kapitálu v maximální možné míře podílet na restrukturalizaci s cílem zajistit, že podpora bude omezena na nezbytné minimum. Banky by tak k financování restrukturalizace měly použít své vlastní zdroje pocházející například z prodeje aktiv, zatímco držitelé kapitálu dle možností převezmou ztráty finanční instituce.

7.6.3.1.   Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snížení nákladů

| (288) | Banka již odprodala některé malé zahraniční podniky (na Ukrajině) a u části svého portfolia snížila pákový efekt s cílem zlepšit kapitálovou přiměřenost a likvidní pozici. V období od roku 2009 do roku 2013 banka například snížila svá zahraniční aktiva o 1,9 miliardy EUR (114). |
| --- | --- |

(288)

Banka již odprodala některé malé zahraniční podniky (na Ukrajině) a u části svého portfolia snížila pákový efekt s cílem zlepšit kapitálovou přiměřenost a likvidní pozici. V období od roku 2009 do roku 2013 banka například snížila svá zahraniční aktiva o 1,9 miliardy EUR (114).

| (289) | Plán restrukturalizace předpokládá prodej dalších aktiv v jihovýchodní Evropě, jak je popsáno v 107. bodě odůvodnění. Vzhledem k omezení činnosti a odprodejům, které již byly provedeny, a po provedení těchto závazků banka významně omezí své zeměpisné působení v jihovýchodní Evropě. Zmenšení mezinárodních aktiv banky rovněž významně sníží možné riziko toho, že v budoucnu bude zapotřebí další podpora. Pomáhá proto omezit výši podpory na minimum. |
| --- | --- |

(289)

Plán restrukturalizace předpokládá prodej dalších aktiv v jihovýchodní Evropě, jak je popsáno v 107. bodě odůvodnění. Vzhledem k omezení činnosti a odprodejům, které již byly provedeny, a po provedení těchto závazků banka významně omezí své zeměpisné působení v jihovýchodní Evropě. Zmenšení mezinárodních aktiv banky rovněž významně sníží možné riziko toho, že v budoucnu bude zapotřebí další podpora. Pomáhá proto omezit výši podpory na minimum.

| (290) | V roce 2007 odprodala banka své činnosti v oblasti pojištění. Na tomto trhu proto nemá žádnou významnou činnost, kterou by bylo možno prodat za účelem vytvoření zdrojů. |
| --- | --- |

(290)

V roce 2007 odprodala banka své činnosti v oblasti pojištění. Na tomto trhu proto nemá žádnou významnou činnost, kterou by bylo možno prodat za účelem vytvoření zdrojů.

| (291) | V zájmu omezení kapitálových potřeb nebude banka používat kapitál k podpoře či růstu svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno ve 119. bodě odůvodnění. Závazky, které Řecko přijalo, mimoto zajišťují, že banka nebude provádět další akvizice. |
| --- | --- |

(291)

V zájmu omezení kapitálových potřeb nebude banka používat kapitál k podpoře či růstu svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno ve 119. bodě odůvodnění. Závazky, které Řecko přijalo, mimoto zajišťují, že banka nebude provádět další akvizice.

| (292) | Banka rovněž provádí rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Banka bude své náklady dále snižovat až do roku 2017. Banka snižuje počet pracovníků a upravuje jejich platy směrem dolů. Řecko se rovněž zavázalo omezit odměny pro vedoucí pracovníky banky, [...]. |
| --- | --- |

(292)

Banka rovněž provádí rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Banka bude své náklady dále snižovat až do roku 2017. Banka snižuje počet pracovníků a upravuje jejich platy směrem dolů. Řecko se rovněž zavázalo omezit odměny pro vedoucí pracovníky banky, [...].

7.6.3.2.   Sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů a nový kapitál získaný na trhu

| (293) | Podíly bývalých akcionářů banky byly zředěny emisí s přednostním právem v roce 2009 (115) a posléze rekapitalizací ze strany fondu HFSF (opatření B4) a získáním soukromého kapitálu v roce 2013 a v březnu 2014. Podíl v držení akcionářů banky, k nimž v té době patřili investoři, kteří vložili finanční prostředky v roce 2009, se například snížil ze 100 % před rekapitalizací na jaře 2013 na pouze 4,9 % po této rekapitalizaci. Banka mimoto od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Kromě tohoto sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů získala banka od začátku krize v roce 2008 značný objem soukromého kapitálu, tj. 986 milionů EUR v roce 2009, 550 milionů EUR v roce 2013 a 1 200 milionů EUR v roce 2014. |
| --- | --- |

(293)

Podíly bývalých akcionářů banky byly zředěny emisí s přednostním právem v roce 2009 (115) a posléze rekapitalizací ze strany fondu HFSF (opatření B4) a získáním soukromého kapitálu v roce 2013 a v březnu 2014. Podíl v držení akcionářů banky, k nimž v té době patřili investoři, kteří vložili finanční prostředky v roce 2009, se například snížil ze 100 % před rekapitalizací na jaře 2013 na pouze 4,9 % po této rekapitalizaci. Banka mimoto od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Kromě tohoto sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů získala banka od začátku krize v roce 2008 značný objem soukromého kapitálu, tj. 986 milionů EUR v roce 2009, 550 milionů EUR v roce 2013 a 1 200 milionů EUR v roce 2014.

7.6.3.3.   Sdílení nákladů ze strany držitelů podřízeného dluhu

| (294) | Držitelé podřízených dluhových nástrojů banky přispěli na restrukturalizační náklady banky. Banka provedla řadu opatření v oblasti řízení závazků s cílem vytvořit kapitál. Celková výše vyměněných závazků dosáhla 828 milionů EUR, přičemž kapitálový zisk činil 436 milionů EUR, jak je popsáno ve 114. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(294)

Držitelé podřízených dluhových nástrojů banky přispěli na restrukturalizační náklady banky. Banka provedla řadu opatření v oblasti řízení závazků s cílem vytvořit kapitál. Celková výše vyměněných závazků dosáhla 828 milionů EUR, přičemž kapitálový zisk činil 436 milionů EUR, jak je popsáno ve 114. bodě odůvodnění.

| (295) | Na dosud nesplacené nástroje se vztahuje zákaz výplaty kupónů, jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění. Komise je tedy názoru, že je zajištěno přiměřené sdílení nákladů ze strany soukromých držitelů hybridního kapitálu banky a že požadavky sdělení o restrukturalizaci v tomto ohledu jsou splněny. |
| --- | --- |

(295)

Na dosud nesplacené nástroje se vztahuje zákaz výplaty kupónů, jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění. Komise je tedy názoru, že je zajištěno přiměřené sdílení nákladů ze strany soukromých držitelů hybridního kapitálu banky a že požadavky sdělení o restrukturalizaci v tomto ohledu jsou splněny.

7.6.3.4.   Závěr ohledně vlastního příspěvku a sdílení nákladů

| (296) | V porovnání s celkovou rekapitalizací ze strany státu je vlastní příspěvek a sdílení nákladů, zejména v podobě prodeje aktiv a zmenšení úvěrového portfolia, mnohem menší, než co Komise obvykle považuje za dostatečné. Zmenšení se týká pouze zahraničních činností (116), na něž připadá omezená část banky (117), a restrukturalizace nepředpokládá snížení velikosti portfolia úvěrů a vkladů v Řecku. Vzhledem k prvkům projednaným v oddíle 7.6.1, a zejména skutečnosti, že z velkých řeckých bank obdržela banka Alpha Bank nejnižší podporu a že obdržená podpora je plně způsobilá pro výjimku stanovenou v bodě 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, podle něhož může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů, lze mít za to, že plán restrukturalizace obsahuje dostatečná opatření k zajištění vlastního příspěvku a sdílení nákladů. |
| --- | --- |

(296)

V porovnání s celkovou rekapitalizací ze strany státu je vlastní příspěvek a sdílení nákladů, zejména v podobě prodeje aktiv a zmenšení úvěrového portfolia, mnohem menší, než co Komise obvykle považuje za dostatečné. Zmenšení se týká pouze zahraničních činností (116), na něž připadá omezená část banky (117), a restrukturalizace nepředpokládá snížení velikosti portfolia úvěrů a vkladů v Řecku. Vzhledem k prvkům projednaným v oddíle 7.6.1, a zejména skutečnosti, že z velkých řeckých bank obdržela banka Alpha Bank nejnižší podporu a že obdržená podpora je plně způsobilá pro výjimku stanovenou v bodě 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, podle něhož může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů, lze mít za to, že plán restrukturalizace obsahuje dostatečná opatření k zajištění vlastního příspěvku a sdílení nákladů.

7.6.4.   Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže

| (297) | Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Tato opatření musí mimoto vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování. |
| --- | --- |

(297)

Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Tato opatření musí mimoto vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.

| (298) | Podle bodu 31 sdělení o restrukturalizaci musí Komise při posuzování výše podpory a narušení hospodářské soutěže přihlédnout jak k absolutní, tak relativní částce státní podpory, jakož i rozsahu sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V této souvislosti Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitálovou podporu odpovídající 12 % jejích rizikově vážených aktiv (118). Banka mimoto získala dne 30. listopadu 2011 záruky týkající se likvidity ve výši 14 miliard EUR a dne 30. září 2011 půjčky státních dluhopisů v hodnotě 1,6 miliardy EUR, což společně představuje 25 % bilanční sumy banky v té době. Banka mimoto získala nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou. Vzhledem k velkému objemu podpory jsou proto odůvodněná opatření k omezení možného narušení hospodářské soutěže. Podíl banky Alpha na trhu v Řecku je mimoto vysoký a k 31. prosinci 2012 činil u úvěrů 15 % a u vkladů 13 %. Nabytí banky Emporiki Bank a v mnohem menším rozsahu i nabytí tří družstevních bank a činností banky Citibank v Řecku zvýšilo podíly banky Alpha na trhu. Po nabytí banky Emporiki Bank podíl banky Alpha na trhu vkladů v Řecku k 30. červnu 2013 činil 21 %, zatímco její podíl na trhu úvěrů na bydlení, spotřebitelských úvěrů a podnikových úvěrů činil 23 %, 20 % resp. 21 % (119). Po nabytí činností banky Citibank v Řecku vzrostl podíl banky Alpha na trhu vkladů o méně než 1 %. |
| --- | --- |

(298)

Podle bodu 31 sdělení o restrukturalizaci musí Komise při posuzování výše podpory a narušení hospodářské soutěže přihlédnout jak k absolutní, tak relativní částce státní podpory, jakož i rozsahu sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V této souvislosti Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitálovou podporu odpovídající 12 % jejích rizikově vážených aktiv (118). Banka mimoto získala dne 30. listopadu 2011 záruky týkající se likvidity ve výši 14 miliard EUR a dne 30. září 2011 půjčky státních dluhopisů v hodnotě 1,6 miliardy EUR, což společně představuje 25 % bilanční sumy banky v té době. Banka mimoto získala nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou. Vzhledem k velkému objemu podpory jsou proto odůvodněná opatření k omezení možného narušení hospodářské soutěže. Podíl banky Alpha na trhu v Řecku je mimoto vysoký a k 31. prosinci 2012 činil u úvěrů 15 % a u vkladů 13 %. Nabytí banky Emporiki Bank a v mnohem menším rozsahu i nabytí tří družstevních bank a činností banky Citibank v Řecku zvýšilo podíly banky Alpha na trhu. Po nabytí banky Emporiki Bank podíl banky Alpha na trhu vkladů v Řecku k 30. červnu 2013 činil 21 %, zatímco její podíl na trhu úvěrů na bydlení, spotřebitelských úvěrů a podnikových úvěrů činil 23 %, 20 % resp. 21 % (119). Po nabytí činností banky Citibank v Řecku vzrostl podíl banky Alpha na trhu vkladů o méně než 1 %.

| (299) | Komise připomíná, že potíže banky vyplývaly především z vnějších šoků, jako je řecká dluhová krize a dlouhá recese, která narušovala řecké hospodářství od roku 2008, jak již bylo uvedeno v 69. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Potřeba zabývat se otázkami morálního hazardu je omezená, jelikož banka nepodstupovala nadměrná rizika. Jak je projednáno v oddíle 7.6.1 tohoto rozhodnutí, narušující účinek opatření podpory je vzhledem k těmto faktorům nižší stejně jako potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory a vysokému podílu na trhu nepředpokládá plán restrukturalizace snížení bilanční sumy a omezení poskytování úvěrů v Řecku. |
| --- | --- |

(299)

Komise připomíná, že potíže banky vyplývaly především z vnějších šoků, jako je řecká dluhová krize a dlouhá recese, která narušovala řecké hospodářství od roku 2008, jak již bylo uvedeno v 69. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Potřeba zabývat se otázkami morálního hazardu je omezená, jelikož banka nepodstupovala nadměrná rizika. Jak je projednáno v oddíle 7.6.1 tohoto rozhodnutí, narušující účinek opatření podpory je vzhledem k těmto faktorům nižší stejně jako potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory a vysokému podílu na trhu nepředpokládá plán restrukturalizace snížení bilanční sumy a omezení poskytování úvěrů v Řecku.

| (300) | Komise však podotýká, že rekapitalizace ze strany státu bance umožnila pokračovat v bankovních činnostech na zahraničních trzích. |
| --- | --- |

(300)

Komise však podotýká, že rekapitalizace ze strany státu bance umožnila pokračovat v bankovních činnostech na zahraničních trzích.

| (301) | V této souvislosti bere Komise na vědomí, že kromě již provedených opatření k snížení a restrukturalizaci zahraničních aktiv bude banka pokračovat v restrukturalizaci a snižování těchto aktiv až do 30. června 2018 (120), a to navíc k závazku, že podporu nevyužije k financování růstu těchto činností. Podpora proto nebude použita k narušení hospodářské soutěže na těchto zahraničních trzích. |
| --- | --- |

(301)

V této souvislosti bere Komise na vědomí, že kromě již provedených opatření k snížení a restrukturalizaci zahraničních aktiv bude banka pokračovat v restrukturalizaci a snižování těchto aktiv až do 30. června 2018 (120), a to navíc k závazku, že podporu nevyužije k financování růstu těchto činností. Podpora proto nebude použita k narušení hospodářské soutěže na těchto zahraničních trzích.

| (302) | Řecko se rovněž zavázalo k zákazu akvizic, což zajistí, že banka nepoužije státní podporu, kterou obdržela, na získání nových podniků. Uvedený zákaz přispěje k zajištění toho, že podpora je důsledně použita k obnovení životaschopnosti bankovních činností v Řecku, a nikoli například k rozšiřování činnosti na zahraničních trzích. |
| --- | --- |

(302)

Řecko se rovněž zavázalo k zákazu akvizic, což zajistí, že banka nepoužije státní podporu, kterou obdržela, na získání nových podniků. Uvedený zákaz přispěje k zajištění toho, že podpora je důsledně použita k obnovení životaschopnosti bankovních činností v Řecku, a nikoli například k rozšiřování činnosti na zahraničních trzích.

| (303) | Závazek týkající se snížení úroků hrazených u řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zajišťuje, že podpora nebude použita na financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Stejně tak závazek týkající se uplatňování přísných pokynů, pokud jde o úročení nových úvěrů, a to na základě náležitého posouzení úvěrového rizika, zabrání bance v narušování hospodářské soutěže na řeckém trhu nevhodnými strategiemi úročení úvěrů pro klienty. |
| --- | --- |

(303)

Závazek týkající se snížení úroků hrazených u řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zajišťuje, že podpora nebude použita na financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Stejně tak závazek týkající se uplatňování přísných pokynů, pokud jde o úročení nových úvěrů, a to na základě náležitého posouzení úvěrového rizika, zabrání bance v narušování hospodářské soutěže na řeckém trhu nevhodnými strategiemi úročení úvěrů pro klienty.

| (304) | Vzhledem k zvláštní situaci, která byla popsána v oddíle 7.6.1, a opatřením uvedeným v plánu restrukturalizace se Komise domnívá, že s ohledem na omezení narušení hospodářské soutěže existují dostatečná ochranná opatření. |
| --- | --- |

(304)

Vzhledem k zvláštní situaci, která byla popsána v oddíle 7.6.1, a opatřením uvedeným v plánu restrukturalizace se Komise domnívá, že s ohledem na omezení narušení hospodářské soutěže existují dostatečná ochranná opatření.

7.7.   KONTROLA

| (305) | Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musí být pravidelně předkládány zprávy, aby mohla Komise ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích, které Řecko přijalo (121), Řecko zajistí, aby do konce období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2018, sledoval kontrolní správce, kterého jmenovala banka se souhlasem Komise, závazky přijaté Řeckem ohledně restrukturalizace činností v Řecku a v zahraničí a ohledně správy a řízení společnosti a obchodních činností. Lze proto vyvodit závěr, že provádění plánu restrukturalizace bude náležitě kontrolováno. |
| --- | --- |

(305)

Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musí být pravidelně předkládány zprávy, aby mohla Komise ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích, které Řecko přijalo (121), Řecko zajistí, aby do konce období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2018, sledoval kontrolní správce, kterého jmenovala banka se souhlasem Komise, závazky přijaté Řeckem ohledně restrukturalizace činností v Řecku a v zahraničí a ohledně správy a řízení společnosti a obchodních činností. Lze proto vyvodit závěr, že provádění plánu restrukturalizace bude náležitě kontrolováno.

8.   ZÁVĚR

| (306) | Vyvozuje se závěr, že Řecko provedlo protiprávně opatření B1, B2, B3 a B4 v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy, jelikož tato opatření byla provedena před jejich oficiálním schválením Komisí. Komise však konstatuje, že plán restrukturalizace spolu se závazky uvedenými v příloze zajišťuje obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, je dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, je vhodný k vyrovnání účinků opatření podpory, která byla posouzena v tomto rozhodnutí, narušujících hospodářskou soutěž a je přiměřený. Předložený plán restrukturalizace a závazky splňují kritéria stanovená ve sdělení o restrukturalizaci, opatření podpory lze proto považovat za slučitelná s vnitřním trhem, |
| --- | --- |

(306)

Vyvozuje se závěr, že Řecko provedlo protiprávně opatření B1, B2, B3 a B4 v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy, jelikož tato opatření byla provedena před jejich oficiálním schválením Komisí. Komise však konstatuje, že plán restrukturalizace spolu se závazky uvedenými v příloze zajišťuje obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, je dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, je vhodný k vyrovnání účinků opatření podpory, která byla posouzena v tomto rozhodnutí, narušujících hospodářskou soutěž a je přiměřený. Předložený plán restrukturalizace a závazky splňují kritéria stanovená ve sdělení o restrukturalizaci, opatření podpory lze proto považovat za slučitelná s vnitřním trhem,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Níže uvedená opatření, která provedlo Řecko, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:

| a) | nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Alpha Bank S.A. poskytla řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku (opatření L2); |
| --- | --- |

a)

nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Alpha Bank S.A. poskytla řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku (opatření L2);

| b) | druhá překlenovací rekapitalizace v objemu 1 042 milionů EUR, kterou ve prospěch banky Alpha Bank S.A. provedl Řecký fond finanční stability („HFSF“) v prosinci 2012 (opatření B2); |
| --- | --- |

b)

druhá překlenovací rekapitalizace v objemu 1 042 milionů EUR, kterou ve prospěch banky Alpha Bank S.A. provedl Řecký fond finanční stability („HFSF“) v prosinci 2012 (opatření B2);

| c) | písemný závazek týkající se částky ve výši 1 629 milionů EUR, který fond HFSF poskytl bance Alpha Bank S.A. dne 21. prosince 2012 (opatření B3); |
| --- | --- |

c)

písemný závazek týkající se částky ve výši 1 629 milionů EUR, který fond HFSF poskytl bance Alpha Bank S.A. dne 21. prosince 2012 (opatření B3);

| d) | rekapitalizace v objemu 4 021 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4). |
| --- | --- |

d)

rekapitalizace v objemu 4 021 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4).

2.   Finanční prostředky v celkové výši 427 milionů EUR, které fond HFSF poskytl na pokrytí mezery ve financování v souvislosti s převodem vybraných aktiv a závazků bank Cooperative Bank of Dodecanese, Evia Cooperative Bank a Cooperative Bank of Western Macedonia na banku Alpha Bank S.A. v prosinci 2013, nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

3.   Na základě plánu restrukturalizace skupiny Alpha Bank (banka Alpha Bank a veškeré její dceřiné společnosti a pobočky) předloženého dne 12. června 2014 a na základě závazků, které k tomuto dni přijalo Řecko, je níže uvedená státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:

| a) | kapitálová injekce ve výši 940 milionů EUR, kterou Řecko poskytlo bance Alpha Bank S.A. v květnu 2009 v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A); |
| --- | --- |

a)

kapitálová injekce ve výši 940 milionů EUR, kterou Řecko poskytlo bance Alpha Bank S.A. v květnu 2009 v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A);

| b) | nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou od července 2011 bance Alpha Bank S.A. poskytuje řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku, a to ve výši 23,6 miliardy EUR k 31. prosinci 2012 (opatření L2); |
| --- | --- |

b)

nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou od července 2011 bance Alpha Bank S.A. poskytuje řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku, a to ve výši 23,6 miliardy EUR k 31. prosinci 2012 (opatření L2);

| c) | první překlenovací rekapitalizace v objemu 1 900 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v květnu 2012 (opatření B1); |
| --- | --- |

c)

první překlenovací rekapitalizace v objemu 1 900 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v květnu 2012 (opatření B1);

| d) | druhá překlenovací rekapitalizace v objemu 1 042 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v prosinci 2012 (opatření B2); |
| --- | --- |

d)

druhá překlenovací rekapitalizace v objemu 1 042 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v prosinci 2012 (opatření B2);

| e) | písemný závazek týkající se částky ve výši 1 629 milionů EUR, který fond HFSF poskytl bance Alpha Bank S.A. dne 21. prosince 2012 (opatření B3); |
| --- | --- |

e)

písemný závazek týkající se částky ve výši 1 629 milionů EUR, který fond HFSF poskytl bance Alpha Bank S.A. dne 21. prosince 2012 (opatření B3);

| f) | rekapitalizace v objemu 4 021 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v květnu 2013 (opatření B4). |
| --- | --- |

f)

rekapitalizace v objemu 4 021 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v květnu 2013 (opatření B4).

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.

V Bruselu dne 9. července 2014.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Rozhodnutí Komise ze dne 19. listopadu 2008 o státní podpoře N 560/2008 „Opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“, (Úř. věst. C 125, 5.6.2009, s. 6). Těmto opatřením bylo přiděleno číslo SA.26678 (N 560/2008). Tento režim byl následně prodloužen a pozměněn, jak je popsáno v poznámce pod čarou č. 2.

1

(2)  Dne 2. září 2009 oznámilo Řecko řadu změn opatření podpory a prodloužení jejich platnosti do dne 31. prosince 2009, jež byly schváleny dne 18. září 2009 (viz rozhodnutí Komise ze dne 18. září 2009 o státní podpoře N 504/2009 „Prodloužení a změna opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“, (Úř. věst. C 264, 6.11.2009, s. 5). Dne 25. ledna 2010 schválila Komise druhé prodloužení platnosti opatření podpory do dne 30. června 2010 (viz rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2010 o státní podpoře N 690/2009 „Prodloužení platnosti opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“, (Úř. věst. C 57, 9.3.2010, s. 6). Dne 30. června 2010 schválila Komise řadu změn opatření podpory a prodloužení jejich platnosti do dne 31. prosince 2010 (viz rozhodnutí Komise ze dne 30. června 2010 o státní podpoře N 260/2010 „Prodloužení platnosti opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“, (Úř. věst. C 238, 3.9.2010, s. 3). Dne 21. prosince 2010 schválila Komise prodloužení platnosti opatření podpory do dne 30. června 2010 (viz rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 2010 o státní podpoře SA 31998 (2010/N) „Čtvrté prodloužení platnosti opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“, (Úř. věst. C 53, 19.2.2011, s. 2). Dne 4. dubna 2011 schválila Komise změnu (viz rozhodnutí Komise ze dne 4. dubna 2011 o státní podpoře SA.32767 (2011/N) „Změna opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“, (Úř. věst. C 164, 2.6.2011, s. 8). Dne 27. června 2011 schválila Komise prodloužení platnosti opatření podpory do dne 31. prosince 2011 (viz rozhodnutí Komise ze dne 27. června 2011 o státní podpoře SA.33153 (2011/N) „Páté prodloužení platnosti opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku, (Úř. věst. C 274, 17.9.2011, s. 6). Dne 6. února 2012 schválila Komise prodloužení platnosti opatření podpory do dne 30. června 2012 (viz rozhodnutí Komise ze dne 6. února 2012 o státní podpoře SA.34149 (2011/N) „Šesté prodloužení platnosti opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“, (Úř. věst. C 101, 4.4.2012, s. 2). Dne 6. července 2012 schválila Komise prodloužení platnosti opatření podpory do dne 31. prosince 2012 (viz rozhodnutí Komise ze dne 6. července 2012 o státní podpoře SA.35002 (2012/N) – Řecko – „Prodloužení režimu podpory úvěrových institucí v Řecku“‘, (Úř. věst. C 77, 15.3.2013, s. 14). Dne 22. ledna 2013 schválila Komise prodloužení platnosti systému záruk a systému půjček dluhopisů do dne 30. června 2013 (viz rozhodnutí Komise ze dne 22. ledna 2013 o státní podpoře SA.35999 (2012/N) – Řecko – „Prodloužení platnosti systému záruk a systému půjček dluhopisů pro úvěrové instituce v Řecku“, (Úř. věst. C 162, 7.6.2013, s. 6). Dne 25. července 2013 schválila Komise prodloužení platnosti systému záruk a systému půjček dluhopisů do dne 31. prosince 2013 (viz rozhodnutí Komise ze dne 25. července 2013 o státní podpoře SA.36956(2013/N) – Řecko – „Prodloužení platnosti systému záruk a systému půjček dluhopisů pro úvěrové instituce v Řecku“, (Úř. věst. C 141, 7.6.2013, s. 3). Dne 14. ledna 2014 schválila Komise prodloužení platnosti systému záruk a systému půjček dluhopisů do dne 30. června 2014 (viz rozhodnutí Komise ze dne 14. ledna 2014 o státní podpoře SA. 37958 (2013/N) – Řecko – „Prodloužení platnosti systému záruk a systému půjček dluhopisů pro úvěrové instituce v Řecku“, dosud nezveřejněno).

2

(3)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 27. července 2012 o státní podpoře SA.34823 (2012/C) (ex 2012/NN) „Rekapitalizace banky Alpha Bank Helénským fondem finanční stability“, (Úř. věst. C 357, 21.11.2012, s. 36).

3

(4)  Tisková zpráva fondu HFSF ze dne 24. prosince 2012, k dispozici na internetu na adrese: http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf

4

(5)  Tato opatření zaevidovala Komise pod číslem SA.36004 (2013/NN).

5

(6)  Oznámení bylo zaevidováno pod číslem SA.34823 (2012/C) (ex 2012 NN).

6

(7)  Evropská komise – Generální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti. Druhý ekonomický ozdravný program pro Řecko – březen 2012, s. 17, k dispozici na internetu na adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf

7

Druhý ekonomický ozdravný program pro Řecko – březen 2012

(8)  Viz oddíl II „Restrukturalizace řeckých státních dluhopisů“ ve zprávě o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru (Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector), řecká centrální banka, prosinec 2012, k dispozici na internetu na adrese: http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf

8

zprávě o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru

Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector

(9)  Tisková zpráva Ministerstva financí ze dne 9. března 2012, k dispozici na adrese: http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf

9

(10)  Poměr kapitálu core tier 1 banky je jedním z poměrů regulatorního kapitálu, který sleduje orgán pro bankovní dohled podle směrnice o kapitálových požadavcích.

10

(11)  Viz poznámka pod čarou č. 7, s. 106.

11

(12)  Viz poznámka pod čarou č. 8.

12

(13)  Viz poznámka pod čarou č. 7, s. 104.

13

(14)  Viz poznámka pod čarou č. 8.

14

(15)  Evropská centrální banka a národní centrální banky tvoří společně Eurosystém, systém centrálních bank eurozóny.

15

(16)  Tisková zpráva Ministerstva financí ze dne 3. prosince 2012, k dispozici na adrese: http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf

16

Zpětný odkup vlastního dluhu za cenu, která byla mnohem nižší než nominální hodnota, vedl k značnému snížení zadlužení Řecka.

(17)  Pokud by zpětný odkup nebyl proveden, mohla tržní hodnota těchto nových státních dluhopisů růst v závislosti na vývoji tržních parametrů, jako jsou úrokové sazby a pravděpodobnost selhání Řecka.

17

(18)  Včetně očekávaných ztrát z nové produkce úvěrů v Řecku v období od června 2013 do prosince 2016.

18

(19)  Dopad odhadů úvěrových ztrát s ohledem na zahraniční riziko byl vypočítán po zdanění v zahraničí a s přihlédnutím k závazkům týkajícím se odprodeje, jež byly v té době poskytnuty Generálnímu ředitelství pro hospodářskou politiku.

19

(20)  Rezervy na úvěrové ztráty banky NBG k 30. červnu 2013 formálně s rezervami First Business Bank a Probank.

20

(21)  Rezervy na úvěrové ztráty Eurobank k 30. červnu 2013 formálně s rezervami New Hellenic Postbank a New Proton Bank, které byly nabyty v srpnu 2013.

21

(22)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_Q3_2013_en.pdf

22

(23)  Viz tabulka 2.

23

(24)  Tyto částky vlastního kapitálu zahrnují pro roky 2010, 2011 a 2012 prioritní akcie v hodnotě 940 milionů EUR, které Řecko poskytlo v roce 2009; pro rok 2012 tyto částky nezahrnují dvě překlenovací rekapitalizace, které banka obdržela v roce 2012, a to ve výši 2 942 milionů EUR. Částka vlastního kapitálu pro rok 2013 zahrnuje rekapitalizaci fondem HFSF a rekapitalizaci ze strany soukromého sektoru v roce 2012 a 2013 v plné výši, a to celkem 4 571 milionů EUR.

24

(25)  Viz tabulka 2.

25

(26)  Informace, které banka Alpha Bank poskytla Komisi dne 25. června 2013.

26

(27)  Účetní závěrka za rok 2011, http://www.alpha.gr/files/investorrelations/GROUP_IAS_FY_2011_en1.pdf

27

(28)  Viz oddíl 2.3.1.2 o rekapitalizaci provedené státem v rámci rekapitalizačního opatření.

28

(29)  Konsolidovaná účetní závěrka Emporiki Bank k 31. prosinci 2011, s. 9.

29

(30)  Výroční finanční zpráva fondu HFSF za období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012, s. 8, k dispozici na internetu na adrese: http://www.hfsf.gr/files/hfsf_annual_report_2012_en.pdf

30

(31)  http://www.alpha.gr/files/deltia_typou/Deltio_Typou_20130201EN.pdf

31

(32)  Koupě a převzetí je postup řešení problémů, který spočívá v určení vysoce kvalitních aktiv a pasiv v právním subjektu v likvidaci a jejich prodej v dražbě za účelem jejich převedení na životaschopnou společnost.

32

(33)  Viz rozhodnutí výboru pro úvěry a pojištění při řecké centrální bance č. 97/3/8.2.2013.

33

(34)  Viz rozhodnutí výboru pro opatření k řešení problémů při řecké centrální bance č. 14/4/8.12.2013.

34

(35)  Viz rozhodnutí výboru pro opatření k řešení problémů při řecké centrální bance č. 14/5/8.12.2013.

35

(36)  Pojem „mezera ve financování“ může být proto matoucí, jelikož popisuje opatření kapitálové podpory, a nikoli podporu likvidity.

36

(37)  Viz rozhodnutí výboru pro úvěry a pojištění při řecké centrální bance č. 97/2/8.2.2013.

37

(38)  Viz rozhodnutí výboru pro opatření k řešení problémů při řecké centrální bance č. 14/1/8.12.2013.

38

(39)  Viz rozhodnutí výboru pro opatření k řešení problémů při řecké centrální bance č. 14/2/8.12.2013.

39

(40)  Viz rozhodnutí výboru pro úvěry a pojištění při řecké centrální bance č. 97/1/8.2.2013.

40

(41)  Viz rozhodnutí výboru pro opatření k řešení problémů při řecké centrální bance č. 14/7/8.12.2013.

41

(42)  Viz rozhodnutí výboru pro opatření k řešení problémů při řecké centrální bance č. 14/8/8.12.2013.

42

(43)  Diners Club International je společnost kreditních karet, která byla založena v roce 1950 a v Řecku je usazena od roku 1959. Diners Club Greece je v držení společností Citibank International a Citibank Overseas Investment Corporation.

43

(44)  Bankomat je elektronické bankovní zařízení, které klientům umožňuje provádět základní transakce bez pomoci ze strany zástupce pobočky (pokladníka), jako jsou výběry hotovosti.

44

(45)  Informace, které řecké orgány poskytly dne 24. června 2014.

45

(46)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 64.

46

(47)  Pojem „rizikově vážená aktiva“ se vztahuje na regulativní souhrnný ukazatel, který měří vystavení finanční instituce riziku a který používají orgány dohledu ke sledování kapitálové přiměřenosti finančních institucí.

47

rizikově vážená aktiva

(48)  Důvěrné informace

48

(49)  Podle dopisu řecké centrální banky ze dne 7. listopadu 2011 se „záruky vztahují na celou částku nouzové pomoci v oblasti likvidity“.

49

záruky vztahují na celou částku nouzové pomoci v oblasti likvidity

(50)  Informace, které poskytla řecká centrální banka dne 7. dubna 2014.

50

(51)  Finanční výhledy připojené k plánu restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014.

51

(52)  Viz poznámka pod čarou č. 4.

52

(53)  Dohoda uzavřená před úpisem stanovila: „Skutečné riziko splatné bance zahrnuje dluhopisy EFSF a výplaty kupónů a vzniklých úroků z dluhopisů EFSF za období od vydání dluhopisů do přeměny zálohy na základní kapitál a jiné konvertibilní finanční nástroje, jak je stanoveno v této dohodě“.

53

„Skutečné riziko splatné bance zahrnuje dluhopisy EFSF a výplaty kupónů a vzniklých úroků z dluhopisů EFSF za období od vydání dluhopisů do přeměny zálohy na základní kapitál a jiné konvertibilní finanční nástroje, jak je stanoveno v této dohodě“.

(54)  Viz tabulka 3.

54

(55)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/deltio_typou_20130501EN.pdf

55

(56)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20130603EN.pdf

56

(57)  Štěpení akcií je opatření, jehož prostřednictvím společnost dělí své stávající akcie na několik akcií.

57

(58)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/EA20130416EN.pdf

58

(59)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

59

(60)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/1306010_Warrants_en.pdf

60

(61)  Viz poznámka pod čarou č. 38. Např. realizační cena dne 10. prosince 2013 činila 0,4488 EUR, dne 10. června 2014 činila 0,4576 EUR, dne 10. prosince 2014 bude činit 0,4686 EUR, dne 10. června 2015 bude činit 0,4796 EUR atd. Viz oznámení banky Alpha Bank ze dne 10. června 2013 o „konečných podmínkách kótování a vlastnostech titulů představujících práva na vlastnictví akcií (opčních listů), které vyplývají z ukončeného navýšení kapitálu“, k dispozici na internetu na adrese: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/1306010_Warrants_en.pdf

61

(62)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 22.

62

(63)  Banka se zavázala omezit objem zahraničních aktiv na [...] miliard EUR, zatímco celková aktiva banky budou podle finančních výhledů v roce 2018 činit [...] miliard EUR.

63

(64)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 132, před nabytím banky Emporiki Bank.

64

(65)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 129.

65

(66)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 102–103. Zvýšení počtu poboček a zaměstnanců mezi srpnem 2012 a prosincem 2013 je zapříčiněno nabytím banky Emporiki Bank.

66

(67)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 103.

67

(68)  Finanční výhledy připojené k plánu restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, údaj pro Alpha Bank Greece.

68

(69)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 105.

69

(70)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 96.

70

(71)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 96.

71

(72)  Finanční výhledy připojené k plánu restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, údaj pro činnosti v Řecku.

72

(73)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 132.

73

(74)  Finanční výhledy připojené k plánu restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014.

74

(75)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, oddíl 5.4.2.

75

(76)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, oddíl 5.4.2.

76

(77)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/EA20091130EN.pdf

77

(78)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/EA20120507EN.pdf

78

(79)  Viz příloha, kapitola II.

79

(80)  Viz příloha, kapitola II.

80

(81)  Viz příloha, kapitola II.

81

(82)  Viz příloha, kapitola II.

82

(83)  Viz příloha, kapitola III písmeno A.

83

(84)  Viz příloha, kapitola III písmeno A.

84

(85)  Viz příloha, kapitola III písmeno A.

85

(86)  Viz příloha, kapitola III písmeno C.

86

(87)  „Co se týká opčních listů vydaných fondem HFSF, je třeba objasnit, že si Řecká republika vyžádá před případným zpětným odkupem opčních listů ze strany banky Alpha Bank nebo jiného státního subjektu (včetně fondu HFSF) souhlas Evropské komise, aby mohla Evropská komise ověřit, zda předpokládaný zpětný odkup není v rozporu s požadavky na odměnu státu podle pravidel státní podpory.“

87

(88)  Sdělení Komise – Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí, (Úř. věst. C 270, 25.10.2008, s. 2).

88

(89)  59. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha.

89

(90)  63. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha.

90

(91)  Viz 146. bod odůvodnění rozhodnutí Komise ze dne 12. listopadu 2008 o státní podpoře SA. 510/2008 – Itálie „Vendita dei beni della compagnia aerea ALITALIA“, (Úř. věst. C 46, 25.2.2009, s. 6).

91

(92)  Viz bod 80 sdělení Komise o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí od 1. srpna 2013 („Sdělení o bankovnictví“), (Úř. věst. C 216, 30.7.2013, s. 1).

92

(93)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2010 o státní podpoře NN 19/2009 – podpora na restrukturalizaci Dunfermline Building Society, 47. bod odůvodnění; rozhodnutí Komise ze dne 25. října 2010 o státní podpoře N 560/2009 – podpora na likvidaci banky Fionia, 55. bod odůvodnění; rozhodnutí Komise ze dne 8. listopadu 2010 o státní podpoře N 392/2010 – restrukturalizace CajaSur, 52. bod odůvodnění.

93

(94)  Viz poznámky pod čarou č. 1 a č. 2.

94

(95)  Rizikově vážená aktiva banky k 31. březnu 2012 činila 44,2 miliardy EUR.

95

(96)  Sdělení Komise o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí od 1. ledna 2012 („sdělení o prodloužení z roku 2011“) (Úř. věst. C 356, 6.12.2011, s. 7).

96

(97)  Viz poznámka pod čarou č. 6.

97

(98)  Viz poznámka pod čarou č. 6.

98

(99)  Viz 41. bod odůvodnění rozhodnutí Komise ve věci NN 51/2008 Systém záruk pro banky v Dánsku, (Úř. věst. C 273, 28.10.2008, s. 2).

99

(100)  Viz 83. bod odůvodnění: vzniklé úroky se započítávají jako dodatečný příspěvek ze strany fondu HFSF, a snižují tudíž výši platby, kterou musel fond HFSF provést ve prospěch banky za účelem rekapitalizace na jaře 2013.

100

(101)  Viz také oddíl 7.5.1.

101

(102)  Teoretická cena bez upisovacího práva je obecně uznávaná tržní metoda vyčíslení efektu zředění při navýšení základního kapitálu.

102

(103)  Viz tabulka 5.

103

(104)  Nabytí převedených aktiv a závazků bank Western Macedonia Bank a Evia Bank nebylo oznámeno řeckému orgánu pro hospodářskou soutěž, jelikož obrat u převedené části jednotlivých družstevních bank nepřesáhl prahovou hodnotu ve výši 15 milionů EUR, jak je stanoveno v § 6 odst. 1 zákona č. 3959/2011 ve spojení s § 10 odst. 3 písm. a) téhož zákona.

104

(105)  Tato úplata byla vypočítána na základě předpokladu, že mezi podepsáním a uzavřením transakce dojde k snížení vkladů o 30 % Výše této částky bude následně upravena v závislosti na skutečném odlivu vkladů, který byl zaznamenán před uzavřením transakce.

105

(106)  Viz rovněž oddíly 7.5.1 a 7.5.2.

106

(107)  Viz bod 28 sdělení o restrukturalizaci a 320. bod odůvodnění rozhodnutí Komise 2011/823/EU ze dne 5. dubna 2011 o opatřeních C 11/09 (ex NN 53b/08, NN 2/10 a N 19/10), která provedl nizozemský stát ve prospěch skupiny ABN AMRO NV (vytvořené po spojení společností Fortis Bank Nederland a ABN AMRO N) (Úř. věst. L 333, 15.12.2011, s. 1).

107

(108)  Viz 99. bod odůvodnění.

108

(109)  Včetně příspěvků do Fondu pojištění vkladů a investic (dále jen „TEKE“).

109

(110)  Finanční výhledy připojené k plánu restrukturalizace banky Alpha z června 2014, údaje pro banku Alpha Bank S.A.

110

(111)  HFSF, výroční finanční zpráva za rok končící 31. prosince 2013, s. 68, k dispozici na adrese: http://www.hfsf.gr/files/hfsf_annual_report_2013_en.pdf

111

výroční finanční zpráva za rok končící 31. prosince 2013

(112)  Finanční výhledy uvedené v plánu restrukturalizace se liší od výsledku zátěžového testu, který provedla řecká centrální banka, jelikož se zátěžový test nezakládal na stejném souboru předpokladů a zahrnoval další úpravy provedené řeckou centrální bankou.

112

(113)  http://www.alpha.gr/files/deltia_typou/deltio_typou_170414EN.pdf

113

(114)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 107.

114

(115)  Viz 116. bod odůvodnění.

115

(116)  Jak je uvedeno v závazcích (viz příloha, kapitola II bod 7), zmenšení velikosti může být dosaženo snížením bilančních sum ponechaných zahraničních subjektů a/nebo odprodejem zahraničních subjektů.

116

(117)  Rozsah navrhovaného opatření týkajícího se vlastního příspěvku je nutno porovnat s velikostí banky před nabytím banky Emporiki Bank, vkladů tří družstevních bank a banky Citibank Greece, a to z důvodů objasněných v oddíle 7.1.3.5.

117

(118)  Vezme-li se v úvahu pouze skutečně vyplacená podpora, která poskytuje největší výhodu, a tudíž nejvíce narušuje hospodářskou soutěž, sníží se částka podpory na 11 % rizikově vážených aktiv banky.

118

(119)  Plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 36.

119

(120)  Viz příloha, kapitola II.

120

(121)  Viz 129. bod odůvodnění.

121

---

PŘÍLOHA

ALPHA BANK – ZÁVAZKY ŘECKÉ REPUBLIKY

Řecká republika zajistí, aby banka Alpha Bank (dále jen „banka“) prováděla plán restrukturalizace předložený v červnu 2014. Plán restrukturalizace vychází z makroekonomických předpokladů, které stanovila Evropská komise (dále jen „Komise“) v dodatku, jakož i z předpokladů týkajících se regulace.

Řecká republika tímto poskytuje níže uvedené závazky (dále jen „závazky“), které jsou nedílnou součástí plánu restrukturalizace. Závazky zahrnují závazky týkající se provádění plánu restrukturalizace (dále jen „závazky týkající se restrukturalizace“) a závazky týkající se správy a řízení společnosti a obchodních činností.

Závazky nabývají účinku ke dni přijetí rozhodnutí Komise, kterým se schvaluje plán restrukturalizace (dále jen „rozhodnutí“).

Období restrukturalizace skončí dne 31. prosince 2018. Závazky platí během celého období restrukturalizace, není-li v individuálním závazku stanoveno jinak.

Tento dokument se vykládá podle rozhodnutí v obecném rámci práva Unie a s odkazem na nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (1).

KAPITOLA I.   DEFINICE

Pro účely závazků mají níže uvedené pojmy tento význam:

1)   Banka: Alpha Bank S.A. a veškeré její dceřiné společnosti. Tento pojem proto zahrnuje celou skupinu Alpha Bank se všemi dceřinými společnostmi a pobočkami v Řecku a mimo Řecko, a to bankovními i nebankovními.

2)   Nabídka v bankovním sektoru zvyšující kapitál: nabídka, která má za následek zvýšení regulatorního kapitálu banky s přihlédnutím ke všem příslušným prvkům, zejména vykázanému zisku/ztrátě z transakce a snížení rizikově vážených aktiv v důsledku prodeje (v případě potřeby s úpravou o navýšení rizikově vážených aktiv v důsledku přetrvávajících finančních vazeb).

3)   Uzavření: datum převodu právního nároku na odprodávaný podnik na kupujícího.

4)   Odprodávané podniky: veškeré podniky a aktiva, k jejichž odprodeji se banka zavázala.

5)   Datum účinnosti: datum přijetí rozhodnutí.

6)   Konec období restrukturalizace: 31. prosinec 2018.

7)   Zahraniční aktiva nebo jiná než řecká aktiva: aktiva související s činnostmi klientů mimo Řecko, a to bez ohledu na zemi, kde jsou aktiva zaúčtována. Do této definice například nespadají aktiva zaúčtovaná v Lucembursku, která však souvisejí s činnostmi klientů v Řecku. Naopak aktiva zaúčtovaná v Lucembursku nebo Řecku, která souvisejí s činnostmi klientů v jiných zemích jihovýchodní Evropy, se považují za zahraniční aktiva a spadají do této definice.

8)   Zahraniční podniky: zahraniční bankovní a nebankovní dceřiné společnosti a pobočky banky.

9)   Zahraniční dceřiné společnosti: veškeré bankovní a nebankovní dceřiné společnosti banky mimo Řecko.

10)   Bankovní činnosti v Řecku: bankovní činnosti banky v Řecku bez ohledu na to, kde jsou aktiva účtována.

11)   Nebankovní činnosti v Řecku: nebankovní činnosti banky v Řecku bez ohledu na to, kde jsou aktiva účtována.

12)   Řecké dceřiné společnosti: veškeré řecké bankovní a nebankovní dceřiné společnosti banky.

13)   Kontrolní správce: jedna či více fyzických nebo právnických osob nezávislých na bance, které schválila Komise a které jmenovala banka; povinností kontrolního správce je sledovat dodržování závazků ze strany banky.

14)   Kupující: jedna nebo více fyzických nebo právnických osob, které zcela nebo částečně získají odprodávaný podnik.

15)   Prodej: prodej veškerých podílů v držení banky, není-li v individuálním závazku stanoveno jinak.

Pro účely závazků zahrnuje jednotné číslo i číslo množné (a naopak), není-li v závazcích stanoveno jinak.

KAPITOLA II.   ZÁVAZKY TÝKAJÍCÍ SE RESTRUKTURALIZACE

| 1) | Počet poboček v Řecku: Počet poboček v Řecku bude k 31. prosinci 2017 činit nejvýše [...]. |
| --- | --- |

1)

Počet poboček v Řecku: Počet poboček v Řecku bude k 31. prosinci 2017 činit nejvýše [...].

| 2) | Počet zaměstnanců v Řecku: Počet ekvivalentů plného pracovního úvazku („FTE“) v Řecku (bankovní a nebankovní činnosti v Řecku) bude k 31. prosinci 2017 činit nejvýše [...]. |
| --- | --- |

2)

Počet zaměstnanců v Řecku: Počet ekvivalentů plného pracovního úvazku („FTE“) v Řecku (bankovní a nebankovní činnosti v Řecku) bude k 31. prosinci 2017 činit nejvýše [...].

| 3) | Celkové náklady v Řecku: Celkové náklady v Řecku (bankovní a nebankovní činnosti v Řecku) budou k 31. prosinci 2017 činit nejvýše [...] milionů EUR. |
| --- | --- |

3)

Celkové náklady v Řecku: Celkové náklady v Řecku (bankovní a nebankovní činnosti v Řecku) budou k 31. prosinci 2017 činit nejvýše [...] milionů EUR.

| 4) | Náklady na vklady v Řecku: V zájmu návratu k zisku před rezervami na řeckém trhu sníží banka náklady na financování snížením nákladů na vklady přijaté v Řecku (včetně spořících vkladů, vkladů na požádání a termínovaných vkladů a jiných podobných produktů, které jsou nabízeny klientům a jejichž náklady hradí banka) [...]. |
| --- | --- |

4)

Náklady na vklady v Řecku: V zájmu návratu k zisku před rezervami na řeckém trhu sníží banka náklady na financování snížením nákladů na vklady přijaté v Řecku (včetně spořících vkladů, vkladů na požádání a termínovaných vkladů a jiných podobných produktů, které jsou nabízeny klientům a jejichž náklady hradí banka) [...].

| 5) | Poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku: U bankovních činností v Řecku bude poměr čistých úvěrů k vkladům k 31. prosinci 2017 činit nejvýše 119 %. [...] |
| --- | --- |

5)

Poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku: U bankovních činností v Řecku bude poměr čistých úvěrů k vkladům k 31. prosinci 2017 činit nejvýše 119 %. [...]

| 6) | Podpora zahraničních dceřiných společností: Banka neposkytne jednotlivým zahraničním dceřiným společnostem kumulativně ode dne účinnosti do 30. června 2018 další vlastní kapitál nebo podřízený kapitál, a to částku přesahující vyšší z těchto hodnot: i) [...] % rizikově vážených aktiv dotyčné dceřiné společnosti k 31. prosinci 2012, nebo ii) [...] milionů EUR. Pokud banka hodlá vložit do zahraniční dceřiné společnosti vlastní kapitál nebo jí vydat podřízený dluhopis s částkou vyšší, než je stanovená prahová hodnota, musí řecké orgány Komisi požádat, aby rozhodla o změně plánu restrukturalizace.
  [...]:






  a. | [...]. |
| --- | --- | --- |

6)

Podpora zahraničních dceřiných společností: Banka neposkytne jednotlivým zahraničním dceřiným společnostem kumulativně ode dne účinnosti do 30. června 2018 další vlastní kapitál nebo podřízený kapitál, a to částku přesahující vyšší z těchto hodnot: i) [...] % rizikově vážených aktiv dotyčné dceřiné společnosti k 31. prosinci 2012, nebo ii) [...] milionů EUR. Pokud banka hodlá vložit do zahraniční dceřiné společnosti vlastní kapitál nebo jí vydat podřízený dluhopis s částkou vyšší, než je stanovená prahová hodnota, musí řecké orgány Komisi požádat, aby rozhodla o změně plánu restrukturalizace.

[...]:

a.

[...].

| b. | [...]. |
| --- | --- |

b.

[...].

| c. | [...]. |
| --- | --- |

c.

[...].

| d. | [...]. |
| --- | --- |

d.

[...].

| e. | [...]. |
| --- | --- |

e.

[...].

| f. | [...]. |
| --- | --- |

f.

[...].

(...)

| 7) | Snížení jiných než řeckých aktiv do 30. června 2018: Celková velikost portfolia zahraničních aktiv se do 30. června 2018 sníží na maximálně [...] miliard EUR (omezení týkající se zahraničních aktiv).
  (7.1) [...]
  (7.2) [...] |
| --- | --- |

7)

Snížení jiných než řeckých aktiv do 30. června 2018: Celková velikost portfolia zahraničních aktiv se do 30. června 2018 sníží na maximálně [...] miliard EUR (omezení týkající se zahraničních aktiv).

(7.1) [...]

(7.2) [...]

| 8) | Prodej cenných papírů: Portfolio kotovaných cenných papírů, vymezené níže, bude odprodáno do [...], zatímco portfolio nekótovaných cenných papírů bude odprodáno do [...]: toto portfolio zahrnuje veškeré kapitálové investice vyšší než [...] milionů EUR a rovněž veškeré investice do podřízených a hybridních dluhopisů. Tento závazek se nevztahuje na akcie [...] ([...] milionů EUR). Pokud banka v případě vedlejších dceřiných společností a přidružených společností ([...]) do [...] hledala aktivně potenciální kupující a pokud nelze provést transakci, která je z hlediska kapitálu neutrální nebo která kapitál zvyšuje, prodlouží se lhůta pro odprodej těchto účastí do [...]. |
| --- | --- |

8)

Prodej cenných papírů: Portfolio kotovaných cenných papírů, vymezené níže, bude odprodáno do [...], zatímco portfolio nekótovaných cenných papírů bude odprodáno do [...]: toto portfolio zahrnuje veškeré kapitálové investice vyšší než [...] milionů EUR a rovněž veškeré investice do podřízených a hybridních dluhopisů. Tento závazek se nevztahuje na akcie [...] ([...] milionů EUR). Pokud banka v případě vedlejších dceřiných společností a přidružených společností ([...]) do [...] hledala aktivně potenciální kupující a pokud nelze provést transakci, která je z hlediska kapitálu neutrální nebo která kapitál zvyšuje, prodlouží se lhůta pro odprodej těchto účastí do [...].

| 9) | Velikost portfolia soukromého kapitálu Velikost portfolia soukromého kapitálu se do 31. prosince 2017 sníží na [...] milionů EUR. |
| --- | --- |

9)

Velikost portfolia soukromého kapitálu Velikost portfolia soukromého kapitálu se do 31. prosince 2017 sníží na [...] milionů EUR.

| 10) | V případě prodeje se Řecká republika zavazuje, že






  a. | kupující není na bance závislý ani s ní není spřízněn; |
| --- | --- | --- |

10)

V případě prodeje se Řecká republika zavazuje, že

a.

kupující není na bance závislý ani s ní není spřízněn;

| b. | za účelem nabytí odprodávaného podniku nesmí být kupující financován přímo či nepřímo bankou Alpha. To se nevztahuje na prodej nemovitostí, kdy v tomto případě může banka poskytnout kupujícímu financování, je-li tento nový úvěr poskytnut v souladu s obezřetnými úvěrovými postupy. Za účelem ověření souladu se závazkem týkajícím se snižování jiných než řeckých aktiv se vezmou v úvahu veškeré nové úvěry spadající do definice jiných než řeckých aktiv; |
| --- | --- |

b.

za účelem nabytí odprodávaného podniku nesmí být kupující financován přímo či nepřímo bankou Alpha. To se nevztahuje na prodej nemovitostí, kdy v tomto případě může banka poskytnout kupujícímu financování, je-li tento nový úvěr poskytnut v souladu s obezřetnými úvěrovými postupy. Za účelem ověření souladu se závazkem týkajícím se snižování jiných než řeckých aktiv se vezmou v úvahu veškeré nové úvěry spadající do definice jiných než řeckých aktiv;

| c. | po dobu pěti let od uzavření prodeje nesmí banka bez předchozího souhlasu Komise získat na celý odprodávaný podnik či jeho část přímý nebo nepřímý vliv. |
| --- | --- |

c.

po dobu pěti let od uzavření prodeje nesmí banka bez předchozího souhlasu Komise získat na celý odprodávaný podnik či jeho část přímý nebo nepřímý vliv.

| 11) | Investiční strategie: Do 30. června 2017 nesmí banka nakupovat cenné papíry spekulativního stupně.
  Tento závazek se nevztahuje na níže uvedené cenné papíry (vyňaté cenné papíry):






  i. | [...]; |
| --- | --- | --- |

11)

Investiční strategie: Do 30. června 2017 nesmí banka nakupovat cenné papíry spekulativního stupně.

Tento závazek se nevztahuje na níže uvedené cenné papíry (vyňaté cenné papíry):

i.

[...];

| ii. | [...]; |
| --- | --- |

ii.

[...];

| iii. | [...]; |
| --- | --- |

iii.

[...];

| iv. | [...]; |
| --- | --- |

iv.

[...];

| v. | [...]; |
| --- | --- |

v.

[...];

| vi. | [...]. |
| --- | --- |

vi.

[...].

| 12) | Omezení platů: Do [...] nebude banka vyplácet zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům celkovou roční odměnu (mzda, příspěvek na penzijní připojištění, prémie) vyšší než [...]. V případě kapitálové injekce provedené fondem HFSF bude toto omezení týkající se odměn přehodnoceno v souladu se sdělením o bankovnictví ze dne 1. srpna 2013. |
| --- | --- |

12)

Omezení platů: Do [...] nebude banka vyplácet zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům celkovou roční odměnu (mzda, příspěvek na penzijní připojištění, prémie) vyšší než [...]. V případě kapitálové injekce provedené fondem HFSF bude toto omezení týkající se odměn přehodnoceno v souladu se sdělením o bankovnictví ze dne 1. srpna 2013.

KAPITOLA III.   ZÁVAZKY TÝKAJÍCÍ SE SPRÁVY A ŘÍZENÍ SPOLEČNOSTI A OBCHODNÍCH ČINNOSTÍ – PRODLOUŽENÍ A ZMĚNY

| 1) | Banka bude nadále provádět závazky týkající se správy a řízení společnosti a obchodních činností, které Řecká republika předložila dne 20. listopadu 2012, s následnými změnami stanovenými v kapitole III závazků, a to do 30. června 2018. |
| --- | --- |

1)

Banka bude nadále provádět závazky týkající se správy a řízení společnosti a obchodních činností, které Řecká republika předložila dne 20. listopadu 2012, s následnými změnami stanovenými v kapitole III závazků, a to do 30. června 2018.

| 2) | Pokud se individuální závazek neuplatňuje na úrovni banky, nevyužije banka dceřiné společnosti nebo činnosti, na něž se dotyčný individuální závazek nevztahuje, k jeho obcházení. |
| --- | --- |

2)

Pokud se individuální závazek neuplatňuje na úrovni banky, nevyužije banka dceřiné společnosti nebo činnosti, na něž se dotyčný individuální závazek nevztahuje, k jeho obcházení.

Oddíl A.   Vytvoření efektivní a přiměřené vnitřní organizace

| 3) | Banka s výjimkou zahraničních dceřiných společností soustavně dodržuje veškerá ustanovení zákona č. 3016/2002 o správě a řízení společností a zákona č. 2190/1920 o akciových společnostech, a zejména ustanovení týkající se funkcí orgánů společnosti, jako je valná hromada akcionářů a správní rada, v zájmu zajištění jednoznačného rozdělení povinností a transparentnosti. Pravomoci valné hromady akcionářů jsou omezeny na úkoly valné hromady v souladu s právem obchodních společností, zejména pokud jde o práva týkající se informací. Rozsáhlejší pravomoci, které by umožňovaly nevhodně zasahovat do řízení, budou zrušeny. Odpovědnost za každodenní provozní řízení mají jednoznačně výkonní ředitelé banky. |
| --- | --- |

3)

Banka s výjimkou zahraničních dceřiných společností soustavně dodržuje veškerá ustanovení zákona č. 3016/2002 o správě a řízení společností a zákona č. 2190/1920 o akciových společnostech, a zejména ustanovení týkající se funkcí orgánů společnosti, jako je valná hromada akcionářů a správní rada, v zájmu zajištění jednoznačného rozdělení povinností a transparentnosti. Pravomoci valné hromady akcionářů jsou omezeny na úkoly valné hromady v souladu s právem obchodních společností, zejména pokud jde o práva týkající se informací. Rozsáhlejší pravomoci, které by umožňovaly nevhodně zasahovat do řízení, budou zrušeny. Odpovědnost za každodenní provozní řízení mají jednoznačně výkonní ředitelé banky.

| 4) | Banka s výjimkou zahraničních dceřiných společností soustavně dodržuje rámec vztahů s Řeckým fondem finanční stability (HFSF). |
| --- | --- |

4)

Banka s výjimkou zahraničních dceřiných společností soustavně dodržuje rámec vztahů s Řeckým fondem finanční stability (HFSF).

| 5) | Banka dodržuje ustanovení aktu guvernéra č. 2577/9.3.2006 v platném znění, aby na individuální úrovni či na úrovni skupiny zachovala účinnou organizační strukturu a přiměřený systém vnitřní kontroly, včetně tří hlavních pilířů, a to funkce interního auditu, řízení rizik a souladu s předpisy, a osvědčené mezinárodní postupy v oblasti řízení a správy společností. |
| --- | --- |

5)

Banka dodržuje ustanovení aktu guvernéra č. 2577/9.3.2006 v platném znění, aby na individuální úrovni či na úrovni skupiny zachovala účinnou organizační strukturu a přiměřený systém vnitřní kontroly, včetně tří hlavních pilířů, a to funkce interního auditu, řízení rizik a souladu s předpisy, a osvědčené mezinárodní postupy v oblasti řízení a správy společností.

| 6) | Banka zavede účinnou organizační strukturu, která zajišťuje, aby byla oddělení interního auditu a oddělení pro řízení rizik zcela nezávislá na obchodních sítích a aby podléhala přímo správní radě. Veškeré záležitosti předložené těmito odděleními posuzuje výbor pro audit a výbor pro řízení rizik, které jsou zřízeny v rámci správní rady. Odpovídající listina o interním auditu a listina o řízení rizik vymezí úlohy, povinnosti a zdroje těchto oddělení. Tyto listiny jsou v souladu s mezinárodními normami a zajišťují naprostou nezávislost těchto oddělení. Úvěrová politika obsahuje vodítko a pokyny ohledně poskytování úvěrů, včetně jejich úročení a restrukturalizace. |
| --- | --- |

6)

Banka zavede účinnou organizační strukturu, která zajišťuje, aby byla oddělení interního auditu a oddělení pro řízení rizik zcela nezávislá na obchodních sítích a aby podléhala přímo správní radě. Veškeré záležitosti předložené těmito odděleními posuzuje výbor pro audit a výbor pro řízení rizik, které jsou zřízeny v rámci správní rady. Odpovídající listina o interním auditu a listina o řízení rizik vymezí úlohy, povinnosti a zdroje těchto oddělení. Tyto listiny jsou v souladu s mezinárodními normami a zajišťují naprostou nezávislost těchto oddělení. Úvěrová politika obsahuje vodítko a pokyny ohledně poskytování úvěrů, včetně jejich úročení a restrukturalizace.

| 7) | Banka zveřejní a poskytne příslušným orgánům seznam akcionářů, kteří drží alespoň 1 % kmenových akcií. |
| --- | --- |

7)

Banka zveřejní a poskytne příslušným orgánům seznam akcionářů, kteří drží alespoň 1 % kmenových akcií.

Oddíl B.   Obchodní praktiky a sledování rizik

Obecné zásady

| 8) | Úvěrová politika stanoví, že se všem klientům dostane spravedlivého zacházení, a to prostřednictvím nediskriminačních postupů kromě postupů týkajících se úvěrového rizika a platební schopnosti. Úvěrová politika stanoví prahové hodnoty, po jejichž překročení musí být poskytnutí úvěru schváleno vedením vyšší úrovně. Obdobné prahové hodnoty jsou stanoveny s ohledem na restrukturalizaci úvěrů a řešení pohledávek a soudních sporů. Úvěrová politika zajistí centralizaci rozhodovacího procesu na vnitrostátní úrovni ve vybraných střediscích a stanoví jednoznačná ochranná opatření, která zaručí, že jsou její pokyny důsledně uplatňovány v rámci všech bankovních činností v Řecku. |
| --- | --- |

8)

Úvěrová politika stanoví, že se všem klientům dostane spravedlivého zacházení, a to prostřednictvím nediskriminačních postupů kromě postupů týkajících se úvěrového rizika a platební schopnosti. Úvěrová politika stanoví prahové hodnoty, po jejichž překročení musí být poskytnutí úvěru schváleno vedením vyšší úrovně. Obdobné prahové hodnoty jsou stanoveny s ohledem na restrukturalizaci úvěrů a řešení pohledávek a soudních sporů. Úvěrová politika zajistí centralizaci rozhodovacího procesu na vnitrostátní úrovni ve vybraných střediscích a stanoví jednoznačná ochranná opatření, která zaručí, že jsou její pokyny důsledně uplatňovány v rámci všech bankovních činností v Řecku.

| 9) | Banka do svých systémů toku práce a vyplácení, které souvisejí s tvorbou úvěrů a jejich refinancováním, v plném rozsahu začlení pravidla úvěrové politiky pro všechny bankovní činnosti v Řecku. |
| --- | --- |

9)

Banka do svých systémů toku práce a vyplácení, které souvisejí s tvorbou úvěrů a jejich refinancováním, v plném rozsahu začlení pravidla úvěrové politiky pro všechny bankovní činnosti v Řecku.

Zvláštní ustanovení

| 10) | Není-li výslovně stanoveno jinak, vztahují se na bankovní činnosti v Řecku zvláštní ustanovení uvedená v bodech 11 až 18 kapitoly III závazků. |
| --- | --- |

10)

Není-li výslovně stanoveno jinak, vztahují se na bankovní činnosti v Řecku zvláštní ustanovení uvedená v bodech 11 až 18 kapitoly III závazků.

| 11) | Úvěrová politika vyžaduje, aby se úročení úvěrů a hypoték řídilo přísnými pokyny. Tyto pokyny zahrnují povinnost důsledně dodržovat standardní tabulky pásem (rozpětí) úrokových sazeb v rámci úvěrové politiky v závislosti na splatnosti úvěru, posouzení úvěrového rizika u klienta, očekávané zpětné získatelnosti přislíbeného kolaterálu (včetně časového rámce pro případnou likvidaci), celkovém vztahu s bankou (např. výše a stabilita vkladů, struktura poplatků a další činnosti v rámci křížového prodeje) a finančních nákladech banky. Jsou vytvořeny zvláštní třídy úvěrových aktiv (např. obchodní úvěr, hypotéka, zajištěný/nezajištěný úvěr atd.) a rámec pro jejich úročení je začleněn do příslušné tabulky v rámci úvěrové politiky, kterou výbor pro úvěry pravidelně aktualizuje. Každou výjimku musí řádně schválit výbor pro úvěry nebo orgán nižší úrovně, pokud to úvěrová politika dovoluje. Transakce přizpůsobené konkrétním požadavkům, jako jsou syndikované úvěry nebo projektové financování, se řídí stejnými zásadami, přičemž je patřičně zohledněna skutečnost, že tyto transakce nemusí zapadat do standardních tabulek v rámci úvěrové politiky. Porušení této politiky úročení se oznámí kontrolnímu správci. |
| --- | --- |

11)

Úvěrová politika vyžaduje, aby se úročení úvěrů a hypoték řídilo přísnými pokyny. Tyto pokyny zahrnují povinnost důsledně dodržovat standardní tabulky pásem (rozpětí) úrokových sazeb v rámci úvěrové politiky v závislosti na splatnosti úvěru, posouzení úvěrového rizika u klienta, očekávané zpětné získatelnosti přislíbeného kolaterálu (včetně časového rámce pro případnou likvidaci), celkovém vztahu s bankou (např. výše a stabilita vkladů, struktura poplatků a další činnosti v rámci křížového prodeje) a finančních nákladech banky. Jsou vytvořeny zvláštní třídy úvěrových aktiv (např. obchodní úvěr, hypotéka, zajištěný/nezajištěný úvěr atd.) a rámec pro jejich úročení je začleněn do příslušné tabulky v rámci úvěrové politiky, kterou výbor pro úvěry pravidelně aktualizuje. Každou výjimku musí řádně schválit výbor pro úvěry nebo orgán nižší úrovně, pokud to úvěrová politika dovoluje. Transakce přizpůsobené konkrétním požadavkům, jako jsou syndikované úvěry nebo projektové financování, se řídí stejnými zásadami, přičemž je patřičně zohledněna skutečnost, že tyto transakce nemusí zapadat do standardních tabulek v rámci úvěrové politiky. Porušení této politiky úročení se oznámí kontrolnímu správci.

| 12) | Oddělení pro řízení rizik odpovídá za posouzení úvěrového rizika a stanovení hodnoty kolaterálu. Při posuzování kvality úvěru jedná oddělení pro řízení rizik nezávisle a vydává písemná stanoviska tak, aby bylo zajištěno, že kritéria používaná při hodnocení jsou důsledně uplatňována jak v průběhu času, tak i mezi klienty a ve vztahu k úvěrové politice banky. |
| --- | --- |

12)

Oddělení pro řízení rizik odpovídá za posouzení úvěrového rizika a stanovení hodnoty kolaterálu. Při posuzování kvality úvěru jedná oddělení pro řízení rizik nezávisle a vydává písemná stanoviska tak, aby bylo zajištěno, že kritéria používaná při hodnocení jsou důsledně uplatňována jak v průběhu času, tak i mezi klienty a ve vztahu k úvěrové politice banky.

| 13) | Co se týká úvěrů pro fyzické osoby a právní subjekty, na základě osvědčených mezinárodních postupů uplatňuje banka u všech bankovních činností v Řecku přísné individuální a celkové limity, jimiž se řídí maximální částka úvěru, kterou lze poskytnout na jedno úvěrové riziko (je-li to vůbec přípustné podle řeckých právních předpisů a právních předpisů EU). Tyto limity přihlížejí k splatnosti úvěru a kvalitě poskytnutého kolaterálu/jistoty a jsou stanoveny podle klíčových referenčních hodnot včetně kapitálu. |
| --- | --- |

13)

Co se týká úvěrů pro fyzické osoby a právní subjekty, na základě osvědčených mezinárodních postupů uplatňuje banka u všech bankovních činností v Řecku přísné individuální a celkové limity, jimiž se řídí maximální částka úvěru, kterou lze poskytnout na jedno úvěrové riziko (je-li to vůbec přípustné podle řeckých právních předpisů a právních předpisů EU). Tyto limity přihlížejí k splatnosti úvěru a kvalitě poskytnutého kolaterálu/jistoty a jsou stanoveny podle klíčových referenčních hodnot včetně kapitálu.

| 14) | Poskytování úvěrů (2) s cílem umožnit vypůjčovatelům nákup akcií nebo hybridních nástrojů banky Alpha a jiných bank (3) je zakázáno, ať je tímto vypůjčovatelem kdokoli (4). Toto ustanovení se uplatňuje a je sledováno na úrovni banky. |
| --- | --- |

14)

Poskytování úvěrů (2) s cílem umožnit vypůjčovatelům nákup akcií nebo hybridních nástrojů banky Alpha a jiných bank (3) je zakázáno, ať je tímto vypůjčovatelem kdokoli (4). Toto ustanovení se uplatňuje a je sledováno na úrovni banky.

| 15) | Veškeré žádosti o úvěr podané nespřízněnými dlužníky, jež přesahují [[...] % rizikově vážených aktiv banky], nebo úvěry, které zachovávají expozici vůči jedné skupině (vymezené jako skupina spřízněných dlužníků, kteří představují jedno úvěrové riziko), s hodnotou vyšší než [[...] % rizikově vážených aktiv banky] musí být oznámeny kontrolnímu správci, který může v případě, že podmínky podle všeho nejsou stanoveny obvyklým tržním způsobem nebo mu nebyly poskytnuty dostatečné informace, poskytnutí úvěrové linky nebo úvěru o [...] pracovních dnů odložit. V mimořádných případech lze tuto lhůtu zkrátit na [...] pracovních dnů, pokud byly kontrolnímu správci poskytnuty dostatečné informace. Tato lhůta kontrolnímu správci umožní oznámit případ Komisi a fondu HFSF dříve, než banka přijme konečné rozhodnutí. |
| --- | --- |

15)

Veškeré žádosti o úvěr podané nespřízněnými dlužníky, jež přesahují [[...] % rizikově vážených aktiv banky], nebo úvěry, které zachovávají expozici vůči jedné skupině (vymezené jako skupina spřízněných dlužníků, kteří představují jedno úvěrové riziko), s hodnotou vyšší než [[...] % rizikově vážených aktiv banky] musí být oznámeny kontrolnímu správci, který může v případě, že podmínky podle všeho nejsou stanoveny obvyklým tržním způsobem nebo mu nebyly poskytnuty dostatečné informace, poskytnutí úvěrové linky nebo úvěru o [...] pracovních dnů odložit. V mimořádných případech lze tuto lhůtu zkrátit na [...] pracovních dnů, pokud byly kontrolnímu správci poskytnuty dostatečné informace. Tato lhůta kontrolnímu správci umožní oznámit případ Komisi a fondu HFSF dříve, než banka přijme konečné rozhodnutí.

| 16) | Úvěrová politika obsahuje jasné pokyny k restrukturalizaci úvěrů. Jednoznačně stanoví, které úvěry jsou způsobilé a za jakých okolností, a uvádí podmínky, které lze navrhnout způsobilým klientům. U všech bankovních činností v Řecku banka zajistí, aby restrukturalizace vždy směřovala k tomu, aby banka v budoucnosti získala zpět větší objem částek, a tím chránila zájem banky. Politika restrukturalizace v žádném případě neohrozí budoucí ziskovost banky. Za tímto účelem odpovídá oddělení banky pro řízení rizik za vývoj a zavedení náležitých mechanismů pro podávání zpráv o účinnosti restrukturalizace, za provádění hloubkových analýz vnitřních a/nebo vnějších osvědčených postupů, podávání zpráv o zjištěních těchto analýz výboru pro úvěry a výboru pro řízení rizik, a to alespoň jednou za čtvrt roku, za navrhování proveditelných zlepšení dotyčných procesů a politik a za dohled nad jejich prováděním a podávání zpráv o jejich provádění výboru pro úvěry a výboru pro řízení rizik. |
| --- | --- |

16)

Úvěrová politika obsahuje jasné pokyny k restrukturalizaci úvěrů. Jednoznačně stanoví, které úvěry jsou způsobilé a za jakých okolností, a uvádí podmínky, které lze navrhnout způsobilým klientům. U všech bankovních činností v Řecku banka zajistí, aby restrukturalizace vždy směřovala k tomu, aby banka v budoucnosti získala zpět větší objem částek, a tím chránila zájem banky. Politika restrukturalizace v žádném případě neohrozí budoucí ziskovost banky. Za tímto účelem odpovídá oddělení banky pro řízení rizik za vývoj a zavedení náležitých mechanismů pro podávání zpráv o účinnosti restrukturalizace, za provádění hloubkových analýz vnitřních a/nebo vnějších osvědčených postupů, podávání zpráv o zjištěních těchto analýz výboru pro úvěry a výboru pro řízení rizik, a to alespoň jednou za čtvrt roku, za navrhování proveditelných zlepšení dotyčných procesů a politik a za dohled nad jejich prováděním a podávání zpráv o jejich provádění výboru pro úvěry a výboru pro řízení rizik.

| 17) | U všech bankovních činností v Řecku zavede banka politiku týkající se pohledávek a soudních sporů, která má maximalizovat zpětně získané částky a zamezit případné diskriminaci nebo preferenčnímu zacházení při řešení sporů. Banka zajistí, aby byla přijata veškerá nezbytná opatření k maximalizaci částek zpětně získaných bankou a k dlouhodobé ochraně její finanční situace. Jakékoli porušení této politiky se oznámí kontrolnímu správci. |
| --- | --- |

17)

U všech bankovních činností v Řecku zavede banka politiku týkající se pohledávek a soudních sporů, která má maximalizovat zpětně získané částky a zamezit případné diskriminaci nebo preferenčnímu zacházení při řešení sporů. Banka zajistí, aby byla přijata veškerá nezbytná opatření k maximalizaci částek zpětně získaných bankou a k dlouhodobé ochraně její finanční situace. Jakékoli porušení této politiky se oznámí kontrolnímu správci.

| 18) | Banka sleduje úvěrové riziko prostřednictvím náležitě vypracovaného souboru upozornění a zpráv, jež oddělení pro řízení rizik umožňují: i) určit včasné signály, že dochází k znehodnocení úvěru a k prodlením při splácení; ii) posoudit zpětnou získatelnost úvěrového portfolia (například včetně alternativních zdrojů splácení, jako jsou spoludlužníci nebo ručitelé, jakož i přislíbený kolaterál nebo kolaterál, který je k dispozici, není však přislíben); iii) posoudit celkovou expozici banky na úrovni individuálního klienta nebo na úrovni portfolia a iv) v případě potřeby navrhnout správní radě nápravná opatření a opatření ke zlepšení. Kontrolnímu správci je umožněn přístup k těmto informacím. |
| --- | --- |

18)

Banka sleduje úvěrové riziko prostřednictvím náležitě vypracovaného souboru upozornění a zpráv, jež oddělení pro řízení rizik umožňují: i) určit včasné signály, že dochází k znehodnocení úvěru a k prodlením při splácení; ii) posoudit zpětnou získatelnost úvěrového portfolia (například včetně alternativních zdrojů splácení, jako jsou spoludlužníci nebo ručitelé, jakož i přislíbený kolaterál nebo kolaterál, který je k dispozici, není však přislíben); iii) posoudit celkovou expozici banky na úrovni individuálního klienta nebo na úrovni portfolia a iv) v případě potřeby navrhnout správní radě nápravná opatření a opatření ke zlepšení. Kontrolnímu správci je umožněn přístup k těmto informacím.

Ustanovení vztahující se na spřízněné dlužníky

| 19) | Všechna ustanovení vztahující se na spřízněné dlužníky se uplatňují na úrovni banky. |
| --- | --- |

19)

Všechna ustanovení vztahující se na spřízněné dlužníky se uplatňují na úrovni banky.

| 20) | V rámci úvěrové politiky je zvláštní oddíl věnován pravidlům, která upravují vztahy se spřízněnými dlužníky. K spřízněným dlužníkům patří zaměstnanci, akcionáři, ředitelé, vedoucí pracovníci a jejich manželé/manželky, děti a sourozenci a jakékoli právní subjekty přímo či nepřímo ovládané klíčovými zaměstnanci (tj. zaměstnanci, kteří se podílejí na rozhodování o úvěrové politice), akcionáři, řediteli nebo vedoucími pracovníky či jejich manželi/manželkami, dětmi a sourozenci. Za spřízněného dlužníka se považuje rovněž jakákoli veřejná instituce nebo organizace kontrolovaná státem, jakákoli veřejná společnost nebo státní agentura. V rámci úvěrové politiky se za spřízněné dlužníky pokládají i politické strany. Zvláštní důraz se klade na rozhodnutí o restrukturalizaci a snížení účetní hodnoty úvěrů poskytnutých stávajícím či bývalým zaměstnancům, ředitelům, akcionářům, vedoucím pracovníkům a jejich rodinným příslušníkům a rovněž na politiky týkající se vhodnosti, oceňování, registrace zástavních práv a propadnutí kolaterálu za úvěr. Definice spřízněných dlužníků byla blíže upřesněna ve zvláštním dokumentu. |
| --- | --- |

20)

V rámci úvěrové politiky je zvláštní oddíl věnován pravidlům, která upravují vztahy se spřízněnými dlužníky. K spřízněným dlužníkům patří zaměstnanci, akcionáři, ředitelé, vedoucí pracovníci a jejich manželé/manželky, děti a sourozenci a jakékoli právní subjekty přímo či nepřímo ovládané klíčovými zaměstnanci (tj. zaměstnanci, kteří se podílejí na rozhodování o úvěrové politice), akcionáři, řediteli nebo vedoucími pracovníky či jejich manželi/manželkami, dětmi a sourozenci. Za spřízněného dlužníka se považuje rovněž jakákoli veřejná instituce nebo organizace kontrolovaná státem, jakákoli veřejná společnost nebo státní agentura. V rámci úvěrové politiky se za spřízněné dlužníky pokládají i politické strany. Zvláštní důraz se klade na rozhodnutí o restrukturalizaci a snížení účetní hodnoty úvěrů poskytnutých stávajícím či bývalým zaměstnancům, ředitelům, akcionářům, vedoucím pracovníkům a jejich rodinným příslušníkům a rovněž na politiky týkající se vhodnosti, oceňování, registrace zástavních práv a propadnutí kolaterálu za úvěr. Definice spřízněných dlužníků byla blíže upřesněna ve zvláštním dokumentu.

| 21) | Oddělení pro řízení rizik odpovídá za mapování všech skupin spřízněných dlužníků, kteří představují jedno úvěrové riziko, za účelem řádného sledování koncentrace úvěrových rizik. |
| --- | --- |

21)

Oddělení pro řízení rizik odpovídá za mapování všech skupin spřízněných dlužníků, kteří představují jedno úvěrové riziko, za účelem řádného sledování koncentrace úvěrových rizik.

| 22) | Co se týká úvěrů pro fyzické osoby a právní subjekty, banka na základě osvědčených mezinárodních postupů uplatňuje přísné individuální a celkové limity, jimiž se řídí maximální částka úvěru, kterou lze poskytnout na jedno úvěrové riziko, které se týká spřízněných dlužníků (je-li to vůbec přípustné podle řeckých právních předpisů a právních předpisů EU). |
| --- | --- |

22)

Co se týká úvěrů pro fyzické osoby a právní subjekty, banka na základě osvědčených mezinárodních postupů uplatňuje přísné individuální a celkové limity, jimiž se řídí maximální částka úvěru, kterou lze poskytnout na jedno úvěrové riziko, které se týká spřízněných dlužníků (je-li to vůbec přípustné podle řeckých právních předpisů a právních předpisů EU).

| 23) | Banka sleduje zvlášť svou expozici vůči spřízněným dlužníkům, včetně subjektů veřejného sektoru a politických stran. Nová produkce úvěrů (5) pro spřízněné dlužníky (roční % stavu v roce R–1 (6)) nesmí být vyšší než nová produkce u celkového úvěrového portfolia v Řecku (roční % stavu v roce R–1). Tento závazek je dodržován zvlášť u každé kategorie spřízněných dlužníků (zaměstnanci, akcionáři, vedoucí pracovníci, veřejné subjekty, politické strany). Úvěrové posouzení spřízněných dlužníků a rovněž podmínky úročení a možná restrukturalizace úvěrů, které jim jsou nabídnuty, nesmí být výhodnější než podmínky, které jsou nabízeny podobným dlužníkům, kteří však nejsou spřízněnými dlužníky, aby byly zajištěny rovné podmínky v řeckém hospodářství. Tato povinnost se nevztahuje na stávající obecné programy výhod pro zaměstnance, které jim nabízejí dotované úvěry. Banka podává každý měsíc zprávu o vývoji této expozice, objemu nové produkce a nových žádostech o úvěr, které přesahují [[...] % rizikově vážených aktiv banky] a mají být předány výboru pro úvěry. |
| --- | --- |

23)

Banka sleduje zvlášť svou expozici vůči spřízněným dlužníkům, včetně subjektů veřejného sektoru a politických stran. Nová produkce úvěrů (5) pro spřízněné dlužníky (roční % stavu v roce R–1 (6)) nesmí být vyšší než nová produkce u celkového úvěrového portfolia v Řecku (roční % stavu v roce R–1). Tento závazek je dodržován zvlášť u každé kategorie spřízněných dlužníků (zaměstnanci, akcionáři, vedoucí pracovníci, veřejné subjekty, politické strany). Úvěrové posouzení spřízněných dlužníků a rovněž podmínky úročení a možná restrukturalizace úvěrů, které jim jsou nabídnuty, nesmí být výhodnější než podmínky, které jsou nabízeny podobným dlužníkům, kteří však nejsou spřízněnými dlužníky, aby byly zajištěny rovné podmínky v řeckém hospodářství. Tato povinnost se nevztahuje na stávající obecné programy výhod pro zaměstnance, které jim nabízejí dotované úvěry. Banka podává každý měsíc zprávu o vývoji této expozice, objemu nové produkce a nových žádostech o úvěr, které přesahují [[...] % rizikově vážených aktiv banky] a mají být předány výboru pro úvěry.

| 24) | Úvěrová kritéria vztahující se na zaměstnance/vedoucí pracovníky/akcionáře nesmí být méně přísná než úvěrová kritéria uplatňovaná na jiné, nespřízněné dlužníky. Pokud celková úvěrová expozice vůči jednomu zaměstnanci/vedoucímu pracovníkovi/akcionáři přesáhne částku odpovídající [[...]] pevného platu u zajištěných úvěrů a částku odpovídající [[...]] pevného platu u nezajištěných úvěrů, je nutno expozici oznámit neprodleně kontrolnímu správci, který může zasáhnout a postupem popsaným v bodě 25 kapitoly III závazků poskytnutí úvěru odložit. |
| --- | --- |

24)

Úvěrová kritéria vztahující se na zaměstnance/vedoucí pracovníky/akcionáře nesmí být méně přísná než úvěrová kritéria uplatňovaná na jiné, nespřízněné dlužníky. Pokud celková úvěrová expozice vůči jednomu zaměstnanci/vedoucímu pracovníkovi/akcionáři přesáhne částku odpovídající [[...]] pevného platu u zajištěných úvěrů a částku odpovídající [[...]] pevného platu u nezajištěných úvěrů, je nutno expozici oznámit neprodleně kontrolnímu správci, který může zasáhnout a postupem popsaným v bodě 25 kapitoly III závazků poskytnutí úvěru odložit.

| 25) | Veškeré žádosti o úvěr podané spřízněnými dlužníky, jež přesahují [[...] % rizikově vážených aktiv banky], nebo úvěry, které zachovávají expozici vůči jedné skupině (vymezené jako skupina spřízněných dlužníků, kteří představují jedno úvěrové riziko), s hodnotou vyšší než [[...] % rizikově vážených aktiv banky] musí být oznámeny kontrolnímu správci, který může v případě, že podmínky podle všeho nejsou stanoveny obvyklým tržním způsobem nebo pokud mu nebyly poskytnuty dostatečné informace, poskytnutí úvěrové linky nebo úvěru o [...] pracovních dnů odložit. V mimořádných případech lze tuto lhůtu zkrátit na [...] pracovních dnů, pokud byly kontrolnímu správci poskytnuty dostatečné informace. Tato lhůta kontrolnímu správci umožní oznámit případ Komisi a fondu HFSF dříve, než banka přijme konečné rozhodnutí. |
| --- | --- |

25)

Veškeré žádosti o úvěr podané spřízněnými dlužníky, jež přesahují [[...] % rizikově vážených aktiv banky], nebo úvěry, které zachovávají expozici vůči jedné skupině (vymezené jako skupina spřízněných dlužníků, kteří představují jedno úvěrové riziko), s hodnotou vyšší než [[...] % rizikově vážených aktiv banky] musí být oznámeny kontrolnímu správci, který může v případě, že podmínky podle všeho nejsou stanoveny obvyklým tržním způsobem nebo pokud mu nebyly poskytnuty dostatečné informace, poskytnutí úvěrové linky nebo úvěru o [...] pracovních dnů odložit. V mimořádných případech lze tuto lhůtu zkrátit na [...] pracovních dnů, pokud byly kontrolnímu správci poskytnuty dostatečné informace. Tato lhůta kontrolnímu správci umožní oznámit případ Komisi a fondu HFSF dříve, než banka přijme konečné rozhodnutí.

| 26) | Restrukturalizace úvěrů pro spřízněné dlužníky splňuje stejné požadavky jako u nespřízněných dlužníků. V případě potřeby je nutno posoudit a zlepšit zavedené rámce a politiky, které se zabývají problémovými aktivy. Očekává se však, že restrukturalizované úvěry pro spřízněné dlužníky budou vykazovány samostatně, a to alespoň podle jednotlivých tříd úvěrových aktiv a kategorií spřízněných dlužníků. |
| --- | --- |

26)

Restrukturalizace úvěrů pro spřízněné dlužníky splňuje stejné požadavky jako u nespřízněných dlužníků. V případě potřeby je nutno posoudit a zlepšit zavedené rámce a politiky, které se zabývají problémovými aktivy. Očekává se však, že restrukturalizované úvěry pro spřízněné dlužníky budou vykazovány samostatně, a to alespoň podle jednotlivých tříd úvěrových aktiv a kategorií spřízněných dlužníků.

Oddíl C:   Jiná omezení

| 27) | Zákaz výplaty dividend a kupónů, opětovného nákupu, uplatňování opcí a zpětného odkupu: Pokud Komise neschválí výjimku, Řecká republika se zavazuje, že:






  a) | Banka nevyplatí kupóny z hybridních kapitálových nástrojů (či jakýchkoli jiných nástrojů, u nichž je výplata kupónů ponechána na volném uvážení) ani dividendy z kapitálových nástrojů a podřízených dluhových nástrojů, pokud neexistuje právní povinnost tak učinit. Banka neuvolní žádné rezervy, aby se do takové pozice dostala. V případě pochybností, zda pro účely tohoto závazku existuje právní povinnost, předloží banka návrh na výplatu kupónů nebo dividend Komisi ke schválení. |
| --- | --- | --- |

27)

Zákaz výplaty dividend a kupónů, opětovného nákupu, uplatňování opcí a zpětného odkupu: Pokud Komise neschválí výjimku, Řecká republika se zavazuje, že:

a)

Banka nevyplatí kupóny z hybridních kapitálových nástrojů (či jakýchkoli jiných nástrojů, u nichž je výplata kupónů ponechána na volném uvážení) ani dividendy z kapitálových nástrojů a podřízených dluhových nástrojů, pokud neexistuje právní povinnost tak učinit. Banka neuvolní žádné rezervy, aby se do takové pozice dostala. V případě pochybností, zda pro účely tohoto závazku existuje právní povinnost, předloží banka návrh na výplatu kupónů nebo dividend Komisi ke schválení.

| b) | Banka nekoupí opětovně vlastní akcie ani ve vztahu k těmto kapitálovým nástrojům a podřízeným dluhovým nástrojům neuplatní kupní opci. |
| --- | --- |

b)

Banka nekoupí opětovně vlastní akcie ani ve vztahu k těmto kapitálovým nástrojům a podřízeným dluhovým nástrojům neuplatní kupní opci.

| c) | Banka neodkoupí zpět hybridní kapitálové nástroje. |
| --- | --- |

c)

Banka neodkoupí zpět hybridní kapitálové nástroje.

| 28) | Zákaz akvizic: Řecká republika se zavazuje, že banka nezíská podíl v žádném podniku, ať ve formě aktiv nebo převodu akcií. Tento zákaz akvizic se týká jak podniků, které mají právní formu společnosti, tak souboru aktiv, které tvoří podnik (7).






  a) | Výjimka vyžadující předchozí souhlas Komise: Bez ohledu na tento zákaz může banka poté, co získala souhlas Komise, a případně na návrh fondu HFSF získat podniky, jestliže je to za mimořádných okolností nezbytné pro obnovení finanční stability nebo k zajištění účinné hospodářské soutěže. |
| --- | --- | --- |

28)

Zákaz akvizic: Řecká republika se zavazuje, že banka nezíská podíl v žádném podniku, ať ve formě aktiv nebo převodu akcií. Tento zákaz akvizic se týká jak podniků, které mají právní formu společnosti, tak souboru aktiv, které tvoří podnik (7).

a)

Výjimka vyžadující předchozí souhlas Komise: Bez ohledu na tento zákaz může banka poté, co získala souhlas Komise, a případně na návrh fondu HFSF získat podniky, jestliže je to za mimořádných okolností nezbytné pro obnovení finanční stability nebo k zajištění účinné hospodářské soutěže.

| b) | Výjimka nevyžadující předchozí souhlas Komise: Banka může nabývat podíly v podnicích, pokud:






  1) | kupní cena, kterou banka za akvizici zaplatila, je nižší než [[...] %] velikosti rozvahy (8) banky ke dni, k němuž závazky nabyly účinnosti (9), a |
| --- | --- | --- |

b)

Výjimka nevyžadující předchozí souhlas Komise: Banka může nabývat podíly v podnicích, pokud:

1)

kupní cena, kterou banka za akvizici zaplatila, je nižší než [[...] %] velikosti rozvahy (8) banky ke dni, k němuž závazky nabyly účinnosti (9), a

| 2) | kumulativní kupní cena, kterou banka zaplatila za všechny tyto akvizice v období od data, k němuž závazky nabyly účinnosti, do konce období restrukturalizace, je nižší než [[...] %] velikosti rozvahy banky ke dni, k němuž závazky nabyly účinnosti. |
| --- | --- |

2)

kumulativní kupní cena, kterou banka zaplatila za všechny tyto akvizice v období od data, k němuž závazky nabyly účinnosti, do konce období restrukturalizace, je nižší než [[...] %] velikosti rozvahy banky ke dni, k němuž závazky nabyly účinnosti.

| c) | Činnosti, na které se zákaz akvizic nevztahuje: Zákaz akvizic se nevztahuje na akvizice, k nimž dochází v běžné bankovní praxi při vyřizování stávajících nároků vůči nezdravým podnikům, včetně přeměny existujícího dluhu na kapitálové nástroje. |
| --- | --- |

c)

Činnosti, na které se zákaz akvizic nevztahuje: Zákaz akvizic se nevztahuje na akvizice, k nimž dochází v běžné bankovní praxi při vyřizování stávajících nároků vůči nezdravým podnikům, včetně přeměny existujícího dluhu na kapitálové nástroje.

| 29) | Zákaz reklamy: Řecká republika se zavazuje, že banka nebude v reklamě odkazovat na státní podporu a nebude v praxi používat agresivní obchodní strategie, které by bez podpory Řecké republiky nebyly zavedeny. |
| --- | --- |

29)

Zákaz reklamy: Řecká republika se zavazuje, že banka nebude v reklamě odkazovat na státní podporu a nebude v praxi používat agresivní obchodní strategie, které by bez podpory Řecké republiky nebyly zavedeny.

KAPITOLA IV.   KONTROLNÍ SPRÁVCE

| 1) | Řecká republika se zavazuje, že banka pozmění a prodlouží mandát kontrolního správce, kterého dne 16. ledna 2013 schválila Komise a jmenovala banka, do konce období restrukturalizace. Banka rovněž rozšíří působnost tohoto mandátu tak, aby zahrnoval sledování i) plánu restrukturalizace a ii) všech závazků stanovených v tomto seznamu závazků. |
| --- | --- |

1)

Řecká republika se zavazuje, že banka pozmění a prodlouží mandát kontrolního správce, kterého dne 16. ledna 2013 schválila Komise a jmenovala banka, do konce období restrukturalizace. Banka rovněž rozšíří působnost tohoto mandátu tak, aby zahrnoval sledování i) plánu restrukturalizace a ii) všech závazků stanovených v tomto seznamu závazků.

| 2) | Čtyři týdny ode dne, k němuž závazky nabudou účinnosti, předloží Řecká republika Komisi úplné znění pozměněného mandátu, který obsahuje veškerá ustanovení, která jsou nezbytná k tomu, aby mohl kontrolní správce plnit své povinnosti podle těchto závazků. |
| --- | --- |

2)

Čtyři týdny ode dne, k němuž závazky nabudou účinnosti, předloží Řecká republika Komisi úplné znění pozměněného mandátu, který obsahuje veškerá ustanovení, která jsou nezbytná k tomu, aby mohl kontrolní správce plnit své povinnosti podle těchto závazků.

| 3) | Dodatečná ustanovení týkající se kontrolního správce jsou uvedena ve zvláštním dokumentu. |
| --- | --- |

3)

Dodatečná ustanovení týkající se kontrolního správce jsou uvedena ve zvláštním dokumentu.

Generální tajemnice

Christina PAPAKONSTANTINOU

---

(1)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1).

1

(2)  Pro účely tohoto závazku se pojem „úvěry“ vykládá v širokém slova smyslu jako jakýkoli druh financování, například úvěrová facilita, záruka atd.

2

(3)  Pro objasnění se uvádí, že pojem „jiné banky“ odkazuje na jakoukoli banku – finanční instituci na světě.

3

(4)  Pro objasnění se uvádí, že se tento závazek vztahuje na všechny vypůjčovatele, včetně soukromých bankovních klientů.

4

(5)  Pro objasnění se uvádí, že nová produkce úvěrů zahrnuje rovněž prodloužení stávajících úvěrů a jejich restrukturalizaci.

5

(6)  Pro objasnění se uvádí, že pojem „roční % stavu v roce R–1“ odkazuje na novou produkci jako procentní podíl stavu na konci předchozího roku. Částkou rizikově vážených aktiv je částka na konci roku.

6

(7)  Pro objasnění se uvádí, že pro účely tohoto závazku je z jeho působnosti vyloučeno podnikání využívající soukromý/rizikový kapitál banky. V této souvislosti předloží banka Komisi oficiální žádost, která obsahuje obchodní plán tohoto subjektu.

7

(8)  Pro objasnění se uvádí, že pro účely tohoto závazku se velikost rozvahy rovná celkovým aktivům banky.

8

(9)  Pro objasnění se uvádí, že je-li získán souhlas Komise se zrušením zákazu akvizic podle písm. a) bodu 28) kapitoly III závazků, vypočítá se rozvaha banky ke dni účinnosti závazků tak, aby zahrnovala rovněž aktiva nabytých subjektů nebo aktiva získaná ke dni akvizice.

9

Dodatek

Makroekonomické prognózy pro řecké domácí operace

| Roční růst v %
  (není-li stanoveno jinak) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Kumulativní tempo růstu v období 2013–2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Nominální růst úvěrů v Řecku | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Deflátor HDP | –0,8 | –1,1 | –0,4 | 0,4 | 1,1 | 1,3 | 1,3 |
| Ceny nemovitostí | –11,7 | –10 | –5 | 0 | 2 | 3,5 | |
| Nominální disponibilní příjem domácností | –8,8 | –9,5 | –0,3 | –0,4 | 2,6 | 3,6 | –4,5 |
| Vklady soukromého sektoru | –7 | 1,3 | 1 | 3,4 | 5 | 5 | 16,6 |
| Nezaměstnanost (v %) | 24,2 | 27 | 26 | 24 | 21 | 18,6 | |
| Sazba refinancování ze strany ECB (v %) | 0,75 | 0,5 | 0,5 | 1 | 1,5 | 1,75 | |
| Špička vzniku nesplácených půjček | | | 2. pololetí roku 2014 | | | | |
| Tříměsíční sazba Euribor (průměr, v %) | | 0,24 | 0,43 | 0,75 | 1,25 | 1,80 | |
| Přístup na kapitálové trhy – repo operace | | ANO – žádné omezení | |
| Přístup na kapitálový trh – kryté/přednostní nezajištěné | | ANO – až do výše 500 milionů EUR každý | ANO – až do výše 1 miliardy EUR každý | ANO – žádné omezení | |

Roční růst v %

(není-li stanoveno jinak)

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Kumulativní tempo růstu v období 2013–2017

Reálný HDP

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Nominální růst úvěrů v Řecku

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Deflátor HDP

–0,8

–1,1

–0,4

0,4

1,1

1,3

1,3

Ceny nemovitostí

–11,7

–10

–5

0

2

3,5

Nominální disponibilní příjem domácností

–8,8

–9,5

–0,3

–0,4

2,6

3,6

–4,5

Vklady soukromého sektoru

–7

1,3

1

3,4

5

5

16,6

Nezaměstnanost (v %)

24,2

27

26

24

21

18,6

Sazba refinancování ze strany ECB (v %)

0,75

0,5

0,5

1

1,5

1,75

Špička vzniku nesplácených půjček

2. pololetí roku 2014

Tříměsíční sazba Euribor (průměr, v %)

0,24

0,43

0,75

1,25

1,80

Přístup na kapitálové trhy – repo operace

ANO – žádné omezení

Přístup na kapitálový trh – kryté/přednostní nezajištěné

ANO – až do výše 500 milionů EUR každý

ANO – až do výše 1 miliardy EUR každý

ANO – žádné omezení

---

| 25.3.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 80/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 80/49

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/455

ze dne 23. července 2014

o státní podpoře SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), kterou poskytlo Řecko skupině Piraeus Bank v souvislosti s rekapitalizací a restrukturalizací banky Piraeus Bank S.A.

(oznámeno pod číslem C(2014) 5217)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1.   POSTUP TÝKAJÍCÍ SE BANKY PIRAEUS BANK

| (1) | Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 schválila Komise režim s názvem „Opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Support Measures for the Credit Institutions in Greece) (dále jen „režim podpory řeckých bank“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpory řeckých bank umožňuje poskytování podpory v rámci tří opatření, která jsou jeho součástí, a to rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (2). V květnu 2009 rekapitalizovalo Řecko v rámci rekapitalizačního opatření banku Piraeus Bank (dále jen „banka“ (3)). |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 schválila Komise režim s názvem „Opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Support Measures for the Credit Institutions in Greece) (dále jen „režim podpory řeckých bank“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpory řeckých bank umožňuje poskytování podpory v rámci tří opatření, která jsou jeho součástí, a to rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (2). V květnu 2009 rekapitalizovalo Řecko v rámci rekapitalizačního opatření banku Piraeus Bank (dále jen „banka“ (3)).

| (2) | Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádělo, že pro příjemce rekapitalizačního opatření bude Komisi předložen plán restrukturalizace. |
| --- | --- |

(2)

Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádělo, že pro příjemce rekapitalizačního opatření bude Komisi předložen plán restrukturalizace.

| (3) | Řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace dne 23. července 2010. Komise tento plán a jeho následné aktualizace a rovněž doplňkové informace poskytnuté řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a poté věc SA.32787 (2011/PN). |
| --- | --- |

(3)

Řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace dne 23. července 2010. Komise tento plán a jeho následné aktualizace a rovněž doplňkové informace poskytnuté řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a poté věc SA.32787 (2011/PN).

| (4) | V rámci režimu podpory řeckých bank využívala banka Piraeus opakovaně státní záruky a půjčky státních dluhopisů (4). Banka měla prospěch rovněž z nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. |
| --- | --- |

(4)

V rámci režimu podpory řeckých bank využívala banka Piraeus opakovaně státní záruky a půjčky státních dluhopisů (4). Banka měla prospěch rovněž z nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.

| (5) | Dne 20. dubna 2012 poskytl Helénský fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance Piraeus písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 poskytl fond HFSF bance překlenovací rekapitalizaci ve výši 4 700 milionů EUR (dále jen „první překlenovací rekapitalizace“). |
| --- | --- |

(5)

Dne 20. dubna 2012 poskytl Helénský fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance Piraeus písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 poskytl fond HFSF bance překlenovací rekapitalizaci ve výši 4 700 milionů EUR (dále jen „první překlenovací rekapitalizace“).

| (6) | Dne 10. května 2012 řecké orgány Komisi oficiálně oznámily písemný závazek, který fond HFSF poskytl bance. Komise jej zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34826 (2012/NN)), jelikož opatření již bylo provedeno. |
| --- | --- |

(6)

Dne 10. května 2012 řecké orgány Komisi oficiálně oznámily písemný závazek, který fond HFSF poskytl bance. Komise jej zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34826 (2012/NN)), jelikož opatření již bylo provedeno.

| (7) | Rozhodnutím ze dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus“) (5). |
| --- | --- |

(7)

Rozhodnutím ze dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus“) (5).

| (8) | V prosinci 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 553 milionů EUR (dále jen „druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou ve výši až 1 082 milionů EUR (6). Řecké orgány oznámily Komisi tato opatření dne 20. prosince 2012 (7). |
| --- | --- |

(8)

V prosinci 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 553 milionů EUR (dále jen „druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou ve výši až 1 082 milionů EUR (6). Řecké orgány oznámily Komisi tato opatření dne 20. prosince 2012 (7).

| (9) | V září 2012 oznámila banka Piraeus svůj záměr získat od společnosti Société Générale S.A. (dále jen „Société Générale“) banku Geniki. V souvislosti s nabytím banky Geniki uspořádala Komise v září a říjnu se zástupci řeckých orgánů a banky Piraeus řadu telefonických konferencí a výměn elektronické pošty. |
| --- | --- |

(9)

V září 2012 oznámila banka Piraeus svůj záměr získat od společnosti Société Générale S.A. (dále jen „Société Générale“) banku Geniki. V souvislosti s nabytím banky Geniki uspořádala Komise v září a říjnu se zástupci řeckých orgánů a banky Piraeus řadu telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.

| (10) | Dne 19. října 2012 podepsala banka Piraeus se společností Société Générale kupní smlouvu týkající se nabytí celého podílu společnosti Société Générale (99,08 %) v bance Geniki. |
| --- | --- |

(10)

Dne 19. října 2012 podepsala banka Piraeus se společností Société Générale kupní smlouvu týkající se nabytí celého podílu společnosti Société Générale (99,08 %) v bance Geniki.

| (11) | Dne 12. prosince 2012 zaslaly útvary Komise Řecku dopis, který obsahoval jejich předběžné posouzení týkající se nabytí banky Geniki. |
| --- | --- |

(11)

Dne 12. prosince 2012 zaslaly útvary Komise Řecku dopis, který obsahoval jejich předběžné posouzení týkající se nabytí banky Geniki.

| (12) | Dne 26. února 2013 informovala banka Piraeus Komisi o svém úmyslu nabýt banku Millennium Bank Greece S.A. (dále jen „MBG“). V souvislosti s nabytím banky MBG uskutečnila Komise s řeckými orgány a bankou Piraeus několik telefonických konferencí a výměn elektronické pošty. |
| --- | --- |

(12)

Dne 26. února 2013 informovala banka Piraeus Komisi o svém úmyslu nabýt banku Millennium Bank Greece S.A. (dále jen „MBG“). V souvislosti s nabytím banky MBG uskutečnila Komise s řeckými orgány a bankou Piraeus několik telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.

| (13) | Dne 25. března 2013 zaslaly útvary Komise Řecku dopis obsahující jejich předběžné posouzení týkající se nabytí banky MBG. |
| --- | --- |

(13)

Dne 25. března 2013 zaslaly útvary Komise Řecku dopis obsahující jejich předběžné posouzení týkající se nabytí banky MBG.

| (14) | Dne 22. dubna 2013 banka Piraeus oznámila, že s bankou Millennium Banco Comercial Portugues (dále jen „BCP“) uzavřela dohodu týkající nabytí celého základního kapitálu banky MBG a účasti banky BCP na nadcházejícím navýšení kapitálu banky Piraeus. |
| --- | --- |

(14)

Dne 22. dubna 2013 banka Piraeus oznámila, že s bankou Millennium Banco Comercial Portugues (dále jen „BCP“) uzavřela dohodu týkající nabytí celého základního kapitálu banky MBG a účasti banky BCP na nadcházejícím navýšení kapitálu banky Piraeus.

| (15) | Dne 3. června 2013 přeměnil fond HFSF částečně první a druhou překlenovací rekapitalizaci na vlastní kapitál, a to v celkové hodnotě ve výši 5 891 milionů EUR. Fond HFSF vložil do banky Piraeus rovněž další částku ve výši 1 094 milionů EUR, jak se zavázal v době převzetí zdravé části Agricultural Bank of Greece (dále jen „ATE“) a řeckých poboček tří kyperských bank (viz oddíl 1.2) bankou Piraeus. Soukromí investoři mimoto vložili částku ve výši 1 444 milionů EUR. Celková rekapitalizace činila 8 429 milionů EUR a odkazuje se na ni jako na „rekapitalizaci na jaře 2013“. |
| --- | --- |

(15)

Dne 3. června 2013 přeměnil fond HFSF částečně první a druhou překlenovací rekapitalizaci na vlastní kapitál, a to v celkové hodnotě ve výši 5 891 milionů EUR. Fond HFSF vložil do banky Piraeus rovněž další částku ve výši 1 094 milionů EUR, jak se zavázal v době převzetí zdravé části Agricultural Bank of Greece (dále jen „ATE“) a řeckých poboček tří kyperských bank (viz oddíl 1.2) bankou Piraeus. Soukromí investoři mimoto vložili částku ve výši 1 444 milionů EUR. Celková rekapitalizace činila 8 429 milionů EUR a odkazuje se na ni jako na „rekapitalizaci na jaře 2013“.

| (16) | Dne 19. prosince 2013 poskytly řecké orgány Komisi informace týkající se podmínek rekapitalizace na jaře 2013. |
| --- | --- |

(16)

Dne 19. prosince 2013 poskytly řecké orgány Komisi informace týkající se podmínek rekapitalizace na jaře 2013.

| (17) | Dne 25. června 2014 předložily řecké orgány Komisi konečný plán restrukturalizace banky (dále jen „plán restrukturalizace“). Téhož dne poskytly i informace o pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Řecké orgány uvedly, že v rámci režimu podpory řeckých bank zamýšlejí poskytovat bance Piraeus i nadále podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů. |
| --- | --- |

(17)

Dne 25. června 2014 předložily řecké orgány Komisi konečný plán restrukturalizace banky (dále jen „plán restrukturalizace“). Téhož dne poskytly i informace o pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Řecké orgány uvedly, že v rámci režimu podpory řeckých bank zamýšlejí poskytovat bance Piraeus i nadále podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů.

| (18) | Během správního řízení uskutečnila Komise se zástupci řeckých orgánů a banky řadu schůzek, telefonických konferencí a výměn elektronické pošty. |
| --- | --- |

(18)

Během správního řízení uskutečnila Komise se zástupci řeckých orgánů a banky řadu schůzek, telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.

| (19) | Řecko souhlasí s tím, aby výjimečně bylo toto rozhodnutí přijato pouze v angličtině. |
| --- | --- |

(19)

Řecko souhlasí s tím, aby výjimečně bylo toto rozhodnutí přijato pouze v angličtině.

1.2.   POSTUP TÝKAJÍCÍ SE NABYTÝCH PODNIKŮ

1.2.1.   Postup týkající se banky ATE

| (20) | V dubnu 2011 vložilo Řecko do banky ATE částku ve výši 1 445 milionů EUR (tato částka zahrnovala 675 milionů EUR, které byly původně poskytnuty v rámci řeckého rekapitalizačního systému). Banka ATE mimoto obdržela podporu v oblasti likvidity ve výši 6 103 milionů EUR. Rozhodnutím ze dne 23. května 2011 schválila Komise tato opatření na základě plánu restrukturalizace banky ATE (dále jen „rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE“) (8). |
| --- | --- |

(20)

V dubnu 2011 vložilo Řecko do banky ATE částku ve výši 1 445 milionů EUR (tato částka zahrnovala 675 milionů EUR, které byly původně poskytnuty v rámci řeckého rekapitalizačního systému). Banka ATE mimoto obdržela podporu v oblasti likvidity ve výši 6 103 milionů EUR. Rozhodnutím ze dne 23. května 2011 schválila Komise tato opatření na základě plánu restrukturalizace banky ATE (dále jen „rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE“) (8).

| (21) | Dne 29. prosince 2011 se Řecko podílelo na emisi kapitálu banky ATE s přednostním právem, a to s částkou ve výši 290 milionů EUR. |
| --- | --- |

(21)

Dne 29. prosince 2011 se Řecko podílelo na emisi kapitálu banky ATE s přednostním právem, a to s částkou ve výši 290 milionů EUR.

| (22) | Dne 22. března 2012 předložilo Řecko zprávu řecké centrální banky, v níž se navrhovalo řešení problémů banky ATE prostřednictvím koupě a převzetí (9) vybraných aktiv a závazků banky ATE (dále jen „převedené činnosti banky ATE“), zatímco zbývající aktiva a závazky měly být vypořádány prostřednictvím špatné banky. |
| --- | --- |

(22)

Dne 22. března 2012 předložilo Řecko zprávu řecké centrální banky, v níž se navrhovalo řešení problémů banky ATE prostřednictvím koupě a převzetí (9) vybraných aktiv a závazků banky ATE (dále jen „převedené činnosti banky ATE“), zatímco zbývající aktiva a závazky měly být vypořádány prostřednictvím špatné banky.

| (23) | V červenci 2012 oznámila banka akvizici spočívající v převzetí zdravé části banky ATE, která vstoupila do likvidace. |
| --- | --- |

(23)

V červenci 2012 oznámila banka akvizici spočívající v převzetí zdravé části banky ATE, která vstoupila do likvidace.

| (24) | V té době se fond HFSF zavázal pokrýt kapitálové potřeby banky vyplývající ze získaných aktiv. Dne 27. ledna 2013 dospěla řecká centrální banka k závěru, že kapitál, který je pro regulační účely zapotřebí v důsledku nabytí převedených činností banky ATE, činí 570 milionů EUR, přičemž tuto částku poskytne fond HFSF. |
| --- | --- |

(24)

V té době se fond HFSF zavázal pokrýt kapitálové potřeby banky vyplývající ze získaných aktiv. Dne 27. ledna 2013 dospěla řecká centrální banka k závěru, že kapitál, který je pro regulační účely zapotřebí v důsledku nabytí převedených činností banky ATE, činí 570 milionů EUR, přičemž tuto částku poskytne fond HFSF.

| (25) | V rozhodnutí ze dne 3. května 2013 (10) (dále jen „rozhodnutí o likvidaci banky ATE“) vyvodila Komise závěr, že opatření podpory, která byla provedena v době převodu převedených činností banky ATE, nepředstavují státní podporu pro banku Piraeus, nýbrž pro převedené činnosti banky ATE. Komise mimoto dospěla k závěru, že tato podpora bude slučitelná s vnitřním trhem v případě, že plán restrukturalizace banky Piraeus, která nyní zahrnuje i převedené činnosti banky ATE, umožní obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. |
| --- | --- |

(25)

V rozhodnutí ze dne 3. května 2013 (10) (dále jen „rozhodnutí o likvidaci banky ATE“) vyvodila Komise závěr, že opatření podpory, která byla provedena v době převodu převedených činností banky ATE, nepředstavují státní podporu pro banku Piraeus, nýbrž pro převedené činnosti banky ATE. Komise mimoto dospěla k závěru, že tato podpora bude slučitelná s vnitřním trhem v případě, že plán restrukturalizace banky Piraeus, která nyní zahrnuje i převedené činnosti banky ATE, umožní obnovení její dlouhodobé životaschopnosti.

| (26) | V červnu 2013 vložil fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 do banky částku ve výši 570 milionů EUR (11). |
| --- | --- |

(26)

V červnu 2013 vložil fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 do banky částku ve výši 570 milionů EUR (11).

1.2.2.   Postup týkající se činností Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank a Hellenic Bank (dále jen „tři kyperské banky“) v Řecku

| (27) | Po mimořádném zasedání Euroskupiny (12) dne 15. března 2013 dospěly kyperské orgány a Evropská unie, Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“) a Evropská centrální banka (dále jen „ECB“) k politické dohodě ohledně zásad, z nichž bude vycházet budoucí makroekonomický ozdravný program. Mimo jiné bylo dohodnuto, že činnosti tří kyperských bank v Řecku budou převedeny na některou z řeckých bank. |
| --- | --- |

(27)

Po mimořádném zasedání Euroskupiny (12) dne 15. března 2013 dospěly kyperské orgány a Evropská unie, Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“) a Evropská centrální banka (dále jen „ECB“) k politické dohodě ohledně zásad, z nichž bude vycházet budoucí makroekonomický ozdravný program. Mimo jiné bylo dohodnuto, že činnosti tří kyperských bank v Řecku budou převedeny na některou z řeckých bank.

| (28) | Zájem o nabytí činností tří kyperských bank v Řecku projevila banka Piraeus i jiné řecké banky. |
| --- | --- |

(28)

Zájem o nabytí činností tří kyperských bank v Řecku projevila banka Piraeus i jiné řecké banky.

| (29) | Dne 22. března 2013 souhlasil fond HFSF s tím, že banka Piraeus předloží nabídku týkající se nabytí řeckých poboček, vkladů a úvěrů tří kyperských bank. Nabídka banky byla podmíněna tím, že fond HFSF poskytne bance vlastní kapitál ve výši odpovídající ceně zaplacené za vlastní kapitál nabytých podniků. |
| --- | --- |

(29)

Dne 22. března 2013 souhlasil fond HFSF s tím, že banka Piraeus předloží nabídku týkající se nabytí řeckých poboček, vkladů a úvěrů tří kyperských bank. Nabídka banky byla podmíněna tím, že fond HFSF poskytne bance vlastní kapitál ve výši odpovídající ceně zaplacené za vlastní kapitál nabytých podniků.

| (30) | Řecké orgány a fond HFSF Komisi podrobně informovaly o vývoji tohoto procesu a o podmínkách akvizice. |
| --- | --- |

(30)

Řecké orgány a fond HFSF Komisi podrobně informovaly o vývoji tohoto procesu a o podmínkách akvizice.

| (31) | Dne 26. března 2013 podepsala banka s každou ze tří kyperských bank smlouvu o prodeji a převodu jejich činností v Řecku (vklady, úvěry a síť poboček). |
| --- | --- |

(31)

Dne 26. března 2013 podepsala banka s každou ze tří kyperských bank smlouvu o prodeji a převodu jejich činností v Řecku (vklady, úvěry a síť poboček).

| (32) | Jak bylo dohodnuto v březnu 2013, vložil fond HFSF do banky Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR (13) k pokrytí kapitálových potřeb, které vznikly v souvislosti s nabytím těchto aktiv. |
| --- | --- |

(32)

Jak bylo dohodnuto v březnu 2013, vložil fond HFSF do banky Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR (13) k pokrytí kapitálových potřeb, které vznikly v souvislosti s nabytím těchto aktiv.

2.   POPIS

2.1.   BANKA A JEJÍ POTÍŽE

2.1.1.   Obecná situace v řeckém bankovním sektoru

| (33) | Reálný hrubý domácí produkt (dále jen „HDP“) Řecka od roku 2008 do roku 2012 klesl o 20 %, jak je uvedeno v tabulce 1. Řecké banky proto u úvěrů pro řecké domácnosti a podniky čelily rychle rostoucímu poměru selhání (14). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a měl za následek potřebu dalšího kapitálu.

  Tabulka 1


  Růst reálného HDP v Řecku, 2008–2013












  Řecko | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Růst reálného HDP (v %) | –0,2 | –3,1 | –4,9 | –7,1 | –7,0 | –3,9 |
| Zdroj: | Eurostat, k dispozici na internetu na adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115 |

(33)

Reálný hrubý domácí produkt (dále jen „HDP“) Řecka od roku 2008 do roku 2012 klesl o 20 %, jak je uvedeno v tabulce 1. Řecké banky proto u úvěrů pro řecké domácnosti a podniky čelily rychle rostoucímu poměru selhání (14). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a měl za následek potřebu dalšího kapitálu.

Tabulka 1

Růst reálného HDP v Řecku, 2008–2013

Řecko

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Růst reálného HDP (v %)

–0,2

–3,1

–4,9

–7,1

–7,0

–3,9

Zdroj:

Eurostat, k dispozici na internetu na adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

| (34) | V únoru 2012 zavedlo Řecko program výměny dluhopisů ze strany soukromého sektoru, známý jako „program zapojení soukromého sektoru“. Řecké banky se podílely na programu zapojení soukromého sektoru, v jehož rámci nabídla řecká vláda stávajícím soukromým držitelům dluhopisů nové cenné papíry (včetně nových řeckých státních dluhopisů (dále jen „státní dluhopisy“), cenných papírů navázaných na HDP a platebních směnek vydaných Evropským fondem finanční stability (dále jen „EFFS“)) výměnou za stávající státní dluhopisy, a to s nominální diskontní sazbou ve výši 53,5 % a delší splatností (15). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (16). Výměna měla pro držitele dluhopisů za následek značné ztráty (které řecká centrální banka odhadla u řeckých bank v průměru na 78 % nominální hodnoty starých státních dluhopisů) a kapitálové potřeby, jež byly zpětně zaúčtovány do účetních závěrek řeckých bank za rok 2011. Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru jsou shrnuty v tabulce 2.

  Tabulka 2


  Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru (v milionech EUR)














  Banky | Nominální hodnota státních dluhopisů | Nominální hodnota půjček souvisejících se státem | Celková nominální hodnota | Ztráty ze státních dluhopisů v důsledku zapojení soukromého sektoru | Ztráty z půjček souvisejících se státem v důsledku zapojení soukromého sektoru | Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru | Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/kmenový kapitál tier 1 (%) | Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/celková aktiva (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 13 748 | 1 001 | 14 749 | 10 985 | 751 | 11 735 | 161,0 | 11,0 |
| Eurobank | 7 001 | 335 | 7 336 | 5 517 | 264 | 5 781 | 164,5 | 7,5 |
| Alpha | 3 898 | 2 145 | 6 043 | 3 087 | 1 699 | 4 786 | 105,7 | 8,1 |
| Piraeus | 7 063 | 280 | 7 343 | 5 686 | 225 | 5 911 | 226,0 | 12,0 |
| ATEbank | 5 164 | 608 | 5 772 | 3 873 | 456 | 4 329 | 1 144 | 17,1 |
| Geniki | 384 | 7 | 391 | 287 | 5 | 292 | 78,1 | 8,9 |
| MBG | 185 | 0 | 185 | 137 | 0 | 137 | 29 | 2,2 |
| Zdroj: | Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 14. |

(34)

V únoru 2012 zavedlo Řecko program výměny dluhopisů ze strany soukromého sektoru, známý jako „program zapojení soukromého sektoru“. Řecké banky se podílely na programu zapojení soukromého sektoru, v jehož rámci nabídla řecká vláda stávajícím soukromým držitelům dluhopisů nové cenné papíry (včetně nových řeckých státních dluhopisů (dále jen „státní dluhopisy“), cenných papírů navázaných na HDP a platebních směnek vydaných Evropským fondem finanční stability (dále jen „EFFS“)) výměnou za stávající státní dluhopisy, a to s nominální diskontní sazbou ve výši 53,5 % a delší splatností (15). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (16). Výměna měla pro držitele dluhopisů za následek značné ztráty (které řecká centrální banka odhadla u řeckých bank v průměru na 78 % nominální hodnoty starých státních dluhopisů) a kapitálové potřeby, jež byly zpětně zaúčtovány do účetních závěrek řeckých bank za rok 2011. Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru jsou shrnuty v tabulce 2.

Tabulka 2

Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru (v milionech EUR)

Banky

Nominální hodnota státních dluhopisů

Nominální hodnota půjček souvisejících se státem

Celková nominální hodnota

Ztráty ze státních dluhopisů v důsledku zapojení soukromého sektoru

Ztráty z půjček souvisejících se státem v důsledku zapojení soukromého sektoru

Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru

Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/kmenový kapitál tier 1 (%)

Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/celková aktiva (%)

NBG

13 748

1 001

14 749

10 985

751

11 735

161,0

11,0

Eurobank

7 001

335

7 336

5 517

264

5 781

164,5

7,5

Alpha

3 898

2 145

6 043

3 087

1 699

4 786

105,7

8,1

Piraeus

7 063

280

7 343

5 686

225

5 911

226,0

12,0

ATEbank

5 164

608

5 772

3 873

456

4 329

1 144

17,1

Geniki

384

7

391

287

5

292

78,1

8,9

MBG

185

0

185

137

0

137

29

2,2

Zdroj:

Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 14.

| (35) | Jelikož se řecké banky v důsledku programu zapojení soukromého sektoru a přetrvávající recese potýkaly se značným nedostatkem kapitálu, byly na základě memoranda o ekonomické a finanční politice (dále jen „memorandum“) v rámci druhého ozdravného programu pro Řecko dohodnutého dne 11. března 2012 mezi řeckou vládou, Evropskou unií, MMF a ECB poskytnuty finanční prostředky na rekapitalizaci těchto bank. Řecké orgány odhadly celkové potřeby v oblasti rekapitalizace bank a náklady na řešení problémů, které mají být financovány z tohoto programu, na 50 miliard EUR (17). Tato částka byla vypočítána na základě zátěžového testu, který řecká centrální banka provedla za období od prosince 2011 do prosince 2014 (dále jen „zátěžový test v roce 2012“), a to podle odhadu úvěrových ztrát, jenž provedla společnost Blackrock (18). Finanční prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou poskytovány prostřednictvím fondu HFSF. V tabulce 3 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na základě zátěžového testu v roce 2012.

  Tabulka 3


  Zátěžový test v roce 2012: Kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)














  Banky | Referenční kmenový kapitál tier 1 (prosinec 2011) | Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (prosinec 2011) | Rezervy v souvislosti se zapojením soukromého sektoru (červen 2011) | Odhady hrubé kumulativní ztráty s ohledem na úvěrové riziko | Rezervy na ztráty z úvěrů (prosinec 2011) | Interní tvorba kapitálu | Cílový kmenový kapitál tier 1 (prosinec 2014) | Kapitálové potřeby |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 7 287 | –11 735 | 1 646 | –8 366 | 5 390 | 4 681 | 8 657 | 9 756 |
| Eurobank | 3 515 | –5 781 | 830 | –8 226 | 3 514 | 2 904 | 2 595 | 5 839 |
| Alpha | 4 526 | –4 786 | 673 | –8 493 | 3 115 | 2 428 | 2 033 | 4 571 |
| Piraeus | 2 615 | –5 911 | 1 005 | –6 281 | 2 565 | 1 080 | 2 408 | 7 335 |
| ATEbank | 378 | –4 329 | 836 | –3 383 | 2 344 | 468 | 1 234 | 4 920 |
| Geniki | 374 | – 292 | 70 | –1 552 | 1 309 | –40 | 150 | 281 |
| MBG | 473 | – 137 | 0 | – 638 | 213 | –79 | 230 | 399 |
| Zdroj: | Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 8. |

(35)

Jelikož se řecké banky v důsledku programu zapojení soukromého sektoru a přetrvávající recese potýkaly se značným nedostatkem kapitálu, byly na základě memoranda o ekonomické a finanční politice (dále jen „memorandum“) v rámci druhého ozdravného programu pro Řecko dohodnutého dne 11. března 2012 mezi řeckou vládou, Evropskou unií, MMF a ECB poskytnuty finanční prostředky na rekapitalizaci těchto bank. Řecké orgány odhadly celkové potřeby v oblasti rekapitalizace bank a náklady na řešení problémů, které mají být financovány z tohoto programu, na 50 miliard EUR (17). Tato částka byla vypočítána na základě zátěžového testu, který řecká centrální banka provedla za období od prosince 2011 do prosince 2014 (dále jen „zátěžový test v roce 2012“), a to podle odhadu úvěrových ztrát, jenž provedla společnost Blackrock (18). Finanční prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou poskytovány prostřednictvím fondu HFSF. V tabulce 3 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na základě zátěžového testu v roce 2012.

Tabulka 3

Zátěžový test v roce 2012: Kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)

Banky

Referenční kmenový kapitál tier 1 (prosinec 2011)

Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (prosinec 2011)

Rezervy v souvislosti se zapojením soukromého sektoru (červen 2011)

Odhady hrubé kumulativní ztráty s ohledem na úvěrové riziko

Rezervy na ztráty z úvěrů (prosinec 2011)

Interní tvorba kapitálu

Cílový kmenový kapitál tier 1 (prosinec 2014)

Kapitálové potřeby

NBG

7 287

–11 735

1 646

–8 366

5 390

4 681

8 657

9 756

Eurobank

3 515

–5 781

830

–8 226

3 514

2 904

2 595

5 839

Alpha

4 526

–4 786

673

–8 493

3 115

2 428

2 033

4 571

Piraeus

2 615

–5 911

1 005

–6 281

2 565

1 080

2 408

7 335

ATEbank

378

–4 329

836

–3 383

2 344

468

1 234

4 920

Geniki

374

– 292

70

–1 552

1 309

–40

150

281

MBG

473

– 137

0

– 638

213

–79

230

399

Zdroj:

Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 8.

| (36) | V souladu s memorandem z března 2012 budou moci „banky, které předloží proveditelné plány získání kapitálu, požádat a obdržet veřejnou podporu, a to způsobem, který zachovává pobídky soukromého sektoru k vkládání kapitálu, a snižuje tudíž zátěž pro daňové poplatníky na minimum“ (19). Řecká centrální banka zjistila, že proveditelné plány získání kapitálu předložily pouze čtyři největší banky (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus a Alpha Bank) (20). V květnu 2012 provedl fond HFSF první rekapitalizaci ve prospěch těchto bank. |
| --- | --- |

(36)

V souladu s memorandem z března 2012 budou moci „banky, které předloží proveditelné plány získání kapitálu, požádat a obdržet veřejnou podporu, a to způsobem, který zachovává pobídky soukromého sektoru k vkládání kapitálu, a snižuje tudíž zátěž pro daňové poplatníky na minimum“ (19). Řecká centrální banka zjistila, že proveditelné plány získání kapitálu předložily pouze čtyři největší banky (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus a Alpha Bank) (20). V květnu 2012 provedl fond HFSF první rekapitalizaci ve prospěch těchto bank.

| (37) | Domácí vklady v bankách v Řecku se v období od konce roku 2009 do června 2012 kvůli recesi a politické nejistotě snížily celkem o 37 %. Ve snaze udržet vklady musely tyto banky platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, což snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Jelikož řecké banky ztratily přístup na trhy pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů, byly zcela závislé na financování poskytovaném Eurosystémem (21), přičemž stále větší část tohoto financování měla podobu nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, kterou poskytovala řecká centrální banka. |
| --- | --- |

(37)

Domácí vklady v bankách v Řecku se v období od konce roku 2009 do června 2012 kvůli recesi a politické nejistotě snížily celkem o 37 %. Ve snaze udržet vklady musely tyto banky platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, což snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Jelikož řecké banky ztratily přístup na trhy pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů, byly zcela závislé na financování poskytovaném Eurosystémem (21), přičemž stále větší část tohoto financování měla podobu nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, kterou poskytovala řecká centrální banka.

| (38) | Dne 3. prosince 2012 zahájilo Řecko provádění programu zpětného odkupu nových státních dluhopisů, které investoři získali v rámci programu zapojení soukromého sektoru, a to za ceny v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (22). Na tomto programu zpětného odkupu se podílely i řecké banky, což mělo za následek další ztráty v jejich rozvaze, jelikož se většina účetních ztrát (tj. rozdíl mezi tržní hodnotou a nominální hodnotou) zaúčtovaných u těchto nových státních dluhopisů v době provedení programu zapojení soukromého sektoru stala konečnými a nevratnými ztrátami (23). |
| --- | --- |

(38)

Dne 3. prosince 2012 zahájilo Řecko provádění programu zpětného odkupu nových státních dluhopisů, které investoři získali v rámci programu zapojení soukromého sektoru, a to za ceny v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (22). Na tomto programu zpětného odkupu se podílely i řecké banky, což mělo za následek další ztráty v jejich rozvaze, jelikož se většina účetních ztrát (tj. rozdíl mezi tržní hodnotou a nominální hodnotou) zaúčtovaných u těchto nových státních dluhopisů v době provedení programu zapojení soukromého sektoru stala konečnými a nevratnými ztrátami (23).

| (39) | V prosinci 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve prospěch čtyř největších řeckých bank. |
| --- | --- |

(39)

V prosinci 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve prospěch čtyř největších řeckých bank.

| (40) | Na jaře 2013 byla překlenovací rekapitalizace čtyř bank přeměněna na stálou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, přičemž fond HFSF držel v každé ze čtyř bank více než 80% podíl. V případě bank, jimž se podařilo přilákat předem stanovený objem soukromého kapitálu (banka Piraeus, Alpha Bank a National Bank of Greece), získal HFSF akcie bez hlasovacích práv a soukromým investorům byly s ohledem na akcie fondu HFSF vydány opční listy. |
| --- | --- |

(40)

Na jaře 2013 byla překlenovací rekapitalizace čtyř bank přeměněna na stálou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, přičemž fond HFSF držel v každé ze čtyř bank více než 80% podíl. V případě bank, jimž se podařilo přilákat předem stanovený objem soukromého kapitálu (banka Piraeus, Alpha Bank a National Bank of Greece), získal HFSF akcie bez hlasovacích práv a soukromým investorům byly s ohledem na akcie fondu HFSF vydány opční listy.

| (41) | V červenci 2013 zadala řecká centrální banka poradci provedení diagnostické studie týkající se úvěrových portfolií všech řeckých bank. Poradce provedl u veškerých domácích úvěrových portfolií řeckých bank a rovněž u úvěrů zahraničních poboček a dceřiných společností nesoucích řecké riziko odhady úvěrových ztrát za tříapůlleté období a dobu trvání úvěru. Analýza poskytla odhady úvěrových ztrát na základě dvou makroekonomických scénářů, a to základního scénáře a nepříznivého scénáře. Odhady úvěrových ztrát u zahraničních úvěrových portfolií odhadla řecká centrální banka pomocí některých informací poskytnutých poradcem. |
| --- | --- |

(41)

V červenci 2013 zadala řecká centrální banka poradci provedení diagnostické studie týkající se úvěrových portfolií všech řeckých bank. Poradce provedl u veškerých domácích úvěrových portfolií řeckých bank a rovněž u úvěrů zahraničních poboček a dceřiných společností nesoucích řecké riziko odhady úvěrových ztrát za tříapůlleté období a dobu trvání úvěru. Analýza poskytla odhady úvěrových ztrát na základě dvou makroekonomických scénářů, a to základního scénáře a nepříznivého scénáře. Odhady úvěrových ztrát u zahraničních úvěrových portfolií odhadla řecká centrální banka pomocí některých informací poskytnutých poradcem.

| (42) | Na základě posouzení odhadů úvěrových ztrát ze strany poradce zahájila řecká centrální banka na podzim 2013 nový zátěžový test (dále jen „zátěžový test v roce 2013“) s cílem posoudit pevnost kapitálové pozice řeckých bank podle základního scénáře i nepříznivého scénáře. Řecká centrální banka posoudila kapitálové potřeby s technickou podporou druhého poradce. |
| --- | --- |

(42)

Na základě posouzení odhadů úvěrových ztrát ze strany poradce zahájila řecká centrální banka na podzim 2013 nový zátěžový test (dále jen „zátěžový test v roce 2013“) s cílem posoudit pevnost kapitálové pozice řeckých bank podle základního scénáře i nepříznivého scénáře. Řecká centrální banka posoudila kapitálové potřeby s technickou podporou druhého poradce.

| (43) | Hlavními prvky posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu v roce 2013 byly i) odhady úvěrových ztrát (24) u úvěrových portfolií bank na konsolidovaném základě s ohledem na řecké a zahraniční riziko po odečtení stávajících rezerv na úvěry a ii) odhadovaný provozní zisk bank v období od června 2013 do prosince 2016, a to na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly řecké centrální bance předloženy ve čtvrtém čtvrtletí roku 2013. V tabulce 4 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013.

  Tabulka 4


  Zátěžový test z roku 2013: Kapitálové potřeby řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře (v milionech EUR)













  Banky | Referenční kmenový kapitál tier 1 (červen 2013) (1) | Rezervy na ztráty z úvěrů | Odhady úvěrových ztrát s ohledem na řecké riziko (3) | Odhady úvěrových ztrát s ohledem na zahraniční riziko (25) (4) | Interní tvorba kapitálu (5) | Poměr kmenového kapitálu tier 1 v rámci zátěžového testu (prosinec 2016) (6) | Kapitálové potřeby (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG (26) | 4 821 | 8 134 | –8 745 | –3 100 | 1 451 | 4 743 | 2 183 |
| Eurobank (27) | 2 228 | 7 000 | –9 519 | –1 628 | 2 106 | 3 133 | 2 945 |
| Alpha | 7 380 | 10 416 | –14 720 | –2 936 | 4 047 | 4 450 | 262 |
| Piraeus | 8 294 | 12 362 | –16 132 | –2 342 | 2 658 | 5 265 | 425 |

(43)

Hlavními prvky posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu v roce 2013 byly i) odhady úvěrových ztrát (24) u úvěrových portfolií bank na konsolidovaném základě s ohledem na řecké a zahraniční riziko po odečtení stávajících rezerv na úvěry a ii) odhadovaný provozní zisk bank v období od června 2013 do prosince 2016, a to na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly řecké centrální bance předloženy ve čtvrtém čtvrtletí roku 2013. V tabulce 4 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013.

Tabulka 4

Zátěžový test z roku 2013: Kapitálové potřeby řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře (v milionech EUR)

Banky

Referenční kmenový kapitál tier 1 (červen 2013) (1)

Rezervy na ztráty z úvěrů

Odhady úvěrových ztrát s ohledem na řecké riziko (3)

Odhady úvěrových ztrát s ohledem na zahraniční riziko (25) (4)

Interní tvorba kapitálu (5)

Poměr kmenového kapitálu tier 1 v rámci zátěžového testu (prosinec 2016) (6)

Kapitálové potřeby (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)

NBG (26)

4 821

8 134

–8 745

–3 100

1 451

4 743

2 183

Eurobank (27)

2 228

7 000

–9 519

–1 628

2 106

3 133

2 945

Alpha

7 380

10 416

–14 720

–2 936

4 047

4 450

262

Piraeus

8 294

12 362

–16 132

–2 342

2 658

5 265

425

| (44) | Dne 6. března 2014 oznámila řecká centrální banka výsledky zátěžového testu v roce 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb podle základního scénáře. |
| --- | --- |

(44)

Dne 6. března 2014 oznámila řecká centrální banka výsledky zátěžového testu v roce 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb podle základního scénáře.

| (45) | Banky přistoupily k navýšení kapitálu v období od konce března 2014 do počátku května 2014. |
| --- | --- |

(45)

Banky přistoupily k navýšení kapitálu v období od konce března 2014 do počátku května 2014.

2.1.2.   Příjemce podpory

| (46) | Banka Piraeus poskytuje univerzální bankovní služby především v Řecku a ve střední, východní a jihovýchodní Evropě (Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Albánie, Ukrajina a Kypr) a také v Egyptě. Banka nabízí domácnostem a podnikům celou škálu bankovních a finančních produktů a služeb. Banka působí v oblasti retailového, korporátního a soukromého bankovnictví, správy majetku, pokladny a investičního bankovnictví. Banka je zaregistrována v Řecku a její akcie jsou kotovány na aténské burze cenných papírů. Dne 30. prosince 2012 zaměstnávala banka celkem 18 597 osob (28). |
| --- | --- |

(46)

Banka Piraeus poskytuje univerzální bankovní služby především v Řecku a ve střední, východní a jihovýchodní Evropě (Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Albánie, Ukrajina a Kypr) a také v Egyptě. Banka nabízí domácnostem a podnikům celou škálu bankovních a finančních produktů a služeb. Banka působí v oblasti retailového, korporátního a soukromého bankovnictví, správy majetku, pokladny a investičního bankovnictví. Banka je zaregistrována v Řecku a její akcie jsou kotovány na aténské burze cenných papírů. Dne 30. prosince 2012 zaměstnávala banka celkem 18 597 osob (28).

| (47) | Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a půjčky související se státem v nominální hodnotě ve výši 7,7 miliardy EUR. Její celkové náklady související se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 5 911 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011 (29). Během programu zpětného odkupu v prosinci 2012 prodala banka nové státní dluhopisy, které obdržela v rámci zapojení soukromého sektoru, s vysokou srážkou z nominální hodnoty. Prodej měl za následek ztráty z nových státních dluhopisů. |
| --- | --- |

(47)

Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a půjčky související se státem v nominální hodnotě ve výši 7,7 miliardy EUR. Její celkové náklady související se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 5 911 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011 (29). Během programu zpětného odkupu v prosinci 2012 prodala banka nové státní dluhopisy, které obdržela v rámci zapojení soukromého sektoru, s vysokou srážkou z nominální hodnoty. Prodej měl za následek ztráty z nových státních dluhopisů.

| (48) | Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.

  Tabulka 5


  Klíčové údaje banky Piraeus Bank, 2010, 2011, 2012 a 2013










  Zisk a ztráta
  (v mil. EUR) | 2010 | 2011 | 2012 (30) | 2013 (31) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté úrokové výnosy | 1 207 | 1 194 | 1 047 | 1 664 |
| Provozní výnosy celkem | 1 510 | 1 245 | 1 921 | 2 205 |
| Celkové provozní náklady | (884) | (840) | (931) | (1 680) |
| Příjmy před rezervami | 625 | 405 | 989 | 525 |
| Ztráty ze znehodnocení k pokrytí úvěrového rizika | (611) | (1 973) | (2 519) | (2 536) |
| Ztráty ze znehodnocení státních dluhopisů a půjček způsobilých pro zapojení soukromého sektoru | | (5 911) | | |
| Záporný goodwill | | | 351 | 3 810 |
| Čistý zisk/ztráta | (21) | (6 618) | (507) | 2 546 |
| Vybrané údaje o objemu
  (v mil. EUR) | 31. prosinec 2010 | 31. prosinec 2011 | 31. prosinec 2012 (31) | 31. prosinec 2013 (32) |
| Celkové čisté úvěry a zálohy poskytnuté klientům
  (čisté) | 40 150 | 35 634 | 44 613 | 62 366 |
| Vklady | 29 475 | 21 796 | 36 971 | 54 279 |
| Aktiva celkem | 57 561 | 49 352 | 70 408 | 92 010 |
| Vlastní kapitál celkem (30) | 3 273 | (1 940) | (2 316) | 8 543 |

(48)

Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.

Tabulka 5

Klíčové údaje banky Piraeus Bank, 2010, 2011, 2012 a 2013

Zisk a ztráta

(v mil. EUR)

2010

2011

2012 (30)

2013 (31)

Čisté úrokové výnosy

1 207

1 194

1 047

1 664

Provozní výnosy celkem

1 510

1 245

1 921

2 205

Celkové provozní náklady

(884)

(840)

(931)

(1 680)

Příjmy před rezervami

625

405

989

525

Ztráty ze znehodnocení k pokrytí úvěrového rizika

(611)

(1 973)

(2 519)

(2 536)

Ztráty ze znehodnocení státních dluhopisů a půjček způsobilých pro zapojení soukromého sektoru

(5 911)

Záporný goodwill

351

3 810

Čistý zisk/ztráta

(21)

(6 618)

(507)

2 546

Vybrané údaje o objemu

(v mil. EUR)

31. prosinec 2010

31. prosinec 2011

31. prosinec 2012 (31)

31. prosinec 2013 (32)

Celkové čisté úvěry a zálohy poskytnuté klientům

(čisté)

40 150

35 634

44 613

62 366

Vklady

29 475

21 796

36 971

54 279

Aktiva celkem

57 561

49 352

70 408

92 010

Vlastní kapitál celkem (30)

3 273

(1 940)

(2 316)

8 543

| (49) | Tabulka 5 ukazuje, že kromě obrovských ztrát, které byly vykázány v roce 2011 v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (5 911 milionů EUR (33)), byla banka do poloviny roku 2012 postižena klesajícími příjmy (mimo jiné kvůli vyšším nákladům na vklady) a vysokými a rostoucími ztrátami ze znehodnocení u úvěrových portfolií v Řecku a v zahraničí. Likvidní pozice banky byla velmi nepříznivě ovlivněna odlivem vkladů. Tato situace se poněkud zlepšila poté, co banka v červenci 2012 zahájila provádění akvizic. |
| --- | --- |

(49)

Tabulka 5 ukazuje, že kromě obrovských ztrát, které byly vykázány v roce 2011 v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (5 911 milionů EUR (33)), byla banka do poloviny roku 2012 postižena klesajícími příjmy (mimo jiné kvůli vyšším nákladům na vklady) a vysokými a rostoucími ztrátami ze znehodnocení u úvěrových portfolií v Řecku a v zahraničí. Likvidní pozice banky byla velmi nepříznivě ovlivněna odlivem vkladů. Tato situace se poněkud zlepšila poté, co banka v červenci 2012 zahájila provádění akvizic.

| (50) | V rámci zátěžového testu v roce 2013 odhadla řecká centrální banka kapitálové potřeby banky Piraeus podle základního scénáře na 465 milionů EUR. |
| --- | --- |

(50)

V rámci zátěžového testu v roce 2013 odhadla řecká centrální banka kapitálové potřeby banky Piraeus podle základního scénáře na 465 milionů EUR.

| (51) | V březnu 2014 přikročila banka k navýšení kapitálu o 1 752 milionů EUR v zájmu pokrytí kapitálových potřeb uvedených v 50. bodě odůvodnění a splacení preferenčních akcií v držení Řecka ve výši 940 milionů EUR (34). Na rozdíl od navýšení kapitálu banky Eurobank v dubnu 2014 neposkytl fond HFSF bance Piraeus závazek týkající se kapitálové injekce v rámci navýšení kapitálu v případě nedostatečné poptávky ze strany soukromého sektoru. Navýšení kapitálu banky bylo dosaženo nabídkou vlastního kapitálu bez předkupních práv (tj. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv akcionářů) mezinárodním investorům a prostřednictvím veřejné nabídky v Řecku. Upisovací cena byla stanovena na 1,7 EUR za akcii. |
| --- | --- |

(51)

V březnu 2014 přikročila banka k navýšení kapitálu o 1 752 milionů EUR v zájmu pokrytí kapitálových potřeb uvedených v 50. bodě odůvodnění a splacení preferenčních akcií v držení Řecka ve výši 940 milionů EUR (34). Na rozdíl od navýšení kapitálu banky Eurobank v dubnu 2014 neposkytl fond HFSF bance Piraeus závazek týkající se kapitálové injekce v rámci navýšení kapitálu v případě nedostatečné poptávky ze strany soukromého sektoru. Navýšení kapitálu banky bylo dosaženo nabídkou vlastního kapitálu bez předkupních práv (tj. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv akcionářů) mezinárodním investorům a prostřednictvím veřejné nabídky v Řecku. Upisovací cena byla stanovena na 1,7 EUR za akcii.

| (52) | Po navýšení kapitálu banka dne 22. května 2014 oznámila, že Řecku splatila preferenční akcie, a to za celkovou částku ve výši 750 milionů EUR (35). |
| --- | --- |

(52)

Po navýšení kapitálu banka dne 22. května 2014 oznámila, že Řecku splatila preferenční akcie, a to za celkovou částku ve výši 750 milionů EUR (35).

2.2.   NABYTÍ BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ V ŘECKU ZE STRANY BANKY PIRAEUS

2.2.1.   Nabytí banky ATE

| (53) | Banku ATE založilo Řecko v roce 1929 jako neziskovou organizaci. Do počátku 90. let minulého století byla banka ATE specializovanou finanční institucí, která jménem řeckého státu podporovala rozvoj zemědělského odvětví. V prosinci 2000 byla společnost kotována na aténské burze cenných papírů. K 14. listopadu 2011 bylo Řecko hlavním akcionářem banky ATE s podílem ve výši 89,9 %. |
| --- | --- |

(53)

Banku ATE založilo Řecko v roce 1929 jako neziskovou organizaci. Do počátku 90. let minulého století byla banka ATE specializovanou finanční institucí, která jménem řeckého státu podporovala rozvoj zemědělského odvětví. V prosinci 2000 byla společnost kotována na aténské burze cenných papírů. K 14. listopadu 2011 bylo Řecko hlavním akcionářem banky ATE s podílem ve výši 89,9 %.

| (54) | Banka ATE vykonávala veškeré bankovní činnosti, retailové i korporátní, poskytovala finanční služby, jako je pojištění a leasing, a získala významné podíly ve společnostech působících v nefinančním sektoru, včetně odvětví výroby cukru a mlékárenského průmyslu. |
| --- | --- |

(54)

Banka ATE vykonávala veškeré bankovní činnosti, retailové i korporátní, poskytovala finanční služby, jako je pojištění a leasing, a získala významné podíly ve společnostech působících v nefinančním sektoru, včetně odvětví výroby cukru a mlékárenského průmyslu.

| (55) | V červenci 2012 nabízela banka ATE své služby prostřednictvím sítě 468 poboček a zaměstnávala 5 024 osob. V červenci 2012 její celkové vklady činily 14,9 miliardy EUR při celkových aktivech v hodnotě 21,8 miliardy EUR (36). |
| --- | --- |

(55)

V červenci 2012 nabízela banka ATE své služby prostřednictvím sítě 468 poboček a zaměstnávala 5 024 osob. V červenci 2012 její celkové vklady činily 14,9 miliardy EUR při celkových aktivech v hodnotě 21,8 miliardy EUR (36).

| (56) | Od roku 2006 nabízela banka ATE své služby rovněž mimo Řecko s 74% podílem v ATE Bank Romania a s 20,3% podílem na základním kapitálu a 25 % preferenčních akcií banky AIKBanka Serbia. |
| --- | --- |

(56)

Od roku 2006 nabízela banka ATE své služby rovněž mimo Řecko s 74% podílem v ATE Bank Romania a s 20,3% podílem na základním kapitálu a 25 % preferenčních akcií banky AIKBanka Serbia.

| (57) | Potíže banky ATE nastaly před řeckou krizí státního dluhu, a to především v důsledku špatné kvality aktiv a tradičně nízkého zisku před znehodnocením. Řecká krize státního dluhu se dotkla všech řeckých bank, včetně banky ATE, dvěma způsoby: i) ztráta přístupu Řecka na mezinárodní dluhové trhy významně ovlivnila likvidní pozici řeckých bank a ii) kvalita aktiv se zhoršila a vzrostlo jejich znehodnocení. |
| --- | --- |

(57)

Potíže banky ATE nastaly před řeckou krizí státního dluhu, a to především v důsledku špatné kvality aktiv a tradičně nízkého zisku před znehodnocením. Řecká krize státního dluhu se dotkla všech řeckých bank, včetně banky ATE, dvěma způsoby: i) ztráta přístupu Řecka na mezinárodní dluhové trhy významně ovlivnila likvidní pozici řeckých bank a ii) kvalita aktiv se zhoršila a vzrostlo jejich znehodnocení.

| (58) | V dubnu 2011 vložilo Řecko do banky ATE částku ve výši 1 445 milionů EUR (včetně částky ve výši 675 milionů EUR, která byla původně poskytnuta v rámci řeckého rekapitalizačního opatření). Banka ATE mimoto obdržela podporu v oblasti likvidity ve výši 6 103 milionů EUR. Komise tato opatření schválila v rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE. |
| --- | --- |

(58)

V dubnu 2011 vložilo Řecko do banky ATE částku ve výši 1 445 milionů EUR (včetně částky ve výši 675 milionů EUR, která byla původně poskytnuta v rámci řeckého rekapitalizačního opatření). Banka ATE mimoto obdržela podporu v oblasti likvidity ve výši 6 103 milionů EUR. Komise tato opatření schválila v rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE.

| (59) | Ve druhém pololetí roku 2011 se však kapitálová pozice banky ATE zhoršila, především v důsledku její účasti v programu zapojení soukromého sektoru. Jak dokládá tabulka 2, její celkové náklady v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily 4 329 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011. Jak ukazuje tabulka 3, kapitálové potřeby v souvislosti s převedenými činnostmi banky ATE se odhadovaly na 4 920 milionů EUR. |
| --- | --- |

(59)

Ve druhém pololetí roku 2011 se však kapitálová pozice banky ATE zhoršila, především v důsledku její účasti v programu zapojení soukromého sektoru. Jak dokládá tabulka 2, její celkové náklady v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily 4 329 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011. Jak ukazuje tabulka 3, kapitálové potřeby v souvislosti s převedenými činnostmi banky ATE se odhadovaly na 4 920 milionů EUR.

| (60) | Dne 22. března 2012 předložilo Řecko zprávu řecké centrální banky, v níž se navrhovalo řešení problémů banky ATE prostřednictvím koupě a převzetí převedených činností banky ATE, zatímco zbývající aktiva a závazky budou vypořádány prostřednictvím špatné banky. Banka Piraeus a jiné velké řecké banky předložily fondu HFSF nezávazné nabídky. Dne 26. července 2012 schválila správní rada fondu HFSF nabídku banky Piraeus. |
| --- | --- |

(60)

Dne 22. března 2012 předložilo Řecko zprávu řecké centrální banky, v níž se navrhovalo řešení problémů banky ATE prostřednictvím koupě a převzetí převedených činností banky ATE, zatímco zbývající aktiva a závazky budou vypořádány prostřednictvím špatné banky. Banka Piraeus a jiné velké řecké banky předložily fondu HFSF nezávazné nabídky. Dne 26. července 2012 schválila správní rada fondu HFSF nabídku banky Piraeus.

| (61) | Dne 27. července 2012 přikročila řecká centrální banka k převodu převedených činností banky ATE na banku Piraeus (37). |
| --- | --- |

(61)

Dne 27. července 2012 přikročila řecká centrální banka k převodu převedených činností banky ATE na banku Piraeus (37).

| (62) | Jelikož převedené činnosti banky ATE zahrnovaly méně aktiv v reálné hodnotě než závazků, musel fond HFSF v souladu s rozhodnutím řecké centrální banky ze dne 28. ledna 2013 vyrovnat rozdíl mezi převedenými aktivy a převedenými závazky, tj. odstranit nedostatek finančních prostředků. Řecká centrální banka dospěla na základě auditovaných údajů k závěru, že nedostatek finančních prostředků činí 7 471 milionů EUR, a fond HFSF poskytl bance Piraeus dluhopisy Evropského nástroje finanční stability (dále jen „dluhopisy EFSF“) v hodnotě 7 471 milionů EUR. |
| --- | --- |

(62)

Jelikož převedené činnosti banky ATE zahrnovaly méně aktiv v reálné hodnotě než závazků, musel fond HFSF v souladu s rozhodnutím řecké centrální banky ze dne 28. ledna 2013 vyrovnat rozdíl mezi převedenými aktivy a převedenými závazky, tj. odstranit nedostatek finančních prostředků. Řecká centrální banka dospěla na základě auditovaných údajů k závěru, že nedostatek finančních prostředků činí 7 471 milionů EUR, a fond HFSF poskytl bance Piraeus dluhopisy Evropského nástroje finanční stability (dále jen „dluhopisy EFSF“) v hodnotě 7 471 milionů EUR.

| (63) | Fond HFSF se mimoto zavázal, že bance Piraeus poskytne kapitál za účelem kapitalizace převedených činností banky ATE do výše 9 %. Tato částka se původně odhadovala na 500 milionů EUR, konečná částka však byla stanovena na 570 milionů EUR. Fond HFSF poskytl bance Piraeus konečnou částku oproti kmenovým akciím v rámci rekapitalizace na jaře 2013. |
| --- | --- |

(63)

Fond HFSF se mimoto zavázal, že bance Piraeus poskytne kapitál za účelem kapitalizace převedených činností banky ATE do výše 9 %. Tato částka se původně odhadovala na 500 milionů EUR, konečná částka však byla stanovena na 570 milionů EUR. Fond HFSF poskytl bance Piraeus konečnou částku oproti kmenovým akciím v rámci rekapitalizace na jaře 2013.

| (64) | Banka Piraeus získala převedené činnosti banky ATE za kupní cenu ve výši 95 milionů EUR. |
| --- | --- |

(64)

Banka Piraeus získala převedené činnosti banky ATE za kupní cenu ve výši 95 milionů EUR.

2.2.2.   Nabytí banky Geniki

| (65) | Banka Geniki byla založena v roce 1937. Banka Geniki poskytovala finanční služby v oblasti retailového bankovnictví, korporátního bankovnictví a služeb kapitálového trhu. V roce 2004 získala většinu akcií banky Geniki společnost Société Générale. K 31. prosinci 2012 provozovala banka Geniki 104 poboček a zaměstnávala 1 391 osob (38). Celková aktiva činila 2,6 miliardy EUR, celkové čisté úvěry 1,9 miliardy EUR a vklady přibližně 2 miliardy EUR (39). |
| --- | --- |

(65)

Banka Geniki byla založena v roce 1937. Banka Geniki poskytovala finanční služby v oblasti retailového bankovnictví, korporátního bankovnictví a služeb kapitálového trhu. V roce 2004 získala většinu akcií banky Geniki společnost Société Générale. K 31. prosinci 2012 provozovala banka Geniki 104 poboček a zaměstnávala 1 391 osob (38). Celková aktiva činila 2,6 miliardy EUR, celkové čisté úvěry 1,9 miliardy EUR a vklady přibližně 2 miliardy EUR (39).

| (66) | Řecká krize státního dluhu měla velmi negativní dopad na výkonnost bankovního sektoru. Účast řeckých bank v programu zapojení soukromého sektoru vedla k rychlému zhoršování jejich kapitálové pozice. Jak dokládá tabulka 2, celkové náklady banky Geniki v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 292 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011. Jak ukazuje tabulka 3, výše kapitálových potřeb banky Geniki byla odhadnuta na 281 milionů EUR a byla vypočítána na základě zátěžového testu, který provedla řecká centrální banka. |
| --- | --- |

(66)

Řecká krize státního dluhu měla velmi negativní dopad na výkonnost bankovního sektoru. Účast řeckých bank v programu zapojení soukromého sektoru vedla k rychlému zhoršování jejich kapitálové pozice. Jak dokládá tabulka 2, celkové náklady banky Geniki v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 292 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011. Jak ukazuje tabulka 3, výše kapitálových potřeb banky Geniki byla odhadnuta na 281 milionů EUR a byla vypočítána na základě zátěžového testu, který provedla řecká centrální banka.

| (67) | Ve snaze banku Geniki prodat se společnost Société Générale v červnu 2012 obrátila na všechny čtyři velké řecké banky. Jediným subjektem, který projevil o nabytí banky Geniki zájem, byla banka Piraeus. |
| --- | --- |

(67)

Ve snaze banku Geniki prodat se společnost Société Générale v červnu 2012 obrátila na všechny čtyři velké řecké banky. Jediným subjektem, který projevil o nabytí banky Geniki zájem, byla banka Piraeus.

| (68) | Jednání mezi společností Société Générale a bankou Piraeus ohledně prodeje banky Geniki vedla dne 19. října 2012 k uzavření oficiální dohody, že: i) společnost Société Générale prodá a banka Piraeus koupí 99,08% podíl, který společnost Société Générale vlastní v bance Geniki, a že ii) společnost Société Générale postoupí a převede a banka získá veškeré půjčky na kmenový kapitál banky Geniki, které společnost Société Générale uzavřela a které uzavře v budoucnu. Společnost Société Générale nakonec souhlasila se zálohovou platbou pro banku Geniki ve výši přibližně 290 milionů EUR a upsáním dluhopisu, který vydala banka Piraeus, a to s hodnotou ve výši přibližně 170 milionů EUR. Banka Piraeus poté banku Geniki získala za částku ve výši 1 milionu EUR. |
| --- | --- |

(68)

Jednání mezi společností Société Générale a bankou Piraeus ohledně prodeje banky Geniki vedla dne 19. října 2012 k uzavření oficiální dohody, že: i) společnost Société Générale prodá a banka Piraeus koupí 99,08% podíl, který společnost Société Générale vlastní v bance Geniki, a že ii) společnost Société Générale postoupí a převede a banka získá veškeré půjčky na kmenový kapitál banky Geniki, které společnost Société Générale uzavřela a které uzavře v budoucnu. Společnost Société Générale nakonec souhlasila se zálohovou platbou pro banku Geniki ve výši přibližně 290 milionů EUR a upsáním dluhopisu, který vydala banka Piraeus, a to s hodnotou ve výši přibližně 170 milionů EUR. Banka Piraeus poté banku Geniki získala za částku ve výši 1 milionu EUR.

| (69) | Dne 14. prosince 2012 banka Piraeus oznámila, že akvizice podílu společnosti Société Générale v bance Geniki byla dokončena. |
| --- | --- |

(69)

Dne 14. prosince 2012 banka Piraeus oznámila, že akvizice podílu společnosti Société Générale v bance Geniki byla dokončena.

2.2.3.   Nabytí činností tří kyperských bank v Řecku

| (70) | Bank of Cyprus byla založena v roce 1899, Cyprus Popular Bank v roce 1901 a Hellenic Bank v roce 1976. |
| --- | --- |

(70)

Bank of Cyprus byla založena v roce 1899, Cyprus Popular Bank v roce 1901 a Hellenic Bank v roce 1976.

| (71) | Po mimořádném zasedání Euroskupiny dne 15. března 2013 se Evropská unie, MMF a ECB dohodly na hlavních parametrech záchranného plánu pro Kypr. Helénská rada pro systémovou stabilitu (Hellenic Systemic Stability Board, dále jen „HSSB“) jednomyslně navrhla převedení řeckých aktiv a závazků poboček tří kyperských bank v Řecku na některou z řeckých bank. HSSB zejména uvedla, že „[...] (40) dohoda plně ochraňuje vkladatele řeckých poboček [tří kyperských bank], zabezpečuje řecký veřejný zájem a finanční stabilitu a nezatěžuje řecký veřejný dluh“. |
| --- | --- |

(71)

Po mimořádném zasedání Euroskupiny dne 15. března 2013 se Evropská unie, MMF a ECB dohodly na hlavních parametrech záchranného plánu pro Kypr. Helénská rada pro systémovou stabilitu (Hellenic Systemic Stability Board, dále jen „HSSB“) jednomyslně navrhla převedení řeckých aktiv a závazků poboček tří kyperských bank v Řecku na některou z řeckých bank. HSSB zejména uvedla, že „[...] (40) dohoda plně ochraňuje vkladatele řeckých poboček [tří kyperských bank], zabezpečuje řecký veřejný zájem a finanční stabilitu a nezatěžuje řecký veřejný dluh“.

| (72) | Řecká centrální banka byla pověřena, aby přezkoumala případný zájem řeckých bank, a v této souvislosti vyzvala k vyjádření zájmu. Fond HFSF mimoto souhlasil s pokrytím kapitálových potřeb (nabyvatele), které budou vyplývat z nabytí řeckých poboček tří kyperských bank. |
| --- | --- |

(72)

Řecká centrální banka byla pověřena, aby přezkoumala případný zájem řeckých bank, a v této souvislosti vyzvala k vyjádření zájmu. Fond HFSF mimoto souhlasil s pokrytím kapitálových potřeb (nabyvatele), které budou vyplývat z nabytí řeckých poboček tří kyperských bank.

| (73) | V tabulce 6 jsou shrnuta aktiva a závazky tří kyperských bank, jež byly nakonec převedeny na banku Piraeus (dále jen „převedené kyperské činnosti“).

  Tabulka 6


  Převedené činnosti tří kyperských bank | Převedené činnosti |
| --- | --- | --- |
| Aktiva | Veškeré řecké úvěry, včetně leasingu a faktoringu |
| Úvěry na financování lodí a jiné úvěry poskytnuté a spravované v Řecku a vykazované v kyperském úvěrovém portfoliu |
| Dlouhodobá aktiva (mimo odložené daňové pohledávky) |
| Závazky | Veškeré vklady tří kyperských bank přijaté v Řecku |
| Zdroj: | Specifikace „Vyčlenění a prodej řeckých aktiv kyperských bank“ (Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks) ze dne 10. dubna 2013. |

(73)

V tabulce 6 jsou shrnuta aktiva a závazky tří kyperských bank, jež byly nakonec převedeny na banku Piraeus (dále jen „převedené kyperské činnosti“).

Tabulka 6

Převedené činnosti tří kyperských bank

Převedené činnosti

Aktiva

Veškeré řecké úvěry, včetně leasingu a faktoringu

Úvěry na financování lodí a jiné úvěry poskytnuté a spravované v Řecku a vykazované v kyperském úvěrovém portfoliu

Dlouhodobá aktiva (mimo odložené daňové pohledávky)

Závazky

Veškeré vklady tří kyperských bank přijaté v Řecku

Zdroj:

Specifikace „Vyčlenění a prodej řeckých aktiv kyperských bank“ (Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks) ze dne 10. dubna 2013.

| (74) | Aktiva převedená na banku Piraeus činila přibližně 18,9 miliardy EUR a závazky přibližně 15 miliard EUR. Strany transakce se však dohodly na tom, že bude zohledněna výše ztrát, které se u kyperských bank předpokládaly ve zprávě společnosti PIMCO, a to podle nepříznivého scénáře (41). Podle zprávy společnosti PIMCO činila hodnota aktiv, která budou převedena na banku Piraeus, přibližně 16,5 miliardy EUR. Převedené závazky činily přibližně 14,5 miliardy EUR. |
| --- | --- |

(74)

Aktiva převedená na banku Piraeus činila přibližně 18,9 miliardy EUR a závazky přibližně 15 miliard EUR. Strany transakce se však dohodly na tom, že bude zohledněna výše ztrát, které se u kyperských bank předpokládaly ve zprávě společnosti PIMCO, a to podle nepříznivého scénáře (41). Podle zprávy společnosti PIMCO činila hodnota aktiv, která budou převedena na banku Piraeus, přibližně 16,5 miliardy EUR. Převedené závazky činily přibližně 14,5 miliardy EUR.

| (75) | Ve dnech 21. a 22. března 2013 předložily pouze tři banky, včetně banky Piraeus, nezávazné nabídky. |
| --- | --- |

(75)

Ve dnech 21. a 22. března 2013 předložily pouze tři banky, včetně banky Piraeus, nezávazné nabídky.

| (76) | Dne 22. března 2013 udělil fond HFSF souhlas s nabytím činností tří kyperských bank v Řecku bankou Piraeus. Celková částka, kterou banka Piraeus zaplatila za nabytí převedených kyperských činností, činila 524 milionů EUR. Konkrétně bylo dohodnuto, že banka Piraeus zaplatí za nabytí převedených činností Bank of Cyprus částku ve výši 237 milionů EUR, za nabytí převedených činností Cyprus Popular Bank částku ve výši 258 milionů EUR a za nabytí převedených činností Hellenic Bank částku ve výši 29 milionů EUR. |
| --- | --- |

(76)

Dne 22. března 2013 udělil fond HFSF souhlas s nabytím činností tří kyperských bank v Řecku bankou Piraeus. Celková částka, kterou banka Piraeus zaplatila za nabytí převedených kyperských činností, činila 524 milionů EUR. Konkrétně bylo dohodnuto, že banka Piraeus zaplatí za nabytí převedených činností Bank of Cyprus částku ve výši 237 milionů EUR, za nabytí převedených činností Cyprus Popular Bank částku ve výši 258 milionů EUR a za nabytí převedených činností Hellenic Bank částku ve výši 29 milionů EUR.

| (77) | V červnu 2013 vložil fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (42) do banky Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR za účelem uhrazení kupní ceny, kterou banka zaplatila. |
| --- | --- |

(77)

V červnu 2013 vložil fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (42) do banky Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR za účelem uhrazení kupní ceny, kterou banka zaplatila.

2.2.4.   Nabytí banky MBG

| (78) | Banka MBG byla založena v roce 2000. K 31. prosinci 2012 provozovala banka MBG 119 poboček a zaměstnávala 1 174 osob (43). |
| --- | --- |

(78)

Banka MBG byla založena v roce 2000. K 31. prosinci 2012 provozovala banka MBG 119 poboček a zaměstnávala 1 174 osob (43).

| (79) | Dne 22. dubna 2013 podepsala banka Piraeus s bankou BCP konečnou smlouvu týkající se nabytí celého základního kapitálu banky MBG a podílu banky BCP na chystaném navýšení kapitálu banky Piraeus. |
| --- | --- |

(79)

Dne 22. dubna 2013 podepsala banka Piraeus s bankou BCP konečnou smlouvu týkající se nabytí celého základního kapitálu banky MBG a podílu banky BCP na chystaném navýšení kapitálu banky Piraeus.

| (80) | Podle smlouvy přispěje banka BCP k rekapitalizaci banky MBG podle předpisů částkou ve výši 400 milionů EUR (z toho již banka BCP poskytla v prosinci 2012 částku ve výši 139 milionů EUR), a to přeměnou podřízených a prioritních úvěrů, které banka BCP poskytla bance MBG, na vlastní kapitál. Veškeré finanční prostředky, které banka BCP poskytla bance MBG v minulosti, splatí banka MBG ve dvou tranších: částka ve výši 650 milionů EUR bude uhrazena ke dni uzavření transakce a částka ve výši přibližně 250 milionů EUR bude zaplacena do šesti měsíců od jejího uzavření. Banka BCP přispěje na rekapitalizaci banky Piraeus částkou ve výši 400 milionů EUR, a to prostřednictvím soukromého umísťování s vyloučením předkupních práv. Banka Piraeus poté získá plně rekapitalizovanou banku MBG za částku ve výši 1 milionu EUR. |
| --- | --- |

(80)

Podle smlouvy přispěje banka BCP k rekapitalizaci banky MBG podle předpisů částkou ve výši 400 milionů EUR (z toho již banka BCP poskytla v prosinci 2012 částku ve výši 139 milionů EUR), a to přeměnou podřízených a prioritních úvěrů, které banka BCP poskytla bance MBG, na vlastní kapitál. Veškeré finanční prostředky, které banka BCP poskytla bance MBG v minulosti, splatí banka MBG ve dvou tranších: částka ve výši 650 milionů EUR bude uhrazena ke dni uzavření transakce a částka ve výši přibližně 250 milionů EUR bude zaplacena do šesti měsíců od jejího uzavření. Banka BCP přispěje na rekapitalizaci banky Piraeus částkou ve výši 400 milionů EUR, a to prostřednictvím soukromého umísťování s vyloučením předkupních práv. Banka Piraeus poté získá plně rekapitalizovanou banku MBG za částku ve výši 1 milionu EUR.

| (81) | Dne 19. června 2013 oznámila banka Piraeus dokončení akvizice banky MBG. |
| --- | --- |

(81)

Dne 19. června 2013 oznámila banka Piraeus dokončení akvizice banky MBG.

2.2.5.   Přehled společných účinků akvizic

| (82) | Tabulka 7 podává přehled o dopadu postupných akvizic na velikost a podobu banky Piraeus v Řecku (žádný z nabytých subjektů nezahrnoval zahraniční aktiva s výjimkou převedených činností banky ATE, jež zahrnovaly malý objem aktiv v Rumunsku). V důsledku těchto akvizic má nyní banka Piraeus nejvyšší podíl na řeckém trhu vkladů a úvěrů.

  Tabulka 7


  Dopad postupných akvizic na velikost banky Piraeus v Řecku












  31.12.2012
  Pouze Řecko | Banka Piraeus samostatně | ATE | Geniki | Kyperské banky | MBG | NOVÁ SKUPINA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hrubé úvěry | 27 727 | 12 200 | 3 308 | 24 194 | 4 710 | 72 138 |
| část nové skupiny | 38 % | 17 % | 5 % | 34 % | 7 % | 100 % |
| Čisté úvěry | 24 811 | 11 527 | 1 909 | 19 481 | 4 236 | 61 964 |
| část nové skupiny | 40 % | 19 % | 3 % | 31 % | 7 % | 100 % |
| Vklady | 15 412 | 14 986 | 2 014 | 14 427 | 2 912 | 49 752 |
| část nové skupiny | 31 % | 30 % | 4 % | 29 % | 6 % | 100 % |
| Zaměstnanci | 5 926 | 5 019 | 1 420 | 5 268 | 1 186 | 18 819 |
| část nové skupiny | 31 % | 27 % | 8 % | 28 % | 6 % | 100 % |
| Pobočky | 325 | 460 | 104 | 307 | 120 | 1 316 |
| část nové skupiny | 25 % | 35 % | 8 % | 23 % | 9 % | 100 % |
| Zdroj: | údaje, které poskytla banka Piraeus Bank dne 10. června 2014. |

(82)

Tabulka 7 podává přehled o dopadu postupných akvizic na velikost a podobu banky Piraeus v Řecku (žádný z nabytých subjektů nezahrnoval zahraniční aktiva s výjimkou převedených činností banky ATE, jež zahrnovaly malý objem aktiv v Rumunsku). V důsledku těchto akvizic má nyní banka Piraeus nejvyšší podíl na řeckém trhu vkladů a úvěrů.

Tabulka 7

Dopad postupných akvizic na velikost banky Piraeus v Řecku

31.12.2012

Pouze Řecko

Banka Piraeus samostatně

ATE

Geniki

Kyperské banky

MBG

NOVÁ SKUPINA

Hrubé úvěry

27 727

12 200

3 308

24 194

4 710

72 138

část nové skupiny

38 %

17 %

5 %

34 %

7 %

100 %

Čisté úvěry

24 811

11 527

1 909

19 481

4 236

61 964

část nové skupiny

40 %

19 %

3 %

31 %

7 %

100 %

Vklady

15 412

14 986

2 014

14 427

2 912

49 752

část nové skupiny

31 %

30 %

4 %

29 %

6 %

100 %

Zaměstnanci

5 926

5 019

1 420

5 268

1 186

18 819

část nové skupiny

31 %

27 %

8 %

28 %

6 %

100 %

Pobočky

325

460

104

307

120

1 316

část nové skupiny

25 %

35 %

8 %

23 %

9 %

100 %

Zdroj:

údaje, které poskytla banka Piraeus Bank dne 10. června 2014.

2.3.   OPATŘENÍ PODPORY

2.3.1.   Opatření podpory, která byla provedena ve prospěch banky Piraeus v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)

| (83) | V rámci režimu podpory řeckých bank, rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů obdržela banka několik forem podpory. |
| --- | --- |

(83)

V rámci režimu podpory řeckých bank, rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů obdržela banka několik forem podpory.

2.3.1.1.   Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)

| (84) | Banka měla a má i nadále prospěch z podpory v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů. Na tuto podporu se bude v tomto rozhodnutí odkazovat jako na „opatření L1“. V roce 2010 vydala banka dluhopisy se státní zárukou v celkové hodnotě 9,9 miliardy EUR. Řecko půjčilo bance rovněž státní dluhopisy v hodnotě 1 289 milionů EUR. Na konci března 2014 činila nesplacená částka státních dluhopisů 1 024 milionů EUR (44). |
| --- | --- |

(84)

Banka měla a má i nadále prospěch z podpory v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů. Na tuto podporu se bude v tomto rozhodnutí odkazovat jako na „opatření L1“. V roce 2010 vydala banka dluhopisy se státní zárukou v celkové hodnotě 9,9 miliardy EUR. Řecko půjčilo bance rovněž státní dluhopisy v hodnotě 1 289 milionů EUR. Na konci března 2014 činila nesplacená částka státních dluhopisů 1 024 milionů EUR (44).

| (85) | V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány předložily Komisi dne 25. června 2014, požádaly řecké orgány o povolení dalšího poskytování záruk a půjček státních dluhopisů bance Piraeus v rámci režimu podpory řeckých bank v období restrukturalizace, pokud vyvstane potřeba podpory likvidity, ačkoli se neočekává, že k tomu dojde. |
| --- | --- |

(85)

V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány předložily Komisi dne 25. června 2014, požádaly řecké orgány o povolení dalšího poskytování záruk a půjček státních dluhopisů bance Piraeus v rámci režimu podpory řeckých bank v období restrukturalizace, pokud vyvstane potřeba podpory likvidity, ačkoli se neočekává, že k tomu dojde.

2.3.1.2.   Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)

| (86) | V květnu 2009 a prosinci 2011 obdržela banka od Řecka v rámci rekapitalizačního opatření na základě režimu podpory řeckých bank kapitálové injekce ve výši 370 milionů EUR resp. 380 milionů EUR, tj. v celkové výši 750 milionů EUR (opatření A), což odpovídá přibližně 2,1 % rizikově vážených aktiv (45) banky v té době. |
| --- | --- |

(86)

V květnu 2009 a prosinci 2011 obdržela banka od Řecka v rámci rekapitalizačního opatření na základě režimu podpory řeckých bank kapitálové injekce ve výši 370 milionů EUR resp. 380 milionů EUR, tj. v celkové výši 750 milionů EUR (opatření A), což odpovídá přibližně 2,1 % rizikově vážených aktiv (45) banky v té době.

| (87) | Rekapitalizace měla podobu preferenčních akcií, které upsalo Řecko, a to s 10 % kupónem a pětiletou splatností. |
| --- | --- |

(87)

Rekapitalizace měla podobu preferenčních akcií, které upsalo Řecko, a to s 10 % kupónem a pětiletou splatností.

| (88) | Banka splatila preferenční akcie dne 22. května 2014, jak je popsáno v 52. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(88)

Banka splatila preferenční akcie dne 22. května 2014, jak je popsáno v 52. bodě odůvodnění.

2.3.2.   Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)

| (89) | Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje mimořádné opatření, jež solventní finanční instituci, která čelí dočasným problémům s likviditou, umožňuje získat od Eurosystému financování, přičemž tato operace není součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou finanční instituce hradí za nouzovou pomoc v oblasti likvidity, je o [...] bazických bodů (dále jen „b.b.“) vyšší než úroková sazba, kterou hradí za běžné refinancování poskytnuté centrální bankou. |
| --- | --- |

(89)

Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje mimořádné opatření, jež solventní finanční instituci, která čelí dočasným problémům s likviditou, umožňuje získat od Eurosystému financování, přičemž tato operace není součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou finanční instituce hradí za nouzovou pomoc v oblasti likvidity, je o [...] bazických bodů (dále jen „b.b.“) vyšší než úroková sazba, kterou hradí za běžné refinancování poskytnuté centrální bankou.

| (90) | Za program nouzové pomoci v oblasti likvidity odpovídá řecká centrální banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika spojená s poskytováním této pomoci nese řecká centrální banka (46). Řecko poskytlo řecké centrální bance státní záruku, která se vztahuje na celou částku nouzové pomoci v oblasti likvidity, kterou řecká centrální banka poskytne. Přijetí § 50 odst. 7 zákona č. 3943/2011, kterým se mění § 65 odst. 1 zákona č. 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout řecké centrální bance jménem státu záruky za účelem zajištění pohledávek řecké centrální banky za úvěrovými institucemi. Banky, které využívají nouzovou pomoc v oblasti likvidity, musí státu hradit za záruku poplatek ve výši [...] b.b. |
| --- | --- |

(90)

Za program nouzové pomoci v oblasti likvidity odpovídá řecká centrální banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika spojená s poskytováním této pomoci nese řecká centrální banka (46). Řecko poskytlo řecké centrální bance státní záruku, která se vztahuje na celou částku nouzové pomoci v oblasti likvidity, kterou řecká centrální banka poskytne. Přijetí § 50 odst. 7 zákona č. 3943/2011, kterým se mění § 65 odst. 1 zákona č. 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout řecké centrální bance jménem státu záruky za účelem zajištění pohledávek řecké centrální banky za úvěrovými institucemi. Banky, které využívají nouzovou pomoc v oblasti likvidity, musí státu hradit za záruku poplatek ve výši [...] b.b.

| (91) | K 31. prosinci 2011 využívala banka Piraeus nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou ve výši 11,64 miliardy EUR a k 31. prosinci 2012 pak ve výši 31,4 miliardy EUR (47). Po prudkém poklesu v roce 2013 využívala banka na konci tohoto roku nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou pouze ve výši 750 milionů EUR. |
| --- | --- |

(91)

K 31. prosinci 2011 využívala banka Piraeus nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou ve výši 11,64 miliardy EUR a k 31. prosinci 2012 pak ve výši 31,4 miliardy EUR (47). Po prudkém poklesu v roce 2013 využívala banka na konci tohoto roku nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou pouze ve výši 750 milionů EUR.

2.3.3.   Opatření podpory provedená ve prospěch banky Piraeus prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)

| (92) | Od roku 2012 měla banka prospěch z několika opatření kapitálové podpory, která provedl fond HFSF. Přehled těchto opatření podpory je uveden v tabulce 8.

  Tabulka 8


  Opatření podpory, která byla ve prospěch banky Piraeus provedena prostřednictvím fondu HFSF | První překlenovací restrukturalizace – květen 2012
  (v mil. EUR) | Druhá překlenovací restrukturalizace – prosinec 2012
  (v mil. EUR) | Písemný závazek – prosinec 2012
  (v mil. EUR) | Účast na rekapitalizaci v květnu 2013
  (v mil. EUR) (48) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Opatření | B1 | B2 | B3 | B4 |
| Částka
  (v mil. EUR) | 4 700 | 1 553 | 1 082 | 5 891 |

(92)

Od roku 2012 měla banka prospěch z několika opatření kapitálové podpory, která provedl fond HFSF. Přehled těchto opatření podpory je uveden v tabulce 8.

Tabulka 8

Opatření podpory, která byla ve prospěch banky Piraeus provedena prostřednictvím fondu HFSF

První překlenovací restrukturalizace – květen 2012

(v mil. EUR)

Druhá překlenovací restrukturalizace – prosinec 2012

(v mil. EUR)

Písemný závazek – prosinec 2012

(v mil. EUR)

Účast na rekapitalizaci v květnu 2013

(v mil. EUR) (48)

Opatření

B1

B2

B3

B4

Částka

(v mil. EUR)

4 700

1 553

1 082

5 891

2.3.3.1.   První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)

| (93) | Podrobný popis první překlenovací rekapitalizace v květnu 2012 (opatření B1) je uveden ve 14. až 33. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Souvislosti a hlavní prvky tohoto opatření jsou uvedeny v tomto oddíle. |
| --- | --- |

(93)

Podrobný popis první překlenovací rekapitalizace v květnu 2012 (opatření B1) je uveden ve 14. až 33. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Souvislosti a hlavní prvky tohoto opatření jsou uvedeny v tomto oddíle.

| (94) | Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na plánovaném navýšení kapitálu banky s částkou ve výši 5 miliard EUR. |
| --- | --- |

(94)

Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na plánovaném navýšení kapitálu banky s částkou ve výši 5 miliard EUR.

| (95) | V rámci opatření B1 převedl fond HFSF v květnu 2012 na banku dluhopisy EFSF v hodnotě 4,7 miliardy EUR v souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci obsaženými v zákoně č. 3864/2010 o zřízení fondu HFSF (dále jen „zákon o fondu HFSF“). V 53. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise uvedla, že „překlenovací rekapitalizace dokončená dne 28. května 2012 představuje splnění povinnosti přijaté v písemném závazku, a představuje tak pokračování stejné podpory“. Částky uvedené v písemném závazku i částky poskytnuté v rámci první překlenovací rekapitalizace byly řeckou centrální bankou vypočítány tak, aby bylo zajištěno, že banka Piraeus dosáhne k 31. prosinci 2011, tj. datu zpětného zaúčtování překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 pokrylo pouze část celkových kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012. Předpokládalo se, že banka získá kapitál navýšením kapitálu v budoucnu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování ECB do doby, než dojde k navýšení kapitálu. |
| --- | --- |

(95)

V rámci opatření B1 převedl fond HFSF v květnu 2012 na banku dluhopisy EFSF v hodnotě 4,7 miliardy EUR v souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci obsaženými v zákoně č. 3864/2010 o zřízení fondu HFSF (dále jen „zákon o fondu HFSF“). V 53. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise uvedla, že „překlenovací rekapitalizace dokončená dne 28. května 2012 představuje splnění povinnosti přijaté v písemném závazku, a představuje tak pokračování stejné podpory“. Částky uvedené v písemném závazku i částky poskytnuté v rámci první překlenovací rekapitalizace byly řeckou centrální bankou vypočítány tak, aby bylo zajištěno, že banka Piraeus dosáhne k 31. prosinci 2011, tj. datu zpětného zaúčtování překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 pokrylo pouze část celkových kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012. Předpokládalo se, že banka získá kapitál navýšením kapitálu v budoucnu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování ECB do doby, než dojde k navýšení kapitálu.

| (96) | Pro období ode dne první překlenovací rekapitalizace do dne přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje stanovila dohoda, která byla před úpisem uzavřena mezi bankou a fondem HFSF, že banka musí hradit fondu HFSF roční poplatek z nominální hodnoty směnek EFSF ve výši 1 % a že se výplaty kupónů a vzniklých úroků ze směnek EFSF za toto období budou započítávat jako dodatečný kapitálový příspěvek fondu HFSF poskytnutý bance (49). |
| --- | --- |

(96)

Pro období ode dne první překlenovací rekapitalizace do dne přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje stanovila dohoda, která byla před úpisem uzavřena mezi bankou a fondem HFSF, že banka musí hradit fondu HFSF roční poplatek z nominální hodnoty směnek EFSF ve výši 1 % a že se výplaty kupónů a vzniklých úroků ze směnek EFSF za toto období budou započítávat jako dodatečný kapitálový příspěvek fondu HFSF poskytnutý bance (49).

2.3.3.2.   Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)

| (97) | Na podzim 2012 vykázala banka další ztráty. Její kapitál se proto opět snížil pod minimální kapitálové požadavky, které se vyžadovaly, aby byla i nadále způsobilá pro refinancování poskytované ECB. |
| --- | --- |

(97)

Na podzim 2012 vykázala banka další ztráty. Její kapitál se proto opět snížil pod minimální kapitálové požadavky, které se vyžadovaly, aby byla i nadále způsobilá pro refinancování poskytované ECB.

| (98) | V důsledku toho byla nezbytná druhá překlenovací rekapitalizace. Dne 20. prosince 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 553 milionů EUR (opatření B2), a to opět převedením dluhopisů EFSF na banku. |
| --- | --- |

(98)

V důsledku toho byla nezbytná druhá překlenovací rekapitalizace. Dne 20. prosince 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 553 milionů EUR (opatření B2), a to opět převedením dluhopisů EFSF na banku.

2.3.3.3.   Písemný závazek ze dne 20. prosince 2012 (opatření B3)

| (99) | Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 20. prosince 2012 bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou až do výše 1 082 milionů EUR (opatření B3). |
| --- | --- |

(99)

Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 20. prosince 2012 bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou až do výše 1 082 milionů EUR (opatření B3).

| (100) | Dvě překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a dodatečná částka přislíbená v prosinci 2012 (opatření B3) znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012 (7 335 milionů EUR (50)). |
| --- | --- |

(100)

Dvě překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a dodatečná částka přislíbená v prosinci 2012 (opatření B3) znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012 (7 335 milionů EUR (50)).

2.3.3.4.   Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4) a částečném splacení opatření B1 a B2

| (101) | Dne 23. dubna 2013 schválila valná hromada akcionářů banky navýšení základního kapitálu o 8 429 milionů EUR (51). Tato částka byla vypočítána jako součet:






  (i) | částky ve výši 7 335 milionů EUR k pokrytí kapitálových potřeb, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012; z této částky upsal fond HFSF částku ve výši 5 891 milionů EUR (opatření B4) a soukromí investoři upsali částku ve výši 1 444 milionů EUR; |
| --- | --- | --- |

(101)

Dne 23. dubna 2013 schválila valná hromada akcionářů banky navýšení základního kapitálu o 8 429 milionů EUR (51). Tato částka byla vypočítána jako součet:

(i)

částky ve výši 7 335 milionů EUR k pokrytí kapitálových potřeb, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012; z této částky upsal fond HFSF částku ve výši 5 891 milionů EUR (opatření B4) a soukromí investoři upsali částku ve výši 1 444 milionů EUR;

| (ii) | částky ve výši 570 milionů EUR, kterou fond HFSF vložil za účelem splnění regulativních kapitálových požadavků, jež vznikly v souvislosti s převzatou činností banky ATE, jak bylo přislíbeno v červenci 2012; toto opatření posoudila Komise v rozhodnutí o likvidaci banky ATE, v němž konstatovala, že se nejedná o podporu poskytnutou bance Piraeus; |
| --- | --- |

(ii)

částky ve výši 570 milionů EUR, kterou fond HFSF vložil za účelem splnění regulativních kapitálových požadavků, jež vznikly v souvislosti s převzatou činností banky ATE, jak bylo přislíbeno v červenci 2012; toto opatření posoudila Komise v rozhodnutí o likvidaci banky ATE, v němž konstatovala, že se nejedná o podporu poskytnutou bance Piraeus;

| (iii) | částky ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF vložil k uspokojení kapitálových potřeb, jež vznikly v souvislosti s uhrazením kupní ceny činností tří kyperských bank v Řecku; tato část navýšení kapitálu představuje opatření C (52). |
| --- | --- |

(iii)

částky ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF vložil k uspokojení kapitálových potřeb, jež vznikly v souvislosti s uhrazením kupní ceny činností tří kyperských bank v Řecku; tato část navýšení kapitálu představuje opatření C (52).

| (102) | Cena nových akcií byla stanovena na 1,70 EUR za akcii, což odpovídá 50 % burzovního kurzu za 50 dnů předcházejících jejímu stanovení, váženému podle příslušných objemů obchodů. |
| --- | --- |

(102)

Cena nových akcií byla stanovena na 1,70 EUR za akcii, což odpovídá 50 % burzovního kurzu za 50 dnů předcházejících jejímu stanovení, váženému podle příslušných objemů obchodů.

| (103) | Dne 3. června 2013 oznámila správní rada banky emisi 3 888 268 914 nových akcií s nominální hodnotou 0,30 EUR za cenu ve výši 1,70 EUR za akcii (53). Dne 28. června 2013 banka oznámila (54), že správní rada potvrdila výplatu celkového navýšení základního kapitálu v plné výši, a to s celkovou částkou ve výši 8 429 milionů EUR, včetně prémií. |
| --- | --- |

(103)

Dne 3. června 2013 oznámila správní rada banky emisi 3 888 268 914 nových akcií s nominální hodnotou 0,30 EUR za cenu ve výši 1,70 EUR za akcii (53). Dne 28. června 2013 banka oznámila (54), že správní rada potvrdila výplatu celkového navýšení základního kapitálu v plné výši, a to s celkovou částkou ve výši 8 429 milionů EUR, včetně prémií.

| (104) | Celková účast soukromého sektoru na navýšení základního kapitálu banky činila 1 444 milionů EUR (55). Tato částka zahrnuje účast banky BCP, jak je popsáno v 80. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(104)

Celková účast soukromého sektoru na navýšení základního kapitálu banky činila 1 444 milionů EUR (55). Tato částka zahrnuje účast banky BCP, jak je popsáno v 80. bodě odůvodnění.

| (105) | Účast fondu HFSF na navýšení základního kapitálu banky proto činila 6 985 milionů EUR. |
| --- | --- |

(105)

Účast fondu HFSF na navýšení základního kapitálu banky proto činila 6 985 milionů EUR.

| (106) | Po rekapitalizaci na jaře 2013 se fond HFSF stal významným akcionářem banky s podílem ve výši 81 % (56). Fond HFSF vydal opční listy a poskytl soukromým investorům jeden opční list na každou upsanou akcii, a to bezúplatně (57). Každý opční list zahrnuje právo na nákup 4,48 akcií fondu HFSF, a to ve stanovených intervalech a za realizační ceny. Toto právo mohlo být poprvé uplatněno dne 2. ledna 2014 a poté je možno opční listy uplatnit co šest měsíců až do dne 2. ledna 2018. Realizační cena se rovná upisovací ceně ve výši 1,70 EUR navýšené o roční úrokovou sazbu (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně) (58). |
| --- | --- |

(106)

Po rekapitalizaci na jaře 2013 se fond HFSF stal významným akcionářem banky s podílem ve výši 81 % (56). Fond HFSF vydal opční listy a poskytl soukromým investorům jeden opční list na každou upsanou akcii, a to bezúplatně (57). Každý opční list zahrnuje právo na nákup 4,48 akcií fondu HFSF, a to ve stanovených intervalech a za realizační ceny. Toto právo mohlo být poprvé uplatněno dne 2. ledna 2014 a poté je možno opční listy uplatnit co šest měsíců až do dne 2. ledna 2018. Realizační cena se rovná upisovací ceně ve výši 1,70 EUR navýšené o roční úrokovou sazbu (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně) (58).

| (107) | Zákon o fondu HFSF, který byl v roce 2014 pozměněn, stanoví, že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační ceny opčních listů. Každá takováto úprava se mimoto musí uskutečnit následně a pouze do výše realizovaných výnosů z prodeje předkupních práv fondu HFSF. V případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv není úprava možná. |
| --- | --- |

(107)

Zákon o fondu HFSF, který byl v roce 2014 pozměněn, stanoví, že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační ceny opčních listů. Každá takováto úprava se mimoto musí uskutečnit následně a pouze do výše realizovaných výnosů z prodeje předkupních práv fondu HFSF. V případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv není úprava možná.

2.3.4.   Opatření podpory ve prospěch nabytých podniků (opatření C)

2.3.4.1.   Opatření podpory ve prospěch banky ATE

| (108) | Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, v době rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE již měla banka ATE prospěch z opatření podpory. |
| --- | --- |

(108)

Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, v době rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE již měla banka ATE prospěch z opatření podpory.

| (109) | V prosinci 2011 vložil řecký stát do banky ATE částku ve výši 290 milionů EUR. |
| --- | --- |

(109)

V prosinci 2011 vložil řecký stát do banky ATE částku ve výši 290 milionů EUR.

| (110) | Usnesení ze dne 27. července 2012 (popsané v 62. a 63. bodě odůvodnění) zahrnovalo rovněž další státní podporu. K odstranění nedostatku finančních prostředků poskytl fond HFSF bance Piraeus dluhopisy EFSF v hodnotě 7 471 milionů EUR. Fond HFSF se rovněž zavázal rekapitalizovat banku Piraeus s částkou ve výši 570 milionů EUR. |
| --- | --- |

(110)

Usnesení ze dne 27. července 2012 (popsané v 62. a 63. bodě odůvodnění) zahrnovalo rovněž další státní podporu. K odstranění nedostatku finančních prostředků poskytl fond HFSF bance Piraeus dluhopisy EFSF v hodnotě 7 471 milionů EUR. Fond HFSF se rovněž zavázal rekapitalizovat banku Piraeus s částkou ve výši 570 milionů EUR.

| (111) | Celkově činí podpora související s koupí a převzetím 8 041 milionů EUR. |
| --- | --- |

(111)

Celkově činí podpora související s koupí a převzetím 8 041 milionů EUR.

2.3.4.2.   Opatření podpory pro činnosti tří kyperských bank v Řecku (opatření C)

| (112) | Jak již bylo uvedeno v 77. a 101. bodě odůvodnění, v době nabytí činností tří kyperských bank v Řecku přijal fond HFSF závazek, že poskytne bance Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR (opatření C). Tento závazek byl splněn v červnu 2013 (59). |
| --- | --- |

(112)

Jak již bylo uvedeno v 77. a 101. bodě odůvodnění, v době nabytí činností tří kyperských bank v Řecku přijal fond HFSF závazek, že poskytne bance Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR (opatření C). Tento závazek byl splněn v červnu 2013 (59).

2.4.   PLÁN RESTRUKTURALIZACE

2.4.1.   Domácí operace

| (113) | Na základě plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku. |
| --- | --- |

(113)

Na základě plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku.

| (114) | Těžištěm je obnovení ziskovosti a životaschopnosti bankovních činností v Řecku. Za tímto účelem zahrnuje plán restrukturalizace řadu opatření, která mají zlepšit provozní efektivitu banky a čisté úrokové rozpětí, a rovněž opatření zlepšující její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy. |
| --- | --- |

(114)

Těžištěm je obnovení ziskovosti a životaschopnosti bankovních činností v Řecku. Za tímto účelem zahrnuje plán restrukturalizace řadu opatření, která mají zlepšit provozní efektivitu banky a čisté úrokové rozpětí, a rovněž opatření zlepšující její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.

| (115) | Co se týká provozní efektivity, banka již zahájila rozsáhlý program racionalizace. |
| --- | --- |

(115)

Co se týká provozní efektivity, banka již zahájila rozsáhlý program racionalizace.

| (116) | V období od 31. prosince 2011 do 31. prosince 2013 omezila banka svou fyzickou přítomnost v Řecku celkem o 322 poboček s přihlédnutím k restrukturalizaci nabytých subjektů po akvizici. V roce 2014 udržela banka toto tempo a v prvním pololetí již uzavřela [...] poboček.

  Tabulka 9


  Restrukturalizace sítě řeckých poboček od roku 2010 do 1. pololetí roku 2014










  Období | 2011 | 2012 | 2013 | 1. pololetí 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový počet poboček na začátku období nebo ke dni akvizice | 360 | 918 | 1 316 | 1 037 |
| Z toho banka Piraeus | (...) | (...) | (...) | (...) |
| ATE | (...) | (...) |
| Geniki | (...) | (...) |
| Kyperské pobočky | (...) | (...) | (...) |
| MBG | (...) | (...) | (...) |
| Celkem na konci období | 346 | 889 | 1 037 | 899 |
| Celkový počet uzavřených poboček během období | 14 | 29 | 279 | 138 |
| Zdroj: | plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 40 a 125, výroční zprávy za rok 2011 a 2012. |

(116)

V období od 31. prosince 2011 do 31. prosince 2013 omezila banka svou fyzickou přítomnost v Řecku celkem o 322 poboček s přihlédnutím k restrukturalizaci nabytých subjektů po akvizici. V roce 2014 udržela banka toto tempo a v prvním pololetí již uzavřela [...] poboček.

Tabulka 9

Restrukturalizace sítě řeckých poboček od roku 2010 do 1. pololetí roku 2014

Období

2011

2012

2013

1. pololetí 2014

Celkový počet poboček na začátku období nebo ke dni akvizice

360

918

1 316

1 037

Z toho banka Piraeus

(...)

(...)

(...)

(...)

ATE

(...)

(...)

Geniki

(...)

(...)

Kyperské pobočky

(...)

(...)

(...)

MBG

(...)

(...)

(...)

Celkem na konci období

346

889

1 037

899

Celkový počet uzavřených poboček během období

14

29

279

138

Zdroj:

plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 40 a 125, výroční zprávy za rok 2011 a 2012.

| (117) | V období 2011–2013 snížila banka rovněž celkový počet pracovníků v oblasti bankovních i nebankovních činností v Řecku o 2 519 zaměstnanců. Konkrétně lze 2 114 odchodů přičíst programu dobrovolného ukončení pracovního poměru, který banka zavedla.

  Tabulka 10


  Snížení počtu pracovníků v Řecku v období 2010–2013









  Období | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový počet pracovníků na začátku období nebo ke dni akvizice | 6 370 | 12 616 | 18 628 |
| Z toho banka Piraeus | (...) | (...) | (...) |
| ATE | (...) | (...) |
| Geniki | (...) | (...) |
| Kyperské pobočky | (...) | (...) | (...) |
| MBG | (...) | (...) | (...) |
| Celkem na konci období | 6 172 | 12 365 | 16 558 |
| Snížení počtu zaměstnanců | 198 | 251 | 2 070 |
| Zdroj: | plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 40 a 125, výroční zprávy za rok 2011 a 2012. |

(117)

V období 2011–2013 snížila banka rovněž celkový počet pracovníků v oblasti bankovních i nebankovních činností v Řecku o 2 519 zaměstnanců. Konkrétně lze 2 114 odchodů přičíst programu dobrovolného ukončení pracovního poměru, který banka zavedla.

Tabulka 10

Snížení počtu pracovníků v Řecku v období 2010–2013

Období

2011

2012

2013

Celkový počet pracovníků na začátku období nebo ke dni akvizice

6 370

12 616

18 628

Z toho banka Piraeus

(...)

(...)

(...)

ATE

(...)

(...)

Geniki

(...)

(...)

Kyperské pobočky

(...)

(...)

(...)

MBG

(...)

(...)

(...)

Celkem na konci období

6 172

12 365

16 558

Snížení počtu zaměstnanců

198

251

2 070

Zdroj:

plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 40 a 125, výroční zprávy za rok 2011 a 2012.

| (118) | V období od prosince 2013 do konce roku 2017 zamýšlí banka dále snížit jak počet pracovníků v Řecku (z 16 558 na [...] zaměstnanců), tak i velikost své sítě (z 1 037 na [...] poboček) (60). [...] |
| --- | --- |

(118)

V období od prosince 2013 do konce roku 2017 zamýšlí banka dále snížit jak počet pracovníků v Řecku (z 16 558 na [...] zaměstnanců), tak i velikost své sítě (z 1 037 na [...] poboček) (60). [...]

| (119) | Vyšší efektivnost z hlediska poboček a pracovníků pomůže snížit celkové náklady banky na činnosti v Řecku o [...] % z částky ve výši 1 394 milionů EUR na formálním základě v roce 2013 na [...] milionů EUR (61) v roce 2017 (62). V důsledku toho by měl předpokládaný poměr nákladů k výnosům u činností v Řecku na konci období restrukturalizace klesnout pod [...] %. |
| --- | --- |

(119)

Vyšší efektivnost z hlediska poboček a pracovníků pomůže snížit celkové náklady banky na činnosti v Řecku o [...] % z částky ve výši 1 394 milionů EUR na formálním základě v roce 2013 na [...] milionů EUR (61) v roce 2017 (62). V důsledku toho by měl předpokládaný poměr nákladů k výnosům u činností v Řecku na konci období restrukturalizace klesnout pod [...] %.

| (120) | Plán restrukturalizace rovněž popisuje, jak banka sníží své náklady na financování, což představuje hlavní prvek obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že v důsledku stabilnějšího prostředí, a zejména očekávané stabilizace a oživení řeckého hospodářství, které má od roku 2014 opět růst, bude moci u vkladů platit nižší úrokové sazby. Očekává se, že se rozpětí u vkladů v Řecku sníží (63). Tohoto snížení rozpětí bude dosaženo zejména hrazením mnohem nižších úrokových sazeb u termínovaných vkladů. Stejně tak se sníží závislost banky na nouzové pomoci v oblasti likvidity a širším financování poskytovaném Eurosystémem z více než 45 % jejích celkových aktiv v roce 2012 na méně než [...] % v roce 2017 (64). |
| --- | --- |

(120)

Plán restrukturalizace rovněž popisuje, jak banka sníží své náklady na financování, což představuje hlavní prvek obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že v důsledku stabilnějšího prostředí, a zejména očekávané stabilizace a oživení řeckého hospodářství, které má od roku 2014 opět růst, bude moci u vkladů platit nižší úrokové sazby. Očekává se, že se rozpětí u vkladů v Řecku sníží (63). Tohoto snížení rozpětí bude dosaženo zejména hrazením mnohem nižších úrokových sazeb u termínovaných vkladů. Stejně tak se sníží závislost banky na nouzové pomoci v oblasti likvidity a širším financování poskytovaném Eurosystémem z více než 45 % jejích celkových aktiv v roce 2012 na méně než [...] % v roce 2017 (64).

| (121) | V plánu restrukturalizace se předpokládá, že banka posílí rovněž svou rozvahu. Její poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku se v roce 2017 sníží na [...] % (ze 114 % v roce 2013 (65)), zatímco kapitálová přiměřenost se dále zlepší. |
| --- | --- |

(121)

V plánu restrukturalizace se předpokládá, že banka posílí rovněž svou rozvahu. Její poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku se v roce 2017 sníží na [...] % (ze 114 % v roce 2013 (65)), zatímco kapitálová přiměřenost se dále zlepší.

| (122) | Další prioritou banky je řízení nesplácených půjček. Banka zlepší své úvěrové procesy, a to z hlediska vzniku úvěrů (lepší zajištění kolaterálem a nižší limity) i řízení nesplácených půjček. Míra nesplácených půjček dosáhne v [...] téměř [...] % a poté se začne snižovat s očekávanou mírou ve výši přibližně [...] % na konci období restrukturalizace (66). Náklady rizika (snížení hodnoty úvěrů) se sníží z téměř 2 miliard EUR v roce 2013 na méně než [...] milionů EUR v roce 2018 (67). |
| --- | --- |

(122)

Další prioritou banky je řízení nesplácených půjček. Banka zlepší své úvěrové procesy, a to z hlediska vzniku úvěrů (lepší zajištění kolaterálem a nižší limity) i řízení nesplácených půjček. Míra nesplácených půjček dosáhne v [...] téměř [...] % a poté se začne snižovat s očekávanou mírou ve výši přibližně [...] % na konci období restrukturalizace (66). Náklady rizika (snížení hodnoty úvěrů) se sníží z téměř 2 miliard EUR v roce 2013 na méně než [...] milionů EUR v roce 2018 (67).

| (123) | Vyšší provozní efektivita, zvýšení čistého úrokového rozpětí a nižší náklady rizika bance umožní dosáhnout v Řecku zisku, a to počínaje od roku [...]. Banka předpokládá, že její zisk v roce 2018 u domácích činností přesáhne [...] miliard EUR. |
| --- | --- |

(123)

Vyšší provozní efektivita, zvýšení čistého úrokového rozpětí a nižší náklady rizika bance umožní dosáhnout v Řecku zisku, a to počínaje od roku [...]. Banka předpokládá, že její zisk v roce 2018 u domácích činností přesáhne [...] miliard EUR.

2.4.2.   Mezinárodní bankovní činnosti

| (124) | K zvýšení ziskovosti zahraničních činností již banka zahájila provádění programu významného snižování nákladů u mezinárodní sítě. Od konce roku 2011 do března 2014 se počet zaměstnanců snížil o 10 % z 6 634 na 5 948 a počet poboček o 18 % z 499 na 410 (68). Struktura jejího mezinárodního portfolia se zjednodušila v zájmu omezení nákladové základny (69). |
| --- | --- |

(124)

K zvýšení ziskovosti zahraničních činností již banka zahájila provádění programu významného snižování nákladů u mezinárodní sítě. Od konce roku 2011 do března 2014 se počet zaměstnanců snížil o 10 % z 6 634 na 5 948 a počet poboček o 18 % z 499 na 410 (68). Struktura jejího mezinárodního portfolia se zjednodušila v zájmu omezení nákladové základny (69).

| (125) | Plán restrukturalizace zdůrazňuje nutnost snížit závislost zahraničních dceřiných společností na mateřské společnosti v Řecku, pokud jde potřeby v oblasti financování, a zabezpečit kapitálovou pozici banky. |
| --- | --- |

(125)

Plán restrukturalizace zdůrazňuje nutnost snížit závislost zahraničních dceřiných společností na mateřské společnosti v Řecku, pokud jde potřeby v oblasti financování, a zabezpečit kapitálovou pozici banky.

| (126) | V září 2012 prodala banka svou americkou dceřinou společnost, na niž připadala aktiva ve výši přibližně 0,7 miliardy EUR (13 poboček a 158 zaměstnanců). |
| --- | --- |

(126)

V září 2012 prodala banka svou americkou dceřinou společnost, na niž připadala aktiva ve výši přibližně 0,7 miliardy EUR (13 poboček a 158 zaměstnanců).

| (127) | Do konce června 2018 sníží banka svou expozici zahraničním aktivům na [...] miliard EUR. Tento údaj představuje snížení o [...] % (70) v porovnání s koncem roku 2012 (71). |
| --- | --- |

(127)

Do konce června 2018 sníží banka svou expozici zahraničním aktivům na [...] miliard EUR. Tento údaj představuje snížení o [...] % (70) v porovnání s koncem roku 2012 (71).

| (128) | Snížení zahraničních aktiv bude o něco menší (na [...] miliard EUR) v případě [...] (72). V tomto případě bude celkové snížení zahraničních aktiv činit [...] % v porovnání s koncem roku 2012. |
| --- | --- |

(128)

Snížení zahraničních aktiv bude o něco menší (na [...] miliard EUR) v případě [...] (72). V tomto případě bude celkové snížení zahraničních aktiv činit [...] % v porovnání s koncem roku 2012.

| (129) | Místo dodržení výše uvedeného omezení týkajícího se celkových aktiv na konci června 2018 se však může banka rozhodnout, že odprodá [...] (73). V tomto případě nebudou ponechané činnosti představovat více než [...] % celkových zahraničních činností banky na konci roku 2012. |
| --- | --- |

(129)

Místo dodržení výše uvedeného omezení týkajícího se celkových aktiv na konci června 2018 se však může banka rozhodnout, že odprodá [...] (73). V tomto případě nebudou ponechané činnosti představovat více než [...] % celkových zahraničních činností banky na konci roku 2012.

| (130) | Banka sníží své celkové financování poskytované zahraničním dceřiným společnostem. |
| --- | --- |

(130)

Banka sníží své celkové financování poskytované zahraničním dceřiným společnostem.

2.4.3.   Získání soukromého kapitálu a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů

| (131) | Banka Piraeus získala značné objemy kapitálu na trhu, a snížila tudíž státní podporu, kterou potřebovala. |
| --- | --- |

(131)

Banka Piraeus získala značné objemy kapitálu na trhu, a snížila tudíž státní podporu, kterou potřebovala.

| (132) | Banka získala v roce 2011 určitý soukromý kapitál prostřednictvím emise s přednostním právem, a to ve výši 807 milionů EUR (74). Jak je uvedeno v 104. bodě odůvodnění, bance se prostřednictvím rekapitalizace na jaře 2013 rovněž podařilo získat kapitál od soukromých investorů. V důsledku rekapitalizace na jaře 2013 došlo taktéž k významnému zředění podílů dřívějších akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 drží fond HFSF 81 % akcií banky a noví investoři 17 %, zatímco dřívější akcionáři mají pouze 2% podíl. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti. |
| --- | --- |

(132)

Banka získala v roce 2011 určitý soukromý kapitál prostřednictvím emise s přednostním právem, a to ve výši 807 milionů EUR (74). Jak je uvedeno v 104. bodě odůvodnění, bance se prostřednictvím rekapitalizace na jaře 2013 rovněž podařilo získat kapitál od soukromých investorů. V důsledku rekapitalizace na jaře 2013 došlo taktéž k významnému zředění podílů dřívějších akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 drží fond HFSF 81 % akcií banky a noví investoři 17 %, zatímco dřívější akcionáři mají pouze 2% podíl. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.

| (133) | V dubnu 2014 získala banka na trhu kapitál ve výši 1 750 milionů EUR k pokrytí svých dodatečných kapitálových potřeb a splacení preferenčních akcií v držení Řecka. Nové akcie byly vydány za cenu ve výši 1,7 EUR, tj. cenu, kterou fond HFSF uhradil v rámci rekapitalizace na jaře 2013. |
| --- | --- |

(133)

V dubnu 2014 získala banka na trhu kapitál ve výši 1 750 milionů EUR k pokrytí svých dodatečných kapitálových potřeb a splacení preferenčních akcií v držení Řecka. Nové akcie byly vydány za cenu ve výši 1,7 EUR, tj. cenu, kterou fond HFSF uhradil v rámci rekapitalizace na jaře 2013.

| (134) | Banka vytvořila kapitál zpětným odkupem svých hybridních a podřízených dluhových nástrojů se srážkou z nominální hodnoty. V březnu 2012 nabídla banka zpětný odkup některých hybridních nástrojů a nástrojů zahrnovaných do nižší třídy tier 2. Cena, která byla stanovena na základě tržní hodnoty a která zahrnovala prémii ve výši maximálně deseti procentních bodů, byla stanovena na 37 % nominální hodnoty u hybridního nástroje a 50 % nominální hodnoty u nástroje zahrnovaného do nižší třídy tier 2. Příslušné míry účasti činily 52,8 % resp. 18,2 %. V květnu 2013 zahájila banka další proces řízení závazků za účelem zpětného odkupu nesplacených cenných papírů v hodnotě 321 milionů EUR. Míra účasti činila 20 %. Tyto postupné zpětné odkupy vedly k celkovému zvýšení kapitálu přibližně o 120 milionů EUR (75). |
| --- | --- |

(134)

Banka vytvořila kapitál zpětným odkupem svých hybridních a podřízených dluhových nástrojů se srážkou z nominální hodnoty. V březnu 2012 nabídla banka zpětný odkup některých hybridních nástrojů a nástrojů zahrnovaných do nižší třídy tier 2. Cena, která byla stanovena na základě tržní hodnoty a která zahrnovala prémii ve výši maximálně deseti procentních bodů, byla stanovena na 37 % nominální hodnoty u hybridního nástroje a 50 % nominální hodnoty u nástroje zahrnovaného do nižší třídy tier 2. Příslušné míry účasti činily 52,8 % resp. 18,2 %. V květnu 2013 zahájila banka další proces řízení závazků za účelem zpětného odkupu nesplacených cenných papírů v hodnotě 321 milionů EUR. Míra účasti činila 20 %. Tyto postupné zpětné odkupy vedly k celkovému zvýšení kapitálu přibližně o 120 milionů EUR (75).

2.5.   PŘIPOMÍNKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ

| (135) | Dne 25. června 2014 přijalo Řecko závazek, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen téhož dne, a poskytlo další závazky týkající se plánu restrukturalizace (dále jen „závazky“). V tomto oddíle jsou shrnuty závazky, které jsou uvedeny v příloze. |
| --- | --- |

(135)

Dne 25. června 2014 přijalo Řecko závazek, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen téhož dne, a poskytlo další závazky týkající se plánu restrukturalizace (dále jen „závazky“). V tomto oddíle jsou shrnuty závazky, které jsou uvedeny v příloze.

| (136) | Řecko se za prvé zavázalo, že banka bude restrukturalizovat své obchodní činnosti v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců v Řecku k 31. prosinci 2017 a rovněž maximální výši celkových nákladů na činnosti v Řecku v roce 2017 (76). |
| --- | --- |

(136)

Řecko se za prvé zavázalo, že banka bude restrukturalizovat své obchodní činnosti v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců v Řecku k 31. prosinci 2017 a rovněž maximální výši celkových nákladů na činnosti v Řecku v roce 2017 (76).

| (137) | Řecko přijalo rovněž závazek, že banka sníží náklady na vklady získané v Řecku. K 31. prosinci 2017 bude banka splňovat maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (77). [...] |
| --- | --- |

(137)

Řecko přijalo rovněž závazek, že banka sníží náklady na vklady získané v Řecku. K 31. prosinci 2017 bude banka splňovat maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (77). [...]

| (138) | Co se týká zahraničních dceřiných společností banky, Řecko přijalo závazek, že banka sníží do 30. června 2018 svá zahraniční aktiva (78). Podpora v oblasti likvidity nebo kapitálová podpora poskytovaná těmto dceřiným společnostem je navíc přísně limitována, co se týká nominální částky, a je omezena na určité okolnosti. |
| --- | --- |

(138)

Co se týká zahraničních dceřiných společností banky, Řecko přijalo závazek, že banka sníží do 30. června 2018 svá zahraniční aktiva (78). Podpora v oblasti likvidity nebo kapitálová podpora poskytovaná těmto dceřiným společnostem je navíc přísně limitována, co se týká nominální částky, a je omezena na určité okolnosti.

| (139) | Řecko přijalo závazek, že banka odprodá řadu cenných papírů. Až na omezené výjimky nebude banka mimoto nakupovat cenné papíry spekulativního stupně (79). |
| --- | --- |

(139)

Řecko přijalo závazek, že banka odprodá řadu cenných papírů. Až na omezené výjimky nebude banka mimoto nakupovat cenné papíry spekulativního stupně (79).

| (140) | Řecko přijalo řadu závazků týkajících se správy a řízení banky. Řecko se zavázalo omezit odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky (80). |
| --- | --- |

(140)

Řecko přijalo řadu závazků týkajících se správy a řízení banky. Řecko se zavázalo omezit odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky (80).

| (141) | Řecko přijalo rovněž závazek, že banka bude uplatňovat obezřetnou úvěrovou politiku s cílem zajistit, aby byla rozhodnutí o poskytnutí úvěrů a jejich restrukturalizaci zaměřena na dosažení co nejvyšší životaschopnosti a ziskovosti banky. Banka bude splňovat vysoké standardy, pokud jde o sledování úvěrového rizika a restrukturalizaci úvěrů (81). |
| --- | --- |

(141)

Řecko přijalo rovněž závazek, že banka bude uplatňovat obezřetnou úvěrovou politiku s cílem zajistit, aby byla rozhodnutí o poskytnutí úvěrů a jejich restrukturalizaci zaměřena na dosažení co nejvyšší životaschopnosti a ziskovosti banky. Banka bude splňovat vysoké standardy, pokud jde o sledování úvěrového rizika a restrukturalizaci úvěrů (81).

| (142) | Řada závazků se zabývá operacemi banky, které souvisejí se spřízněnými dlužníky. Tyto závazky mají zajistit, aby se banka neodchylovala od obezřetných bankovních postupů, například při poskytování nebo restrukturalizaci úvěrů pro zaměstnance, vedoucí pracovníky a akcionáře, jakož i pro veřejné subjekty, politické strany a mediální společnosti (82). |
| --- | --- |

(142)

Řada závazků se zabývá operacemi banky, které souvisejí se spřízněnými dlužníky. Tyto závazky mají zajistit, aby se banka neodchylovala od obezřetných bankovních postupů, například při poskytování nebo restrukturalizaci úvěrů pro zaměstnance, vedoucí pracovníky a akcionáře, jakož i pro veřejné subjekty, politické strany a mediální společnosti (82).

| (143) | Řecko se také zavázalo, že banka bude dodržovat některá omezení týkající se chování, jako je zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz akvizic a zákaz odkazování na státní podporu v reklamě (83). |
| --- | --- |

(143)

Řecko se také zavázalo, že banka bude dodržovat některá omezení týkající se chování, jako je zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz akvizic a zákaz odkazování na státní podporu v reklamě (83).

| (144) | Tyto závazky bude do 31. prosince 2018 sledovat kontrolní správce. |
| --- | --- |

(144)

Tyto závazky bude do 31. prosince 2018 sledovat kontrolní správce.

| (145) | Ve svém podání ze dne 25. června 2014 Řecko uvedlo, že před případným zpětným odkupem opčních listů ze strany banky nebo jiného státního subjektu včetně fondu HFSF požádá Komisi o souhlas (84). |
| --- | --- |

(145)

Ve svém podání ze dne 25. června 2014 Řecko uvedlo, že před případným zpětným odkupem opčních listů ze strany banky nebo jiného státního subjektu včetně fondu HFSF požádá Komisi o souhlas (84).

3.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍHO SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE

| (146) | Dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení s cílem ověřit, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (85) týkající se vhodnosti, nezbytnosti a přiměřenosti první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Piraeus (opatření B1). |
| --- | --- |

(146)

Dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení s cílem ověřit, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (85) týkající se vhodnosti, nezbytnosti a přiměřenosti první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Piraeus (opatření B1).

| (147) | Co se týká vhodnosti opatření, vzhledem ke skutečnosti, že podpora byla poskytnuta po předchozí rekapitalizaci a pomoci v oblasti likvidity, a vzhledem k dlouhému období záchrany vyslovila Komise pochybnosti, zda banka přijala veškerá možná opatření, aby zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu (86). Komisi mimoto nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat v budoucnu, jakmile první překlenovací rekapitalizaci nahradí stálá rekapitalizace (87), jelikož se banka mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo pod kontrolu menšinových soukromých vlastníků, kteří by mohli profitovat z kontroly a vysokého pákového efektu. Komise každopádně uvedla, že aby mohla pokládat první překlenovací rekapitalizaci za vhodnou, je třeba zachovat kvalitu řízení banky, a zejména jejího úvěrového procesu. |
| --- | --- |

(147)

Co se týká vhodnosti opatření, vzhledem ke skutečnosti, že podpora byla poskytnuta po předchozí rekapitalizaci a pomoci v oblasti likvidity, a vzhledem k dlouhému období záchrany vyslovila Komise pochybnosti, zda banka přijala veškerá možná opatření, aby zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu (86). Komisi mimoto nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat v budoucnu, jakmile první překlenovací rekapitalizaci nahradí stálá rekapitalizace (87), jelikož se banka mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo pod kontrolu menšinových soukromých vlastníků, kteří by mohli profitovat z kontroly a vysokého pákového efektu. Komise každopádně uvedla, že aby mohla pokládat první překlenovací rekapitalizaci za vhodnou, je třeba zachovat kvalitu řízení banky, a zejména jejího úvěrového procesu.

| (148) | Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, v 70. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise zpochybnila, zda byla přijata veškerá možná opatření, aby banka zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu. Jelikož nebyla jistá doba trvání překlenovací rekapitalizace, nemohla Komise vyvodit závěr, zda je dostatečná a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení nákladů podle pravidel státní podpory. Jelikož v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na stálou rekapitalizaci, nemohla je Komise posoudit. |
| --- | --- |

(148)

Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, v 70. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise zpochybnila, zda byla přijata veškerá možná opatření, aby banka zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu. Jelikož nebyla jistá doba trvání překlenovací rekapitalizace, nemohla Komise vyvodit závěr, zda je dostatečná a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení nákladů podle pravidel státní podpory. Jelikož v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na stálou rekapitalizaci, nemohla je Komise posoudit.

| (149) | Co se týká přiměřenosti opatření, Komise vyslovila pochybnosti, zda byla ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci přijata dostatečná ochranná opatření (zákaz odkazování na státní podporu v reklamě, zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz uplatňování opcí a zákaz zpětného odkupu, jak bylo popsáno v 76. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus). V 77. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise mimoto uvedla, že neexistence pravidel bránících fondu HFSF v koordinaci čtyř největších bank (tj. banky Piraeus, Eurobank, NBG a Alpha Bank) a neexistence přiměřených záruk, které zabrání sdílení obchodně citlivých informací, může vést k narušení hospodářské soutěže. Komise proto navrhla jmenování kontrolního správce, který bude v bance fyzicky přítomen. |
| --- | --- |

(149)

Co se týká přiměřenosti opatření, Komise vyslovila pochybnosti, zda byla ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci přijata dostatečná ochranná opatření (zákaz odkazování na státní podporu v reklamě, zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz uplatňování opcí a zákaz zpětného odkupu, jak bylo popsáno v 76. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus). V 77. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise mimoto uvedla, že neexistence pravidel bránících fondu HFSF v koordinaci čtyř největších bank (tj. banky Piraeus, Eurobank, NBG a Alpha Bank) a neexistence přiměřených záruk, které zabrání sdílení obchodně citlivých informací, může vést k narušení hospodářské soutěže. Komise proto navrhla jmenování kontrolního správce, který bude v bance fyzicky přítomen.

4.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE

4.1.   PŘIPOMÍNKY BANKY PIRAEUS

| (150) | Dne 30. srpna 2012 obdržela Komise připomínky banky Piraeus k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se této banky. |
| --- | --- |

(150)

Dne 30. srpna 2012 obdržela Komise připomínky banky Piraeus k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se této banky.

| (151) | Co se týká vhodnosti opatření, banka uvedla, že dluhová krize v Řecku a eurozóně představovala bezprecendentní situaci. Kapitálová injekce v květnu 2009, odpovídající 1,0 % jejích rizikově vážených aktiv, byla přímou reakcí na mimořádnou nestabilitu na světových finančních trzích. Na konci roku 2011 odpovídala další kapitálová injekce Řecka ve výši 380 milionů EUR 1,1 % rizikově vážených aktiv banky v té době a měla odstranit nedostatek kapitálu, který se očekával v důsledku prohlubující se recese. Rekapitalizace banky ve výši 4,7 miliardy EUR, kterou provedl fond HFSF, byla první částí rekapitalizace k odstranění nedostatku kapitálu vyplývajícího ze zapojení soukromého sektoru a posouzení úvěrových portfolií, jež provedla společnost Blackrock (88), jakož i z prohlubující se recese. |
| --- | --- |

(151)

Co se týká vhodnosti opatření, banka uvedla, že dluhová krize v Řecku a eurozóně představovala bezprecendentní situaci. Kapitálová injekce v květnu 2009, odpovídající 1,0 % jejích rizikově vážených aktiv, byla přímou reakcí na mimořádnou nestabilitu na světových finančních trzích. Na konci roku 2011 odpovídala další kapitálová injekce Řecka ve výši 380 milionů EUR 1,1 % rizikově vážených aktiv banky v té době a měla odstranit nedostatek kapitálu, který se očekával v důsledku prohlubující se recese. Rekapitalizace banky ve výši 4,7 miliardy EUR, kterou provedl fond HFSF, byla první částí rekapitalizace k odstranění nedostatku kapitálu vyplývajícího ze zapojení soukromého sektoru a posouzení úvěrových portfolií, jež provedla společnost Blackrock (88), jakož i z prohlubující se recese.

| (152) | Banka zastávala rovněž názor, že jmenování jednoho resp. dvou členů správní rady banky ze strany Řecka a fondu HFSF jakožto jejich zástupců a jednoho člena fondu HFSF jakožto člena výboru správní rady pro řízení rizik spolu s dalšími opatřeními zajistilo, že nemohla podstupovat nadměrná rizika. |
| --- | --- |

(152)

Banka zastávala rovněž názor, že jmenování jednoho resp. dvou členů správní rady banky ze strany Řecka a fondu HFSF jakožto jejich zástupců a jednoho člena fondu HFSF jakožto člena výboru správní rady pro řízení rizik spolu s dalšími opatřeními zajistilo, že nemohla podstupovat nadměrná rizika.

| (153) | Co se týká nezbytnosti opatření, banka uvedla, že o rekapitalizaci ve formě překlenovacího financování rozhodly řecké orgány a Evropská unie, MMF a ECB a že překlenovací rekapitalizace ve výši 4,7 miliardy EUR téměř vyrovnala dopad zapojení soukromého sektoru. Co se týká přeměny překlenovací rekapitalizace na stálý kapitál, po dlouhém období bez vlády v Řecku ve druhém čtvrtletí roku 2012 došlo po schválení konečné struktury nevyhnutelně k zředění podílů současných akcionářů a bylo dohodnuto náležité protiplnění (v závislosti na podmínkách a použitých nástrojích). |
| --- | --- |

(153)

Co se týká nezbytnosti opatření, banka uvedla, že o rekapitalizaci ve formě překlenovacího financování rozhodly řecké orgány a Evropská unie, MMF a ECB a že překlenovací rekapitalizace ve výši 4,7 miliardy EUR téměř vyrovnala dopad zapojení soukromého sektoru. Co se týká přeměny překlenovací rekapitalizace na stálý kapitál, po dlouhém období bez vlády v Řecku ve druhém čtvrtletí roku 2012 došlo po schválení konečné struktury nevyhnutelně k zředění podílů současných akcionářů a bylo dohodnuto náležité protiplnění (v závislosti na podmínkách a použitých nástrojích).

| (154) | Pokud jde o přiměřenost opatření, banka podotkla, že od roku 2009 upravila své postupy při poskytování úvěrů a že uplatňuje přísnější úvěrová kritéria, kratší dobu splatnosti a nižší úvěrové limity. Od prvního čtvrtletí roku 2009 jsou všechny žádosti o výplatu nad určitou částku přezkoumávány a schvalovány náměstkem výkonného ředitele a generálním ředitelem/oddělením pro úvěrové riziko skupiny. Banka nezmění své stávající obchodní praktiky, jak jsou stanoveny v obchodním plánu, který byl předložen řecké centrální bance, a nenaruší stávající úvěrové standardy. Tyto standardy patří k nejpřísnějším v odvětví, jak naznačují rovněž velmi dobré výsledky, jichž banka dosáhla při diagnostice, kterou provedla společnost Blackrock Solutions. Dodržování těchto záměrů bude zajištěno zástupci Řecka a fondu HFSF ve správní radě banky. |
| --- | --- |

(154)

Pokud jde o přiměřenost opatření, banka podotkla, že od roku 2009 upravila své postupy při poskytování úvěrů a že uplatňuje přísnější úvěrová kritéria, kratší dobu splatnosti a nižší úvěrové limity. Od prvního čtvrtletí roku 2009 jsou všechny žádosti o výplatu nad určitou částku přezkoumávány a schvalovány náměstkem výkonného ředitele a generálním ředitelem/oddělením pro úvěrové riziko skupiny. Banka nezmění své stávající obchodní praktiky, jak jsou stanoveny v obchodním plánu, který byl předložen řecké centrální bance, a nenaruší stávající úvěrové standardy. Tyto standardy patří k nejpřísnějším v odvětví, jak naznačují rovněž velmi dobré výsledky, jichž banka dosáhla při diagnostice, kterou provedla společnost Blackrock Solutions. Dodržování těchto záměrů bude zajištěno zástupci Řecka a fondu HFSF ve správní radě banky.

| (155) | Co se týká návrhu Komise na jmenování kontrolního správce, banka zastávala názor, že podrobné sledování již zajišťuje několik třetích stran, například řecká centrální banka, externí auditoři, zástupce Řecka a zástupci fondu HFSF. |
| --- | --- |

(155)

Co se týká návrhu Komise na jmenování kontrolního správce, banka zastávala názor, že podrobné sledování již zajišťuje několik třetích stran, například řecká centrální banka, externí auditoři, zástupce Řecka a zástupci fondu HFSF.

4.2.   PŘIPOMÍNKY JINÉ ŘECKÉ BANKY

| (156) | Dne 3. ledna 2013 obdržela Komise připomínky jedné řecké banky k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Tato řecká banka uvedla, že rekapitalizace řeckých bank ze strany fondu HFSF představovala v zásadě vítaný krok směrem k zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému, a nevyslovila vůči rekapitalizaci banky Piraeus žádné námitky. |
| --- | --- |

(156)

Dne 3. ledna 2013 obdržela Komise připomínky jedné řecké banky k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Tato řecká banka uvedla, že rekapitalizace řeckých bank ze strany fondu HFSF představovala v zásadě vítaný krok směrem k zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému, a nevyslovila vůči rekapitalizaci banky Piraeus žádné námitky.

| (157) | Ačkoli tato řecká banka vyslovila plnou podporu zásadě rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, rovněž uvedla, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže na minimum a zamezení diskriminaci očekávala, že rekapitalizace fondem HFSF bude pro všechny banky působící v Řecku dostupná za stejných podmínek. |
| --- | --- |

(157)

Ačkoli tato řecká banka vyslovila plnou podporu zásadě rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, rovněž uvedla, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže na minimum a zamezení diskriminaci očekávala, že rekapitalizace fondem HFSF bude pro všechny banky působící v Řecku dostupná za stejných podmínek.

5.   PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE

| (158) | Dne 5. září 2012 předložilo Řecko připomínky, které vypracovaly řecká centrální banka a fond HFSF. |
| --- | --- |

(158)

Dne 5. září 2012 předložilo Řecko připomínky, které vypracovaly řecká centrální banka a fond HFSF.

5.1.   PŘIPOMÍNKY ŘECKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

| (159) | Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že kapitál ve výši 18 miliard EUR, kterým fond HFSF v květnu 2012 rekapitalizoval čtyři největší řecké banky, činil méně než konečná částka, kterou tyto banky potřebovaly, aby postupně dosáhly poměru kmenového kapitálu tier 1, který byl do června 2012 stanoven na 10 %, a kmenového kapitálu tier 1, který byl ve tříletém scénáři nepříznivého vývoje stanoven na 7 %, a udržovaly tento poměr. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že první překlenovací rekapitalizace byla dočasná, jelikož proces rekapitalizace bude ukončen navýšením základního kapitálu ze strany těchto čtyř bank. |
| --- | --- |

(159)

Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že kapitál ve výši 18 miliard EUR, kterým fond HFSF v květnu 2012 rekapitalizoval čtyři největší řecké banky, činil méně než konečná částka, kterou tyto banky potřebovaly, aby postupně dosáhly poměru kmenového kapitálu tier 1, který byl do června 2012 stanoven na 10 %, a kmenového kapitálu tier 1, který byl ve tříletém scénáři nepříznivého vývoje stanoven na 7 %, a udržovaly tento poměr. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že první překlenovací rekapitalizace byla dočasná, jelikož proces rekapitalizace bude ukončen navýšením základního kapitálu ze strany těchto čtyř bank.

| (160) | Řecká centrální banka taktéž podotkla, že rekapitalizace největších řeckých bank byla součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovního sektoru. Dále uvedla, že pokud je banka v soukromém vlastnictví, vedení se s největší pravděpodobností nezmění, zatímco v případě, že by se banka dostala do vlastnictví státu (tj. vlastnil by ji fond HFSF), mohl by fond HFSF jmenovat nové vedení, které bude každopádně posouzeno řeckou centrální bankou. Řecká centrální banka uvedla, že průběžně hodnotí rámec správy a řízení společnosti, přiměřenost vedení a rizikový profil každé banky s cílem zajistit, aby nebyla podstupována nadměrná rizika. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že fond HFSF již jmenoval zástupce ve správních radách rekapitalizovaných bank. |
| --- | --- |

(160)

Řecká centrální banka taktéž podotkla, že rekapitalizace největších řeckých bank byla součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovního sektoru. Dále uvedla, že pokud je banka v soukromém vlastnictví, vedení se s největší pravděpodobností nezmění, zatímco v případě, že by se banka dostala do vlastnictví státu (tj. vlastnil by ji fond HFSF), mohl by fond HFSF jmenovat nové vedení, které bude každopádně posouzeno řeckou centrální bankou. Řecká centrální banka uvedla, že průběžně hodnotí rámec správy a řízení společnosti, přiměřenost vedení a rizikový profil každé banky s cílem zajistit, aby nebyla podstupována nadměrná rizika. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že fond HFSF již jmenoval zástupce ve správních radách rekapitalizovaných bank.

| (161) | Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že rekapitalizace banky byla omezena s cílem zajistit dodržení tehdy platných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Řecká centrální banka také uvedla, že dlouhé období před rekapitalizací bylo nezbytné kvůli náhlému zhoršení prostředí, v němž banky působí, v Řecku a dopadu programu zapojení soukromého sektoru, složitosti celého projektu a nutnosti maximalizovat účast soukromých investorů na navýšení základního kapitálu. |
| --- | --- |

(161)

Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že rekapitalizace banky byla omezena s cílem zajistit dodržení tehdy platných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Řecká centrální banka také uvedla, že dlouhé období před rekapitalizací bylo nezbytné kvůli náhlému zhoršení prostředí, v němž banky působí, v Řecku a dopadu programu zapojení soukromého sektoru, složitosti celého projektu a nutnosti maximalizovat účast soukromých investorů na navýšení základního kapitálu.

| (162) | Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka poukázala na skutečnost, že úplné provedení plánu restrukturalizace předloženého Komisí bude zajištěno tím, že pozastavení hlasovacích práv fondu HFSF bude zrušeno mimo jiné v případě významného porušení plánu restrukturalizace. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že potíže banky Piraeus nebyly způsobeny podceněním rizik ze strany vedení banky ani agresivními obchodními praktikami. |
| --- | --- |

(162)

Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka poukázala na skutečnost, že úplné provedení plánu restrukturalizace předloženého Komisí bude zajištěno tím, že pozastavení hlasovacích práv fondu HFSF bude zrušeno mimo jiné v případě významného porušení plánu restrukturalizace. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že potíže banky Piraeus nebyly způsobeny podceněním rizik ze strany vedení banky ani agresivními obchodními praktikami.

5.2.   PŘIPOMÍNKY FONDU HFSF

| (163) | Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, ohledně otázky možného státního zásahu v případě, že stát poskytne prostřednictvím fondu HFSF vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, fond HFSF uvedl, že se banky financované fondem HFSF nepokládají za veřejné subjekty ani podniky pod kontrolou státu a že po provedení stálé rekapitalizace fondem HFSF nebudou ovládány státem. Fond HFSF uvedl, že je zcela nezávislým subjektem soukromého práva, který může rozhodovat nezávisle. Fond HFSF nepodléhá kontrole ze strany vlády podle § 16 písm. C) bodu 2 zákona o fondu HFSF, podle něhož nejsou úvěrové instituce, jímž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, součástí širšího veřejného sektoru. Fond HFSF rovněž poukázal na strukturu řízení fondu. |
| --- | --- |

(163)

Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, ohledně otázky možného státního zásahu v případě, že stát poskytne prostřednictvím fondu HFSF vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, fond HFSF uvedl, že se banky financované fondem HFSF nepokládají za veřejné subjekty ani podniky pod kontrolou státu a že po provedení stálé rekapitalizace fondem HFSF nebudou ovládány státem. Fond HFSF uvedl, že je zcela nezávislým subjektem soukromého práva, který může rozhodovat nezávisle. Fond HFSF nepodléhá kontrole ze strany vlády podle § 16 písm. C) bodu 2 zákona o fondu HFSF, podle něhož nejsou úvěrové instituce, jímž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, součástí širšího veřejného sektoru. Fond HFSF rovněž poukázal na strukturu řízení fondu.

| (164) | Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF podotkl, že bude respektovat autonomii banky a nebude zasahovat do jejího každodenního řízení, jelikož jeho úloha je omezena na to, co je stanoveno v zákoně o fondu HFSF. Fond HFSF uvedl, že nedojde ke státním zásahům ani koordinaci a že rozhodnutí banky ohledně úvěrového procesu (mimo jiné ohledně kolaterálu, úročení a solventnosti dlužníků) budou přijímána na základě obchodních kritérií. |
| --- | --- |

(164)

Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF podotkl, že bude respektovat autonomii banky a nebude zasahovat do jejího každodenního řízení, jelikož jeho úloha je omezena na to, co je stanoveno v zákoně o fondu HFSF. Fond HFSF uvedl, že nedojde ke státním zásahům ani koordinaci a že rozhodnutí banky ohledně úvěrového procesu (mimo jiné ohledně kolaterálu, úročení a solventnosti dlužníků) budou přijímána na základě obchodních kritérií.

| (165) | Fond HFSF uvedl, že zákon o fondu HFSF a dohoda uzavřená před úpisem obsahují náležitá ochranná opatření, která mají současným soukromým akcionářům zabránit v přílišném riskování. Fond HFSF poukázal například na tyto skutečnosti: i) jmenování zástupců fondu HFSF jako nezávislých nevýkonných členů správní rady banky a jejich přítomnost ve výborech, ii) to, že fond HFSF provedl v bance hloubkovou kontrolu, a iii) to, že po konečné rekapitalizaci budou jeho hlasovací práva omezena pouze potud, pokud bude banka dodržovat podmínky plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(165)

Fond HFSF uvedl, že zákon o fondu HFSF a dohoda uzavřená před úpisem obsahují náležitá ochranná opatření, která mají současným soukromým akcionářům zabránit v přílišném riskování. Fond HFSF poukázal například na tyto skutečnosti: i) jmenování zástupců fondu HFSF jako nezávislých nevýkonných členů správní rady banky a jejich přítomnost ve výborech, ii) to, že fond HFSF provedl v bance hloubkovou kontrolu, a iii) to, že po konečné rekapitalizaci budou jeho hlasovací práva omezena pouze potud, pokud bude banka dodržovat podmínky plánu restrukturalizace.

| (166) | Fond HFSF uvedl, že byla zavedena vhodná opatření s cílem zajistit, aby si banky, v nichž má fond HFSF účast, nevyměňovaly obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, pověření těchto zástupců, jež výslovně zabraňuje toku informací mezi jednotlivými zástupci, a jednoznačné interní pokyny určené těmto zástupcům, aby nepředávali obchodně citlivé informace bank. Fond HFSF mimoto uvedl, že ve vztahu k bankám nevykonává svá práva způsobem, který by mohl zamezit účinné hospodářské soutěži nebo ji omezit, narušit či významně snížit nebo ztížit. Fond HFSF taktéž poukázal na skutečnost, že se na členy jeho správní rady a zaměstnance vztahují přísná pravidla týkající se zachovávání důvěrnosti údajů a fiduciární povinnosti a že jsou vázáni předpisy týkajícími se profesního tajemství, pokud jde o jeho záležitosti. |
| --- | --- |

(166)

Fond HFSF uvedl, že byla zavedena vhodná opatření s cílem zajistit, aby si banky, v nichž má fond HFSF účast, nevyměňovaly obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, pověření těchto zástupců, jež výslovně zabraňuje toku informací mezi jednotlivými zástupci, a jednoznačné interní pokyny určené těmto zástupcům, aby nepředávali obchodně citlivé informace bank. Fond HFSF mimoto uvedl, že ve vztahu k bankám nevykonává svá práva způsobem, který by mohl zamezit účinné hospodářské soutěži nebo ji omezit, narušit či významně snížit nebo ztížit. Fond HFSF taktéž poukázal na skutečnost, že se na členy jeho správní rady a zaměstnance vztahují přísná pravidla týkající se zachovávání důvěrnosti údajů a fiduciární povinnosti a že jsou vázáni předpisy týkajícími se profesního tajemství, pokud jde o jeho záležitosti.

6.   POSOUZENÍ PODPORY SOUVISEJÍCÍ S NABYTÍM BANKY ATE A ČINNOSTÍ TŘÍ KYPERSKÝCH BANK V ŘECKU

6.1.   POSOUZENÍ PODPORY SOUVISEJÍCÍ S BANKOU ATE

| (167) | V rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE dospěla Komise k závěru, že opatření popsaná v 58. a 108. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí představují státní podporu a že jsou v souladu s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(167)

V rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE dospěla Komise k závěru, že opatření popsaná v 58. a 108. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí představují státní podporu a že jsou v souladu s vnitřním trhem.

| (168) | V rozhodnutí o likvidaci banky ATE dospěla Komise k závěru, že opatření popsaná v 109. a 110. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí představují státní podporu pro převedené činnosti banky ATE. Komise mimoto vyvodila závěr, že podpora pro banku ATE je slučitelná s vnitřním trhem pouze tehdy, bude-li začlenění převedených činností ATE provedeno podle plánu a pokud plán restrukturalizace banky Piraeus – zahrnující převedené činnosti banky ATE – umožňuje obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. Toto obnovení dlouhodobé životaschopnosti bude posouzeno v oddíle 7.6.2. |
| --- | --- |

(168)

V rozhodnutí o likvidaci banky ATE dospěla Komise k závěru, že opatření popsaná v 109. a 110. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí představují státní podporu pro převedené činnosti banky ATE. Komise mimoto vyvodila závěr, že podpora pro banku ATE je slučitelná s vnitřním trhem pouze tehdy, bude-li začlenění převedených činností ATE provedeno podle plánu a pokud plán restrukturalizace banky Piraeus – zahrnující převedené činnosti banky ATE – umožňuje obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. Toto obnovení dlouhodobé životaschopnosti bude posouzeno v oddíle 7.6.2.

| (169) | Komise proto nemusí posoudit výše zmíněná opatření znovu a potvrzuje, že jsou slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(169)

Komise proto nemusí posoudit výše zmíněná opatření znovu a potvrzuje, že jsou slučitelná s vnitřním trhem.

6.2.   POSOUZENÍ PODPORY SOUVISEJÍCÍ S ČINNOSTÍ TŘÍ KYPERSKÝCH BANK V ŘECKU (OPATŘENÍ C)

6.2.1.   Existence státní podpory a její výše

| (170) | Komise musí s ohledem na opatření C zjistit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle tohoto ustanovení představují státní podporu podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(170)

Komise musí s ohledem na opatření C zjistit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle tohoto ustanovení představují státní podporu podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.

| (171) | Rekapitalizace banky fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR byla přislíbena v březnu 2013 v rámci podávání nabídek na převzetí převedených kyperských činností. Opatření bylo proto provedeno v březnu 2013. K vlastní rekapitalizaci došlo v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (89). |
| --- | --- |

(171)

Rekapitalizace banky fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR byla přislíbena v březnu 2013 v rámci podávání nabídek na převzetí převedených kyperských činností. Opatření bylo proto provedeno v březnu 2013. K vlastní rekapitalizaci došlo v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (89).

| (172) | Rekapitalizaci banky provedl fond HFSF. což je subjekt, který zřídilo a který financuje Řecko za účelem podpory bank, výplata byla proto provedena ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(172)

Rekapitalizaci banky provedl fond HFSF. což je subjekt, který zřídilo a který financuje Řecko za účelem podpory bank, výplata byla proto provedena ze státních prostředků.

| (173) | Co se týká příjemce státní podpory, rekapitalizace (jak je objasněno v 72. bodě odůvodnění) měla pokrýt kapitálové potřeby, které vyplynou z nabytí převedených kyperských činností. Rekapitalizace bude mimoto k dispozici kterékoli řecké bance, která převedené kyperské činnosti převezme. Nabídka banky Piraeus, jak byla předložena fondu HFSF ke schválení, brala v úvahu rekapitalizaci ze strany fondu HFSF. V té době byl kapitál pro řecké banky omezený a bez příslibu rekapitalizace by žádná z nich převedené kyperské činnosti nepřevzala. Ačkoli oficiálním příjemcem kapitálu, který poskytl fond HFSF, je banka Piraeus, Komise se domnívá, že příjemcem státní podpory jsou převedené kyperské činnosti, jelikož opatření umožnilo jejich prodej řecké bance. Bez rekapitalizace banky by je žádná řecká banka nepřevzala. Byly by ponechány ve skupinách, které se potýkaly s mimořádnými potížemi (Cyprus Popular Bank i Bank of Cyprus byly vzhledem k vysokým kapitálovým potřebám předmětem řešení problémů), a pravděpodobně by proto vyhlásily úpadek, nebo by přinejmenším čelily značnému odlivu vkladů. Co se týká existence výhody, Komise rovněž podotýká, že rekapitalizace banky Piraeus fondem HFSF není v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství: v době velké nejistoty by soukromý investor působící za běžných tržních podmínek nepřijal závazek týkající se vložení velkého objemu kapitálu do banky v budoucnu, aniž by předem znal podmínky budoucí kapitálové injekce (tj. emisní cenu). |
| --- | --- |

(173)

Co se týká příjemce státní podpory, rekapitalizace (jak je objasněno v 72. bodě odůvodnění) měla pokrýt kapitálové potřeby, které vyplynou z nabytí převedených kyperských činností. Rekapitalizace bude mimoto k dispozici kterékoli řecké bance, která převedené kyperské činnosti převezme. Nabídka banky Piraeus, jak byla předložena fondu HFSF ke schválení, brala v úvahu rekapitalizaci ze strany fondu HFSF. V té době byl kapitál pro řecké banky omezený a bez příslibu rekapitalizace by žádná z nich převedené kyperské činnosti nepřevzala. Ačkoli oficiálním příjemcem kapitálu, který poskytl fond HFSF, je banka Piraeus, Komise se domnívá, že příjemcem státní podpory jsou převedené kyperské činnosti, jelikož opatření umožnilo jejich prodej řecké bance. Bez rekapitalizace banky by je žádná řecká banka nepřevzala. Byly by ponechány ve skupinách, které se potýkaly s mimořádnými potížemi (Cyprus Popular Bank i Bank of Cyprus byly vzhledem k vysokým kapitálovým potřebám předmětem řešení problémů), a pravděpodobně by proto vyhlásily úpadek, nebo by přinejmenším čelily značnému odlivu vkladů. Co se týká existence výhody, Komise rovněž podotýká, že rekapitalizace banky Piraeus fondem HFSF není v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství: v době velké nejistoty by soukromý investor působící za běžných tržních podmínek nepřijal závazek týkající se vložení velkého objemu kapitálu do banky v budoucnu, aniž by předem znal podmínky budoucí kapitálové injekce (tj. emisní cenu).

| (174) | Opatření je mimoto zjevně selektivní, jelikož se vztahuje pouze na převedené kyperské činnosti (z nichž každá představuje samostatný podnik), a nikoli na jakékoli jiné podniky. |
| --- | --- |

(174)

Opatření je mimoto zjevně selektivní, jelikož se vztahuje pouze na převedené kyperské činnosti (z nichž každá představuje samostatný podnik), a nikoli na jakékoli jiné podniky.

| (175) | Převedené kyperské činnosti, tj. řecké pobočky tří kyperských bank, mimoto soutěží s ostatními bankami, včetně dceřiných společností zahraničních bank, které působí v Řecku nebo které se mohou zajímat o vstup na řecký trh. Záchrana těchto činností tudíž narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(175)

Převedené kyperské činnosti, tj. řecké pobočky tří kyperských bank, mimoto soutěží s ostatními bankami, včetně dceřiných společností zahraničních bank, které působí v Řecku nebo které se mohou zajímat o vstup na řecký trh. Záchrana těchto činností tudíž narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

| (176) | Komise proto vyvozuje závěr, že rekapitalizace banky Piraeus fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(176)

Komise proto vyvozuje závěr, že rekapitalizace banky Piraeus fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

Příjemce státní podpory

| (177) | Jak již bylo objasněno v 173. bodě odůvodnění, Komise pokládá za příjemce vydání dluhopisů EFSF fondem HFSF převedené kyperské činnosti. |
| --- | --- |

(177)

Jak již bylo objasněno v 173. bodě odůvodnění, Komise pokládá za příjemce vydání dluhopisů EFSF fondem HFSF převedené kyperské činnosti.

| (178) | Jak je objasněno v 71. a 173. bodě odůvodnění, převedené kyperské činnosti, tj. řecké pobočky tří kyperských bank, musela z důvodu finanční stability převzít jiná banka, zejména kvůli skutečnosti, že se tři kyperské banky nacházely ve velmi složité situaci. Prodej převedených kyperských činností a to, zda tento prodej představuje státní podporu pro kupujícího, tj. banku Piraeus, je proto nutno přezkoumat podle oddílu „Životaschopnost dosažená prodejem banky“ ve sdělení o restrukturalizaci (90). |
| --- | --- |

(178)

Jak je objasněno v 71. a 173. bodě odůvodnění, převedené kyperské činnosti, tj. řecké pobočky tří kyperských bank, musela z důvodu finanční stability převzít jiná banka, zejména kvůli skutečnosti, že se tři kyperské banky nacházely ve velmi složité situaci. Prodej převedených kyperských činností a to, zda tento prodej představuje státní podporu pro kupujícího, tj. banku Piraeus, je proto nutno přezkoumat podle oddílu „Životaschopnost dosažená prodejem banky“ ve sdělení o restrukturalizaci (90).

| (179) | Za účelem tohoto prodeje se řecká centrální banka rozhodla obrátit pouze na největší domácí banky působící v Řecku, z nichž nezávazné nabídky předložila pouze banka Piraeus a další dvě banky. Banka Piraeus je jediným uchazečem, který předložil platnou závaznou nabídku. Omezený počet kupujících, kteří byli kontaktováni, nemůže vyloučit skutečnost, že nabídkové řízení bylo otevřené, jelikož bylo možno přiměřeně očekávat, že ostatní investoři oficiální nabídku nepředloží. Kvůli finanční nestabilitě řeckého bankovního systému, který vykázal vysoké úvěrové ztráty kvůli hluboké a dlouhé recesi, zahraniční banky působící v Řecku odprodaly nebo se chystaly odprodat své činnosti v Řecku (např. Geniki, MBG, Emporiki Bank). Jinými slovy, opouštěly řecký trh a nehledaly nové investiční příležitosti v Řecku. Mimoto lze přiměřeně očekávat, že o tyto činnosti bude mít zájem pouze investor, který je schopen převzaté činnosti rychle stabilizovat a zajistit jejich životaschopnost – tj. velká bankovní skupina. Kvůli velmi krátké lhůtě, která byla k dispozici k uskutečnění prodeje (jak vyžadovala finanční krize, v níž se prodávané banky nacházely), nebyla účast zahraničních bank či jiných kategorií investorů na procesu prodeje pravděpodobná, jelikož tito investoři před předložením oficiální nabídky obvykle chtějí provést hloubkovou kontrolu aktiv nabízených k prodeji. |
| --- | --- |

(179)

Za účelem tohoto prodeje se řecká centrální banka rozhodla obrátit pouze na největší domácí banky působící v Řecku, z nichž nezávazné nabídky předložila pouze banka Piraeus a další dvě banky. Banka Piraeus je jediným uchazečem, který předložil platnou závaznou nabídku. Omezený počet kupujících, kteří byli kontaktováni, nemůže vyloučit skutečnost, že nabídkové řízení bylo otevřené, jelikož bylo možno přiměřeně očekávat, že ostatní investoři oficiální nabídku nepředloží. Kvůli finanční nestabilitě řeckého bankovního systému, který vykázal vysoké úvěrové ztráty kvůli hluboké a dlouhé recesi, zahraniční banky působící v Řecku odprodaly nebo se chystaly odprodat své činnosti v Řecku (např. Geniki, MBG, Emporiki Bank). Jinými slovy, opouštěly řecký trh a nehledaly nové investiční příležitosti v Řecku. Mimoto lze přiměřeně očekávat, že o tyto činnosti bude mít zájem pouze investor, který je schopen převzaté činnosti rychle stabilizovat a zajistit jejich životaschopnost – tj. velká bankovní skupina. Kvůli velmi krátké lhůtě, která byla k dispozici k uskutečnění prodeje (jak vyžadovala finanční krize, v níž se prodávané banky nacházely), nebyla účast zahraničních bank či jiných kategorií investorů na procesu prodeje pravděpodobná, jelikož tito investoři před předložením oficiální nabídky obvykle chtějí provést hloubkovou kontrolu aktiv nabízených k prodeji.

| (180) | Komise proto vyvozuje závěr, že prodejní cena převedených kyperských činností představovala tržní cenu a že lze vyloučit podporu pro kupujícího, tj. banku Piraeus. |
| --- | --- |

(180)

Komise proto vyvozuje závěr, že prodejní cena převedených kyperských činností představovala tržní cenu a že lze vyloučit podporu pro kupujícího, tj. banku Piraeus.

6.2.2.   Právní základ pro posouzení slučitelnosti

| (181) | Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy Komisi zmocňují, aby rozhodla o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, má-li tato podpora „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. |
| --- | --- |

(181)

Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy Komisi zmocňují, aby rozhodla o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, má-li tato podpora „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.

| (182) | Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. To bylo potvrzeno ve sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Vzhledem k opětovně napjaté situaci na finančních trzích je Komise i nadále názoru, že předpoklady pro schválení podpory na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (91) a sdělení o bankovnictví z roku 2013 (92). |
| --- | --- |

(182)

Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. To bylo potvrzeno ve sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Vzhledem k opětovně napjaté situaci na finančních trzích je Komise i nadále názoru, že předpoklady pro schválení podpory na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (91) a sdělení o bankovnictví z roku 2013 (92).

| (183) | Co se týká řeckého hospodářství, ve svých rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank a rovněž při schválení opatření státní podpory, která provedlo Řecko ve prospěch jednotlivých bank (93), uznala Komise hrozbu vážné poruchy v řeckém hospodářství a to, že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. Právním základem posouzení opatření podpory by proto měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy. |
| --- | --- |

(183)

Co se týká řeckého hospodářství, ve svých rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank a rovněž při schválení opatření státní podpory, která provedlo Řecko ve prospěch jednotlivých bank (93), uznala Komise hrozbu vážné poruchy v řeckém hospodářství a to, že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. Právním základem posouzení opatření podpory by proto měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.

| (184) | Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008. |
| --- | --- |

(184)

Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.

| (185) | Podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí podpora splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby se považovala za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:






  (a) | Vhodnost: Podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle, jenž spočívá v nápravě vážné poruchy v hospodářství. Toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné. |
| --- | --- | --- |

(185)

Podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí podpora splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby se považovala za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:

(a)

Vhodnost: Podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle, jenž spočívá v nápravě vážné poruchy v hospodářství. Toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné.

| (b) | Nezbytnost: Výše a podoba podpory musí být nezbytné k dosažení cíle. Výše podpory musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle a podpora musí mít podobu, která je k nápravě poruchy nejvhodnější. |
| --- | --- |

(b)

Nezbytnost: Výše a podoba podpory musí být nezbytné k dosažení cíle. Výše podpory musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle a podpora musí mít podobu, která je k nápravě poruchy nejvhodnější.

| (c) | Přiměřenost: Kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření. |
| --- | --- |

(c)

Přiměřenost: Kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.

| (186) | Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008. |
| --- | --- |

(186)

Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.

| (187) | Sdělení o rekapitalizaci stanoví další pokyny ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory. |
| --- | --- |

(187)

Sdělení o rekapitalizaci stanoví další pokyny ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.

| (188) | Ve sdělení o restrukturalizaci Komise rovněž objasnila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace banky podle sdělení o restrukturalizaci vezme Komise v úvahu veškerá opatření uvedená v tabulce 11. |
| --- | --- |

(188)

Ve sdělení o restrukturalizaci Komise rovněž objasnila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace banky podle sdělení o restrukturalizaci vezme Komise v úvahu veškerá opatření uvedená v tabulce 11.

6.2.3.   Soulad opatření podpory C se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci

6.2.3.1.   Vhodnost

| (189) | Pokud jde o vhodnost opatření, tj. závazku fondu HFSF týkajícího se rekapitalizace banky Piraeus s částkou ve výši 524 milionů EUR, Komise se domnívá, že opatření je vhodné, jelikož umožnilo prodat činnosti tří kyperských bank v Řecku bance Piraeus. |
| --- | --- |

(189)

Pokud jde o vhodnost opatření, tj. závazku fondu HFSF týkajícího se rekapitalizace banky Piraeus s částkou ve výši 524 milionů EUR, Komise se domnívá, že opatření je vhodné, jelikož umožnilo prodat činnosti tří kyperských bank v Řecku bance Piraeus.

| (190) | Pokud by opatření nebylo provedeno, žádná řecká banka, včetně banky Piraeus, by nebyla ochotna převedené kyperské činnosti převzít, a to v době, kdy žádná banka mimo Řecko nebyla ochotna vstoupit na tento trh. Pokud by převedené kyperské činnosti nebyly převzaty, byly by tyto činnosti, a zejména vklady v řeckých pobočkách, ohroženy. Opatření proto zajistilo zachování finanční stability v Řecku. Na tomto základě Komise konstatuje, že opatření je vhodné jako podpora na záchranu. |
| --- | --- |

(190)

Pokud by opatření nebylo provedeno, žádná řecká banka, včetně banky Piraeus, by nebyla ochotna převedené kyperské činnosti převzít, a to v době, kdy žádná banka mimo Řecko nebyla ochotna vstoupit na tento trh. Pokud by převedené kyperské činnosti nebyly převzaty, byly by tyto činnosti, a zejména vklady v řeckých pobočkách, ohroženy. Opatření proto zajistilo zachování finanční stability v Řecku. Na tomto základě Komise konstatuje, že opatření je vhodné jako podpora na záchranu.

6.2.3.2.   Nezbytnost

| (191) | Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení cíle opatření. To znamená, že kapitálová injekce musí například představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(191)

Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení cíle opatření. To znamená, že kapitálová injekce musí například představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení tohoto cíle.

| (192) | V době, kdy bylo pro řecké banky velmi obtížné získat kapitál, pokrývalo opatření kapitálové potřeby vyplývající z uhrazení kupní ceny za nabytí převedených kyperských činností, aby mohlo k akvizici dojít. |
| --- | --- |

(192)

V době, kdy bylo pro řecké banky velmi obtížné získat kapitál, pokrývalo opatření kapitálové potřeby vyplývající z uhrazení kupní ceny za nabytí převedených kyperských činností, aby mohlo k akvizici dojít.

| (193) | Komise mimoto hodnotí kladně skutečnost, že podpora měla podobu kapitálové injekce v rámci rekapitalizace na jaře 2013, jelikož fond HFSF neposkytl bance grant, nýbrž obdržel kmenové akcie v téže hodnotě. |
| --- | --- |

(193)

Komise mimoto hodnotí kladně skutečnost, že podpora měla podobu kapitálové injekce v rámci rekapitalizace na jaře 2013, jelikož fond HFSF neposkytl bance grant, nýbrž obdržel kmenové akcie v téže hodnotě.

| (194) | Opatření je proto nezbytné k dosažení cíle spočívajícího v omezení poruchy v řeckém bankovním systému a celém hospodářství. |
| --- | --- |

(194)

Opatření je proto nezbytné k dosažení cíle spočívajícího v omezení poruchy v řeckém bankovním systému a celém hospodářství.

6.2.3.3.   Přiměřenost

| (195) | Činnosti, jimž byla poskytnuta podpora, byly poté, co řecké orgány zveřejnily výzvu k podávání nabídek, prodány. Převzaté činnosti byly mimoto rychle začleněny do banky Piraeus. Podpora neumožnila, aby podpořené činnosti zůstaly na trhu jako samostatní konkurenti. |
| --- | --- |

(195)

Činnosti, jimž byla poskytnuta podpora, byly poté, co řecké orgány zveřejnily výzvu k podávání nabídek, prodány. Převzaté činnosti byly mimoto rychle začleněny do banky Piraeus. Podpora neumožnila, aby podpořené činnosti zůstaly na trhu jako samostatní konkurenti.

| (196) | Výše podpory byla poměrně nízká, jelikož odpovídala přibližně 3 % celkových čistých úvěrů převedených kyperských činností (tj. přibližně 3 % jejich rizikově vážených aktiv) (94). |
| --- | --- |

(196)

Výše podpory byla poměrně nízká, jelikož odpovídala přibližně 3 % celkových čistých úvěrů převedených kyperských činností (tj. přibližně 3 % jejich rizikově vážených aktiv) (94).

| (197) | Komise se proto domnívá, že opatření bylo navrženo tak, aby omezilo nepřiměřené narušení hospodářské soutěže na minimum. |
| --- | --- |

(197)

Komise se proto domnívá, že opatření bylo navrženo tak, aby omezilo nepřiměřené narušení hospodářské soutěže na minimum.

6.2.3.4.   Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci

| (198) | Na základě analýzy, která byla provedena v 189. až 197. bodě odůvodnění, se vyvozuje závěr, že rekapitalizace banky fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR byla v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci vhodná, nezbytná k dosažení cíle spočívajícího v omezení poruchy v řeckém bankovním systému a celém hospodářství a byla navržena tak, aby omezila nepřiměřené narušení hospodářské soutěže na minimum. |
| --- | --- |

(198)

Na základě analýzy, která byla provedena v 189. až 197. bodě odůvodnění, se vyvozuje závěr, že rekapitalizace banky fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR byla v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci vhodná, nezbytná k dosažení cíle spočívajícího v omezení poruchy v řeckém bankovním systému a celém hospodářství a byla navržena tak, aby omezila nepřiměřené narušení hospodářské soutěže na minimum.

6.2.4.   Soulad opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci

| (199) | Jak je objasněno v 178. bodě odůvodnění, prodej převedených kyperských činností spadá do oddílu sdělení o restrukturalizaci s názvem „Životaschopnost dosažená prodejem banky“. V souladu s bodem 17 sdělení o restrukturalizaci je v případě prodeje banky ve špatném stavu nutno dodržet požadavky týkající se životaschopnosti, vlastního příspěvku a omezení narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(199)

Jak je objasněno v 178. bodě odůvodnění, prodej převedených kyperských činností spadá do oddílu sdělení o restrukturalizaci s názvem „Životaschopnost dosažená prodejem banky“. V souladu s bodem 17 sdělení o restrukturalizaci je v případě prodeje banky ve špatném stavu nutno dodržet požadavky týkající se životaschopnosti, vlastního příspěvku a omezení narušení hospodářské soutěže.

6.2.4.1.   Dlouhodobá životaschopnost převedených kyperských činností dosažená prodejem

| (200) | V bodě 17 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu. |
| --- | --- |

(200)

V bodě 17 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu.

| (201) | Banka Piraeus převedené kyperské činnosti úspěšně integrovala. Jak je uvedeno v oddíle 7.6, na základě jejího plánu restrukturalizace lze banku považovat za životaschopný subjekt. Skutečnost, že převedené kyperské činnosti převzala banka Piraeus, umožnila obnovit jejich dlouhodobou životaschopnost. |
| --- | --- |

(201)

Banka Piraeus převedené kyperské činnosti úspěšně integrovala. Jak je uvedeno v oddíle 7.6, na základě jejího plánu restrukturalizace lze banku považovat za životaschopný subjekt. Skutečnost, že převedené kyperské činnosti převzala banka Piraeus, umožnila obnovit jejich dlouhodobou životaschopnost.

6.2.4.2.   Vlastní příspěvek a sdílení nákladů

| (202) | Co se týká příspěvku akcionářů tří kyperských bank na restrukturalizační náklady, Komise podotýká, že tři kyperské banky neprodaly převedené kyperské činnosti za účetní hodnotu, nýbrž za hodnotu, která byla upravena v souladu se zprávou společnosti PIMCO. I po provedené úpravě převedly tři kyperské banky na banku Piraeus více aktiv než závazků. Bylo proto dosaženo dostatečného sdílení nákladů ze strany akcionářů, jelikož ztrátu hodnoty převedených kyperských činností nesli prodávající. |
| --- | --- |

(202)

Co se týká příspěvku akcionářů tří kyperských bank na restrukturalizační náklady, Komise podotýká, že tři kyperské banky neprodaly převedené kyperské činnosti za účetní hodnotu, nýbrž za hodnotu, která byla upravena v souladu se zprávou společnosti PIMCO. I po provedené úpravě převedly tři kyperské banky na banku Piraeus více aktiv než závazků. Bylo proto dosaženo dostatečného sdílení nákladů ze strany akcionářů, jelikož ztrátu hodnoty převedených kyperských činností nesli prodávající.

6.2.4.3.   Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže

| (203) | Co se týká opatření k omezení narušení hospodářské soutěže, v bodě 30 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že „jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace ... Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“ |
| --- | --- |

(203)

Co se týká opatření k omezení narušení hospodářské soutěže, v bodě 30 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že „jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace ... Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“

| (204) | Jak je popsáno v 196. bodě odůvodnění, výše podpory odpovídá přibližně 3 % rizikově vážených aktiv převedených kyperských činností. Komise se proto domnívá, že se jedná o poměrně malou částku, jelikož tato částka umožnila prodej převedených kyperských činností a (jak je objasněno v 190. bodě odůvodnění) zajistila udržení finanční stability v Řecku. |
| --- | --- |

(204)

Jak je popsáno v 196. bodě odůvodnění, výše podpory odpovídá přibližně 3 % rizikově vážených aktiv převedených kyperských činností. Komise se proto domnívá, že se jedná o poměrně malou částku, jelikož tato částka umožnila prodej převedených kyperských činností a (jak je objasněno v 190. bodě odůvodnění) zajistila udržení finanční stability v Řecku.

| (205) | Po prodeji převedených kyperských činností přestaly řecké pobočky existovat jako samostatní konkurenti, jelikož byly plně začleněny do banky Piraeus. |
| --- | --- |

(205)

Po prodeji převedených kyperských činností přestaly řecké pobočky existovat jako samostatní konkurenti, jelikož byly plně začleněny do banky Piraeus.

| (206) | Komise vyvozuje závěr, že vzhledem k poměrně malé výši podpory pro převedené kyperské činnosti a skutečnosti, že tyto činnosti nebudou nadále existovat jako samostatní konkurenti, nedošlo k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(206)

Komise vyvozuje závěr, že vzhledem k poměrně malé výši podpory pro převedené kyperské činnosti a skutečnosti, že tyto činnosti nebudou nadále existovat jako samostatní konkurenti, nedošlo k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže.

6.2.4.4.   Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o restrukturalizaci

| (207) | Na základě analýzy, která byla provedena v 199. až 206. bodě odůvodnění se vyvozuje závěr, že v souladu se sdělením o restrukturalizaci zajistil prodej převedených kyperských činností a jejich začlenění do banky Piraeus jejich dlouhodobou životaschopnost, že podpora je omezená na nezbytné minimum a že nedošlo k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(207)

Na základě analýzy, která byla provedena v 199. až 206. bodě odůvodnění se vyvozuje závěr, že v souladu se sdělením o restrukturalizaci zajistil prodej převedených kyperských činností a jejich začlenění do banky Piraeus jejich dlouhodobou životaschopnost, že podpora je omezená na nezbytné minimum a že nedošlo k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže.

| (208) | Rekapitalizace banky ve výši 524 milionů EUR, kterou provedl fond HFSF, by proto měla být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(208)

Rekapitalizace banky ve výši 524 milionů EUR, kterou provedl fond HFSF, by proto měla být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem.

7.   POSOUZENÍ PODPORY, KTERÁ BYLA POSKYTNUTA BANCE PIRAEUS

7.1.   EXISTENCE PODPORY A JEJÍ VÝŠE

| (209) | Komise musí zjistit existenci státní podpory pro banku ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(209)

Komise musí zjistit existenci státní podpory pro banku ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

7.1.1.   Existence podpory v opatřeních, která byla provedena v rámci režimu podpory řeckých bank

7.1.1.1.   Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)

| (210) | Komise již v rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank (95) zjistila, že podpora likvidity, která byla poskytnuta na základě režimu, představuje státní podporu. V roce 2011 vydala banka Piraeus dluhopisy se státní zárukou v celkové hodnotě 9,9 miliardy EUR. Řecko půjčilo bance rovněž státní dluhopisy v hodnotě 1 289 milionů EUR. Na konci března 2014 činila nesplacená částka dluhopisů se státní zárukou a státních dluhopisů 9,9 miliardy EUR resp. 1 024 milionů EUR (96). Budoucí podpora likvidity poskytnutá na základě režimu podpory řeckých bank bude rovněž představovat státní podporu. |
| --- | --- |

(210)

Komise již v rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank (95) zjistila, že podpora likvidity, která byla poskytnuta na základě režimu, představuje státní podporu. V roce 2011 vydala banka Piraeus dluhopisy se státní zárukou v celkové hodnotě 9,9 miliardy EUR. Řecko půjčilo bance rovněž státní dluhopisy v hodnotě 1 289 milionů EUR. Na konci března 2014 činila nesplacená částka dluhopisů se státní zárukou a státních dluhopisů 9,9 miliardy EUR resp. 1 024 milionů EUR (96). Budoucí podpora likvidity poskytnutá na základě režimu podpory řeckých bank bude rovněž představovat státní podporu.

7.1.1.2.   Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)

| (211) | Komise již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpory řeckých bank zjistila, že rekapitalizace, které byly provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, představují podporu. Banka Piraeus obdržela prostřednictvím preferenčních akcií částku ve výši 750 milionů EUR, což představuje 2,1 % rizikově vážených aktiv banky (97). |
| --- | --- |

(211)

Komise již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpory řeckých bank zjistila, že rekapitalizace, které byly provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, představují podporu. Banka Piraeus obdržela prostřednictvím preferenčních akcií částku ve výši 750 milionů EUR, což představuje 2,1 % rizikově vážených aktiv banky (97).

7.1.2.   Existence podpory obsažené v nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)

| (212) | Komise v bodě 51 sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytnutí finančních prostředků centrálních bank finančním institucím nepředstavuje podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou tyto čtyři kumulativní podmínky nesplňuje, zejména z důvodu existence státní záruky a skutečnosti, že byla poskytnuta spolu s dalšími opatřeními podpory, nelze vyvodit závěr, že nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(212)

Komise v bodě 51 sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytnutí finančních prostředků centrálních bank finančním institucím nepředstavuje podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou tyto čtyři kumulativní podmínky nesplňuje, zejména z důvodu existence státní záruky a skutečnosti, že byla poskytnuta spolu s dalšími opatřeními podpory, nelze vyvodit závěr, že nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou nepředstavuje státní podporu.

| (213) | Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou splňuje požadavky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Za prvé, jelikož opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch řecké centrální banky, případné ztráty ponese stát. Opatření proto zahrnuje státní prostředky. Nouzová pomoc v oblasti likvidity umožňuje bankám získat financování v době, kdy nemají přístup na trh pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů a k běžným refinančním operacím Eurosystému. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou proto poskytuje bance výhodu. Jelikož je nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou umožňuje bance pokračovat v činnosti na trhu a zabraňuje jejímu úpadku a nutnosti odejít z trhu, narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje výhoda, která byla bance poskytnuta, obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(213)

Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou splňuje požadavky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Za prvé, jelikož opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch řecké centrální banky, případné ztráty ponese stát. Opatření proto zahrnuje státní prostředky. Nouzová pomoc v oblasti likvidity umožňuje bankám získat financování v době, kdy nemají přístup na trh pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů a k běžným refinančním operacím Eurosystému. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou proto poskytuje bance výhodu. Jelikož je nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou umožňuje bance pokračovat v činnosti na trhu a zabraňuje jejímu úpadku a nutnosti odejít z trhu, narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje výhoda, která byla bance poskytnuta, obchod mezi členskými státy.

| (214) | Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou se v průběhu času měnila. K 31. prosinci 2012 činila přibližně 31,4 miliardy EUR. Po prudkém poklesu v roce 2013 činila na konci daného roku pouze 750 milionů EUR. |
| --- | --- |

(214)

Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou se v průběhu času měnila. K 31. prosinci 2012 činila přibližně 31,4 miliardy EUR. Po prudkém poklesu v roce 2013 činila na konci daného roku pouze 750 milionů EUR.

7.1.3.   Existence podpory v opatřeních, která byla provedena prostřednictvím fondu HFSF

7.1.3.1.   První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)

| (215) | V oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus již Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál činil 4,7 miliardy EUR. |
| --- | --- |

(215)

V oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus již Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál činil 4,7 miliardy EUR.

7.1.3.2.   Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)

| (216) | Opatření B2 bylo provedeno ze zdrojů fondu HFSF, které (jak je objasněno v 65. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus) zahrnují státní prostředky. |
| --- | --- |

(216)

Opatření B2 bylo provedeno ze zdrojů fondu HFSF, které (jak je objasněno v 65. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus) zahrnují státní prostředky.

| (217) | Co se týká existence výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která bance umožnila pokračovat v činnosti na trhu a získat přístup k financování poskytovanému Eurosystémem. Protiplnění za opatření B2 mimoto představovaly vzniklé úroky ze směnek EFSF a dodatečný poplatek ve výši 1 %. Jelikož je toto protiplnění zjevně nižší než protiplnění za podobné kapitálové nástroje na trhu, banka by zcela jistě nebyla schopna získat za takovýchto podmínek tento kapitál na trhu. Opatření B2 proto poskytlo bance výhodu ze státních prostředků. Jelikož opatření měla k dispozici pouze banka, je toto opatření selektivní. |
| --- | --- |

(217)

Co se týká existence výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která bance umožnila pokračovat v činnosti na trhu a získat přístup k financování poskytovanému Eurosystémem. Protiplnění za opatření B2 mimoto představovaly vzniklé úroky ze směnek EFSF a dodatečný poplatek ve výši 1 %. Jelikož je toto protiplnění zjevně nižší než protiplnění za podobné kapitálové nástroje na trhu, banka by zcela jistě nebyla schopna získat za takovýchto podmínek tento kapitál na trhu. Opatření B2 proto poskytlo bance výhodu ze státních prostředků. Jelikož opatření měla k dispozici pouze banka, je toto opatření selektivní.

| (218) | Pozice banky byla v důsledku opatření B2 posílena, jelikož bance byly poskytnuty finanční prostředky nezbytné k tomu, aby nadále plnila kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka působí na bankovních trzích v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje opatření B2 obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(218)

Pozice banky byla v důsledku opatření B2 posílena, jelikož bance byly poskytnuty finanční prostředky nezbytné k tomu, aby nadále plnila kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka působí na bankovních trzích v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje opatření B2 obchod mezi členskými státy.

| (219) | Komise má za to, že opatření B2 představuje státní podporu. Vnitrostátní orgány toto opatření oznámily jako podporu. Obdržený kapitál činil 1 553 milionů EUR. |
| --- | --- |

(219)

Komise má za to, že opatření B2 představuje státní podporu. Vnitrostátní orgány toto opatření oznámily jako podporu. Obdržený kapitál činil 1 553 milionů EUR.

7.1.3.3.   Písemný závazek (opatření B3)

| (220) | Opatřením B3 se fond HFSF zavázal, že poskytne další kapitál nezbytný k provedení rekapitalizace banky, a to do výše požadované řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF získává své zdroje od státu. Písemný závazek proto zahrnuje státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně stanoveny a omezeny v právních předpisech. Použití těchto státních prostředků lze proto přičíst státu. Fond HFSF přijal závazek, že poskytne další kapitál ve výši 1 082 milionů EUR. |
| --- | --- |

(220)

Opatřením B3 se fond HFSF zavázal, že poskytne další kapitál nezbytný k provedení rekapitalizace banky, a to do výše požadované řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF získává své zdroje od státu. Písemný závazek proto zahrnuje státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně stanoveny a omezeny v právních předpisech. Použití těchto státních prostředků lze proto přičíst státu. Fond HFSF přijal závazek, že poskytne další kapitál ve výši 1 082 milionů EUR.

| (221) | Písemný závazek banku zvýhodnil, jelikož vkladatele ujistil, že banka bude schopna získat celý objem kapitálu, který musí získat, to znamená, že fond HFSF poskytne kapitál, pokud by se jej bance nepodařilo získat na trhu. Tento závazek usnadnil rovněž získání soukromého kapitálu na trhu, jelikož investoři byli ujištěni, že pokud se bance nepodaří získat část kapitálu na trhu, poskytne jej fond HFSF. Žádný soukromý investor by závazek nepřijal dříve, než jsou známy podmínky rekapitalizace, a banka neměla v té době přístup na kapitálové trhy. Výhoda je selektivní, jelikož nebyla poskytnuta všem bankám, které v Řecku působí. |
| --- | --- |

(221)

Písemný závazek banku zvýhodnil, jelikož vkladatele ujistil, že banka bude schopna získat celý objem kapitálu, který musí získat, to znamená, že fond HFSF poskytne kapitál, pokud by se jej bance nepodařilo získat na trhu. Tento závazek usnadnil rovněž získání soukromého kapitálu na trhu, jelikož investoři byli ujištěni, že pokud se bance nepodaří získat část kapitálu na trhu, poskytne jej fond HFSF. Žádný soukromý investor by závazek nepřijal dříve, než jsou známy podmínky rekapitalizace, a banka neměla v té době přístup na kapitálové trhy. Výhoda je selektivní, jelikož nebyla poskytnuta všem bankám, které v Řecku působí.

| (222) | Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje opatření B3 pravděpodobně obchod mezi členskými státy a narušuje hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(222)

Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje opatření B3 pravděpodobně obchod mezi členskými státy a narušuje hospodářskou soutěž.

| (223) | Opatření B3 proto představuje podporu a řecké orgány jej oznámily jako státní podporu. |
| --- | --- |

(223)

Opatření B3 proto představuje podporu a řecké orgány jej oznámily jako státní podporu.

7.1.3.4.   Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 za účelem pokrytí kapitálových potřeb na základě zátěžového testu v roce 2013 (opatření B4)

| (224) | Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 za účelem pokrytí kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012 (opatření B4), představuje částečnou přeměnu první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) na stálou rekapitalizaci ve výši 5 891 milionů EUR ve formě kmenových akcií. Jelikož opatření B4 představuje částečnou přeměnu již poskytnuté podpory, zahrnuje státní prostředky, nezvyšuje však nominální výši podpory. Vzhledem k nominální výši podpory však zvyšuje výhodu pro banku (a tudíž narušení hospodářské soutěže), jelikož se jedná o stálou rekapitalizaci, a nikoli dočasnou rekapitalizaci, jak tomu bylo v případě opatření B1 a B2. |
| --- | --- |

(224)

Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 za účelem pokrytí kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012 (opatření B4), představuje částečnou přeměnu první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) na stálou rekapitalizaci ve výši 5 891 milionů EUR ve formě kmenových akcií. Jelikož opatření B4 představuje částečnou přeměnu již poskytnuté podpory, zahrnuje státní prostředky, nezvyšuje však nominální výši podpory. Vzhledem k nominální výši podpory však zvyšuje výhodu pro banku (a tudíž narušení hospodářské soutěže), jelikož se jedná o stálou rekapitalizaci, a nikoli dočasnou rekapitalizaci, jak tomu bylo v případě opatření B1 a B2.

| (225) | Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám působícím v Řecku. Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise například uvádí, že podpora bance umožnila vykonávat činnost v ostatních členských státech. Likvidace banky by vedla k ukončení jejích činností v zahraničí prostřednictvím jejich likvidace nebo prodeje. V Řecku mimoto působí některé banky z ostatních členských států. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Komise má tudíž za to, že opatření B4 představuje státní podporu. |
| --- | --- |

(225)

Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám působícím v Řecku. Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise například uvádí, že podpora bance umožnila vykonávat činnost v ostatních členských státech. Likvidace banky by vedla k ukončení jejích činností v zahraničí prostřednictvím jejich likvidace nebo prodeje. V Řecku mimoto působí některé banky z ostatních členských států. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Komise má tudíž za to, že opatření B4 představuje státní podporu.

7.1.3.5.   Závěr ohledně opatření B1, B2, B3 a B4

| (226) | Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Výše státní podpory obsažené v opatřeních B1, B2 a B3 činí 7 335 milionů EUR. Jak je uvedeno v oddíle 7.1.3.3, jelikož v rámci rekapitalizace na jaře 2013 přilákala banka soukromý kapitál ve výši 1 444 milionů EUR, byla na stálou rekapitalizaci (opatření B4) přeměněna pouze část první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2). Dodatečný kapitál ve výši 1 082 milionů EUR (opatření B3), který přislíbil fond HFSF, nebyl zapotřebí, a nebyl tudíž vyplacen. Výše státní podpory, která byla vyplacena, proto představuje pouze součet první a druhé překlenovací rekapitalizace, tj. 6 253 milionů EUR, a část této podpory byla splacena do šesti měsíců během rekapitalizace na jaře 2013 (opatření B4), jelikož účast soukromého sektoru překročila výši závazku. |
| --- | --- |

(226)

Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Výše státní podpory obsažené v opatřeních B1, B2 a B3 činí 7 335 milionů EUR. Jak je uvedeno v oddíle 7.1.3.3, jelikož v rámci rekapitalizace na jaře 2013 přilákala banka soukromý kapitál ve výši 1 444 milionů EUR, byla na stálou rekapitalizaci (opatření B4) přeměněna pouze část první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2). Dodatečný kapitál ve výši 1 082 milionů EUR (opatření B3), který přislíbil fond HFSF, nebyl zapotřebí, a nebyl tudíž vyplacen. Výše státní podpory, která byla vyplacena, proto představuje pouze součet první a druhé překlenovací rekapitalizace, tj. 6 253 milionů EUR, a část této podpory byla splacena do šesti měsíců během rekapitalizace na jaře 2013 (opatření B4), jelikož účast soukromého sektoru překročila výši závazku.

| (227) | V bodě 31 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že kromě výše podpory v absolutním vyjádření vezme Komise v úvahu podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2 a B3 byla prováděna po dobu jednoho roku, od dubna 2012 do května 2013. V tomto období rizikově vážená aktiva banky v důsledku postupných akvizic významně vzrostla. Vzniká tudíž otázka, která úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, konkrétně to, zda je nutno státní podporu posoudit s ohledem na rizikově vážená aktiva, která existovala na začátku období, nebo na konci období. Opatření B1, B2 a B3 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou řecká centrální banka zjistila v březnu 2012 (zátěžový test v roce 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby, které mají tato opatření státní podpory řešit, existovaly již v březnu 2012. Komise se proto domnívá, že výši podpory obsažené v opatřeních B1, B2 a B3 je nutno porovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Rovněž se připomíná, že od března 2012 do rekapitalizace na jaře 2013 nebrala řecká centrální banka v úvahu akvizice uskutečněné řeckými bankami za účelem úpravy jejich kapitálových potřeb směrem nahoru nebo dolů. Tento prvek dále prokazuje, že opatření B1, B2 a B3 představovala opatření podpory související s rozsahem činnosti banky, jaká existovala k 31. březnu 2012. |
| --- | --- |

(227)

V bodě 31 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že kromě výše podpory v absolutním vyjádření vezme Komise v úvahu podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2 a B3 byla prováděna po dobu jednoho roku, od dubna 2012 do května 2013. V tomto období rizikově vážená aktiva banky v důsledku postupných akvizic významně vzrostla. Vzniká tudíž otázka, která úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, konkrétně to, zda je nutno státní podporu posoudit s ohledem na rizikově vážená aktiva, která existovala na začátku období, nebo na konci období. Opatření B1, B2 a B3 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou řecká centrální banka zjistila v březnu 2012 (zátěžový test v roce 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby, které mají tato opatření státní podpory řešit, existovaly již v březnu 2012. Komise se proto domnívá, že výši podpory obsažené v opatřeních B1, B2 a B3 je nutno porovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Rovněž se připomíná, že od března 2012 do rekapitalizace na jaře 2013 nebrala řecká centrální banka v úvahu akvizice uskutečněné řeckými bankami za účelem úpravy jejich kapitálových potřeb směrem nahoru nebo dolů. Tento prvek dále prokazuje, že opatření B1, B2 a B3 představovala opatření podpory související s rozsahem činnosti banky, jaká existovala k 31. březnu 2012.

| (228) | Podpora poskytnutá bance představovala součet první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a závazku fondu HFSF (opatření B3), tj. 7 335 milionů EUR neboli 21,5 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012. |
| --- | --- |

(228)

Podpora poskytnutá bance představovala součet první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a závazku fondu HFSF (opatření B3), tj. 7 335 milionů EUR neboli 21,5 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.

| (229) | Podpora vyplacená bance představovala součet první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2), tj. 6 253 milionů EUR neboli 18,4 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012. |
| --- | --- |

(229)

Podpora vyplacená bance představovala součet první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2), tj. 6 253 milionů EUR neboli 18,4 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.

| (230) | Jelikož se bance podařilo přilákat soukromý kapitál, činila částka, kterou fond HFSF nakonec do banky vložil ve formě kmenových akcií, 5 891 milionů EUR, což představuje 17,3 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012. |
| --- | --- |

(230)

Jelikož se bance podařilo přilákat soukromý kapitál, činila částka, kterou fond HFSF nakonec do banky vložil ve formě kmenových akcií, 5 891 milionů EUR, což představuje 17,3 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.

7.1.4.   Závěr ohledně existence a celkové výše podpory, kterou banka Piraeus získala

| (231) | Opatření A, B1, B2, B3, B4, L1 a L2 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Tato opatření jsou shrnuta v tabulce 11.

  Tabulka 11


  Přehled celkové podpory, kterou banka Piraeus obdržela










  Č. | Opatření | Druh opatření | Výše podpory | Podpora/rizikově vážená aktiva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Preferenční akcie | Kapitálová podpora | 750 milionů EUR | 2,1 % |
| B1
  B2
  B3 | První překlenovací rekapitalizace
  Druhá překlenovací rekapitalizace
  Písemný závazek | Kapitálová podpora | 4 700 milionů EUR
  1 553 milionů EUR
  1 082 milionů EUR | 13,8 %
  4,5 %
  3,2 % |
| Celková kapitálová podpora poskytnutá bance A + B1 + B2 + B3 | 8 085 milionů EUR | 23,7 % |
| Celková podpora vyplacená bance A + B1 + B2 | 7 003 milionů EUR | 21,6 % |
| B4 | Rekapitalizace | Kapitálová podpora | 5 891 milionů EUR | 17,3 % |
| Celková kapitálová podpora vyplacená bance po odečtení podpory splacené do šesti měsíců | 6 641 milionů EUR | 19,4 % |
| Č. | Opatření | Druh opatření | Nominální výše podpory |
| L1 | Podpora likvidity | Záruka
  Půjčka dluhopisů | Záruky: 9,9 miliardy EUR
  Půjčky dluhopisů: 1,3 miliardy EUR |
| L2 | Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou | Financování a záruka | 31,4 miliardy EUR |
| Celková podpora likvidity, která byla bance poskytnuta | 42,6 miliardy EUR |

(231)

Opatření A, B1, B2, B3, B4, L1 a L2 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Tato opatření jsou shrnuta v tabulce 11.

Tabulka 11

Přehled celkové podpory, kterou banka Piraeus obdržela

Č.

Opatření

Druh opatření

Výše podpory

Podpora/rizikově vážená aktiva

A

Preferenční akcie

Kapitálová podpora

750 milionů EUR

2,1 %

B1

B2

B3

První překlenovací rekapitalizace

Druhá překlenovací rekapitalizace

Písemný závazek

Kapitálová podpora

4 700 milionů EUR

1 553 milionů EUR

1 082 milionů EUR

13,8 %

4,5 %

3,2 %

Celková kapitálová podpora poskytnutá bance A + B1 + B2 + B3

8 085 milionů EUR

23,7 %

Celková podpora vyplacená bance A + B1 + B2

7 003 milionů EUR

21,6 %

B4

Rekapitalizace

Kapitálová podpora

5 891 milionů EUR

17,3 %

Celková kapitálová podpora vyplacená bance po odečtení podpory splacené do šesti měsíců

6 641 milionů EUR

19,4 %

Č.

Opatření

Druh opatření

Nominální výše podpory

L1

Podpora likvidity

Záruka

Půjčka dluhopisů

Záruky: 9,9 miliardy EUR

Půjčky dluhopisů: 1,3 miliardy EUR

L2

Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou

Financování a záruka

31,4 miliardy EUR

Celková podpora likvidity, která byla bance poskytnuta

42,6 miliardy EUR

7.2.   PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI

| (232) | Jak je uvedeno v 183. bodě odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory by měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (98). |
| --- | --- |

(232)

Jak je uvedeno v 183. bodě odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory by měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (98).

| (233) | Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008. |
| --- | --- |

(233)

Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.

| (234) | Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou obsaženy ve sdělení o rekapitalizaci a ve sdělení o prodloužení z roku 2011. |
| --- | --- |

(234)

Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou obsaženy ve sdělení o rekapitalizaci a ve sdělení o prodloužení z roku 2011.

| (235) | Sdělení o restrukturalizaci stanoví přístup, který Komise přijme při posuzování plánů restrukturalizace, zejména potřebu obnovení životaschopnosti, zajištění náležitého příspěvku ze strany příjemce a omezení narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(235)

Sdělení o restrukturalizaci stanoví přístup, který Komise přijme při posuzování plánů restrukturalizace, zejména potřebu obnovení životaschopnosti, zajištění náležitého příspěvku ze strany příjemce a omezení narušení hospodářské soutěže.

| (236) | Tento rámec byl doplněn sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory, jež byla oznámena nebo provedena před schválením Komisí po 31. červenci 2013. |
| --- | --- |

(236)

Tento rámec byl doplněn sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory, jež byla oznámena nebo provedena před schválením Komisí po 31. červenci 2013.

7.2.1.   Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory likvidity, která byla bance Piraeus poskytnuta (opatření L1)

| (237) | Podpora likvidity, kterou banka Piraeus již obdržela, byla s konečnou platností schválena v postupných rozhodnutích, kterými byla povolena opatření v rámci režimu podpory řeckých bank a jeho změny a prodloužení platnosti (99). Jakoukoli budoucí podporu likvidity pro banku bude nutno poskytnout na základě režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky této podpory musí být Komisí schváleny před jejím poskytnutím, a nemusí být proto blíže posouzeny v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(237)

Podpora likvidity, kterou banka Piraeus již obdržela, byla s konečnou platností schválena v postupných rozhodnutích, kterými byla povolena opatření v rámci režimu podpory řeckých bank a jeho změny a prodloužení platnosti (99). Jakoukoli budoucí podporu likvidity pro banku bude nutno poskytnout na základě režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky této podpory musí být Komisí schváleny před jejím poskytnutím, a nemusí být proto blíže posouzeny v tomto rozhodnutí.

7.2.2.   Právní základ pro posouzení slučitelnosti preferenčních akcií (opatření A)

| (238) | Rekapitalizace provedená v roce 2009 ve formě preferenčních akcií (opatření A) byla poskytnuta na základě rekapitalizačního opatření v rámci režimu podpory řeckých bank, který byl schválen v roce 2008 podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Není proto nutné posoudit ji znovu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008, nýbrž je třeba ji posoudit pouze podle sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(238)

Rekapitalizace provedená v roce 2009 ve formě preferenčních akcií (opatření A) byla poskytnuta na základě rekapitalizačního opatření v rámci režimu podpory řeckých bank, který byl schválen v roce 2008 podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Není proto nutné posoudit ji znovu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008, nýbrž je třeba ji posoudit pouze podle sdělení o restrukturalizaci.

7.2.3.   Právní základ pro posouzení slučitelnosti nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)

| (239) | Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být posouzena nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která byla poskytnuta bez předchozího schválení Komisí po 31. červenci 2013, spadá do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. |
| --- | --- |

(239)

Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být posouzena nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která byla poskytnuta bez předchozího schválení Komisí po 31. červenci 2013, spadá do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.

7.2.4.   Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)

| (240) | Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména co se týká protiplnění, je nutno posoudit nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti opatření B1 s těmito sděleními. Jelikož tato opatření byla provedena před 1. srpnem 2013, nespadají do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) je třeba posoudit rovněž na základě sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(240)

Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména co se týká protiplnění, je nutno posoudit nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti opatření B1 s těmito sděleními. Jelikož tato opatření byla provedena před 1. srpnem 2013, nespadají do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) je třeba posoudit rovněž na základě sdělení o restrukturalizaci.

7.3.   SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011

| (241) | Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: vhodnost, nezbytnost a přiměřenost. |
| --- | --- |

(241)

Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.

| (242) | Jelikož řecké banky ztratily přístup na velkoobchodní trhy a byly zcela závislé na financování poskytovaném centrální bankou (jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění) a jelikož banka Piraeus si nemohla vypůjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím běžných refinančních operací, spoléhala se banka při získávání dostatečné likvidity na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, což zamezilo jejímu úpadku. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážné poruchy, která by byla způsobena úpadkem banky. |
| --- | --- |

(242)

Jelikož řecké banky ztratily přístup na velkoobchodní trhy a byly zcela závislé na financování poskytovaném centrální bankou (jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění) a jelikož banka Piraeus si nemohla vypůjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím běžných refinančních operací, spoléhala se banka při získávání dostatečné likvidity na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, což zamezilo jejímu úpadku. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážné poruchy, která by byla způsobena úpadkem banky.

| (243) | Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity znamená pro banku poměrně vysoké náklady na financování, má banka dostatečnou pobídku k tomu, aby se při rozvíjení svých činností nespoléhala na tento zdroj financování. Banka musela hradit úrokovou sazbu o [...] b.b. vyšší než v případě běžných refinančních operací s Eurosystémem. Banka mimoto musela státu hradit poplatek za záruku ve výši [...] b.b. V důsledku toho jsou celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování poskytované ECB. Rozdíl mezi prvními a posledně uvedenými náklady je vyšší než výše poplatku za záruku, jenž se vyžaduje ve sdělení o prodloužení z roku 2011. Celkové protiplnění poskytnuté státu lze proto považovat za dostatečné. Co se týká výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, ta je pravidelně řeckou centrální bankou a ECB revidována podle skutečných potřeb banky. Řecká centrální banka a ECB podrobně sledují její využití a zajišťují, aby byla omezena na nezbytné minimum. Opatření L2 proto neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by bylo možno použít k financování činností narušujících hospodářskou soutěž. Toto opatření je omezeno na nezbytné minimum. |
| --- | --- |

(243)

Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity znamená pro banku poměrně vysoké náklady na financování, má banka dostatečnou pobídku k tomu, aby se při rozvíjení svých činností nespoléhala na tento zdroj financování. Banka musela hradit úrokovou sazbu o [...] b.b. vyšší než v případě běžných refinančních operací s Eurosystémem. Banka mimoto musela státu hradit poplatek za záruku ve výši [...] b.b. V důsledku toho jsou celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování poskytované ECB. Rozdíl mezi prvními a posledně uvedenými náklady je vyšší než výše poplatku za záruku, jenž se vyžaduje ve sdělení o prodloužení z roku 2011. Celkové protiplnění poskytnuté státu lze proto považovat za dostatečné. Co se týká výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, ta je pravidelně řeckou centrální bankou a ECB revidována podle skutečných potřeb banky. Řecká centrální banka a ECB podrobně sledují její využití a zajišťují, aby byla omezena na nezbytné minimum. Opatření L2 proto neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by bylo možno použít k financování činností narušujících hospodářskou soutěž. Toto opatření je omezeno na nezbytné minimum.

| (244) | Takovéto podrobné sledování využití nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je její využívání omezeno na minimum, rovněž zajišťuje, aby byla likvidita přiměřená a aby nevedla k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Komise bere rovněž na vědomí závazek Řecka, že banka provede plán restrukturalizace, který snižuje její závislost na financování poskytovaném centrální bankou, a že banka bude dodržovat omezení týkající se chování, která jsou projednána v oddíle 7.6. Tyto faktory zajišťují, že spoléhání se na podporu likvidity bude co nejdříve ukončeno a že tato podpora je přiměřená. |
| --- | --- |

(244)

Takovéto podrobné sledování využití nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je její využívání omezeno na minimum, rovněž zajišťuje, aby byla likvidita přiměřená a aby nevedla k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Komise bere rovněž na vědomí závazek Řecka, že banka provede plán restrukturalizace, který snižuje její závislost na financování poskytovaném centrální bankou, a že banka bude dodržovat omezení týkající se chování, která jsou projednána v oddíle 7.6. Tyto faktory zajišťují, že spoléhání se na podporu likvidity bude co nejdříve ukončeno a že tato podpora je přiměřená.

| (245) | Opatření L2 je proto v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, je opatření L2 v souladu rovněž se sdělením o bankovnictví z roku 2013. |
| --- | --- |

(245)

Opatření L2 je proto v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, je opatření L2 v souladu rovněž se sdělením o bankovnictví z roku 2013.

7.4.   SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013

| (246) | Jak je uvedeno v 241. bodě odůvodnění, musí podpora v souladu s bodem 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby byla slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (100): vhodnost, nezbytnost a přiměřenost. |
| --- | --- |

(246)

Jak je uvedeno v 241. bodě odůvodnění, musí podpora v souladu s bodem 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby byla slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (100): vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.

| (247) | Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví další pokyny ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory. |
| --- | --- |

(247)

Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví další pokyny ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.

7.4.1.   Vhodnost opatření

| (248) | Komise považuje rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) za vhodné, jelikož bance umožnily splnit kapitálové požadavky. Bez rekapitalizací provedených fondem HFSF by banka nemohla vykonávat činnost a ztratila by přístup k refinančním operacím ECB. |
| --- | --- |

(248)

Komise považuje rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) za vhodné, jelikož bance umožnily splnit kapitálové požadavky. Bez rekapitalizací provedených fondem HFSF by banka nemohla vykonávat činnost a ztratila by přístup k refinančním operacím ECB.

| (249) | V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus uvedla, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku, a to z hlediska poskytování úvěrů i přijímání vkladů. Jako taková má banka Piraeus pro Řecko systémový význam. Úpadek banky by proto měl za následek vážnou poruchu v řeckém hospodářství. Za tehdejší situace měly finanční instituce v Řecku potíže při získávání financování. Nedostatečné financování omezovalo jejich schopnost poskytovat úvěry řeckému hospodářství. V této souvislosti by se porucha v hospodářství v případě úpadku banky zhoršila. Opatření B1, B2, B3 a B4 měla mimoto značný rozsah v důsledku programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost, která nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika ze strany banky. Opatření se proto měla zabývat především výsledky programu zapojení soukromého sektoru a přispět k udržení finanční stability v Řecku. |
| --- | --- |

(249)

V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus uvedla, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku, a to z hlediska poskytování úvěrů i přijímání vkladů. Jako taková má banka Piraeus pro Řecko systémový význam. Úpadek banky by proto měl za následek vážnou poruchu v řeckém hospodářství. Za tehdejší situace měly finanční instituce v Řecku potíže při získávání financování. Nedostatečné financování omezovalo jejich schopnost poskytovat úvěry řeckému hospodářství. V této souvislosti by se porucha v hospodářství v případě úpadku banky zhoršila. Opatření B1, B2, B3 a B4 měla mimoto značný rozsah v důsledku programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost, která nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika ze strany banky. Opatření se proto měla zabývat především výsledky programu zapojení soukromého sektoru a přispět k udržení finanční stability v Řecku.

| (250) | V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise pochybnosti, zda byla neprodleně přijata veškerá možná opatření, která by zamezila tomu, že banka bude v budoucnu opět potřebovat podporu. Jak je uvedeno v 140. a 141. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností banky. Jak je popsáno v 115., 116. a 117. bodě odůvodnění, banka rovněž významně restrukturalizovala své činnosti a již bylo dosaženo významného snížení nákladů. Pochybnosti Komise byly proto rozptýleny. |
| --- | --- |

(250)

V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise pochybnosti, zda byla neprodleně přijata veškerá možná opatření, která by zamezila tomu, že banka bude v budoucnu opět potřebovat podporu. Jak je uvedeno v 140. a 141. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností banky. Jak je popsáno v 115., 116. a 117. bodě odůvodnění, banka rovněž významně restrukturalizovala své činnosti a již bylo dosaženo významného snížení nákladů. Pochybnosti Komise byly proto rozptýleny.

| (251) | V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise rovněž pochybnosti, zda existují dostatečné záruky v případě, že se banka dostane pod kontrolu státu, nebo pokud si kontrolu ponechají soukromí akcionáři, zatímco většinovým vlastníkem bude stát. Závazky popsané v 140. a 141. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí zajišťují, že úvěrové operace banky budou prováděny podle komerčních zásad a každodenní řízení bude chráněno před zásahy státu. Rámec vztahů, který byl dohodnut mezi fondem HFSF a bankou, rovněž zajišťuje, aby byly zájmy státu jako hlavního akcionáře chráněny před přílišným riskováním ze strany vedení banky. |
| --- | --- |

(251)

V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise rovněž pochybnosti, zda existují dostatečné záruky v případě, že se banka dostane pod kontrolu státu, nebo pokud si kontrolu ponechají soukromí akcionáři, zatímco většinovým vlastníkem bude stát. Závazky popsané v 140. a 141. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí zajišťují, že úvěrové operace banky budou prováděny podle komerčních zásad a každodenní řízení bude chráněno před zásahy státu. Rámec vztahů, který byl dohodnut mezi fondem HFSF a bankou, rovněž zajišťuje, aby byly zájmy státu jako hlavního akcionáře chráněny před přílišným riskováním ze strany vedení banky.

| (252) | Opatření B1, B2, B3 a B4 proto zajistila zachování finanční stability v Řecku. Byla přijata významná opatření s cílem omezit budoucí ztráty na minimum a zajistit, aby činnosti banky nebyly ohroženy nevhodnou správou a řízením. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná. |
| --- | --- |

(252)

Opatření B1, B2, B3 a B4 proto zajistila zachování finanční stability v Řecku. Byla přijata významná opatření s cílem omezit budoucí ztráty na minimum a zajistit, aby činnosti banky nebyly ohroženy nevhodnou správou a řízením. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.

7.4.2.   Nezbytnost – omezení podpory na minimum

| (253) | Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení jejího cíle. To znamená, že kapitálová injekce musí představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle. |
| --- | --- |

(253)

Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení jejího cíle. To znamená, že kapitálová injekce musí představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle.

| (254) | Výše kapitálové podpory byla vypočítána řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012, aby bylo zajištěno, že poměr kmenového kapitálu tier 1 banky bude v období 2012–2014 přesahovat určitou úroveň, jak je uvedeno v tabulce 3. Opatření B1, B2, B3 a B4 proto neposkytují bance nadměrný kapitál. Jak je objasněno v 250. bodě odůvodnění, byla přijata opatření s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnu potřebovat další podporu. |
| --- | --- |

(254)

Výše kapitálové podpory byla vypočítána řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012, aby bylo zajištěno, že poměr kmenového kapitálu tier 1 banky bude v období 2012–2014 přesahovat určitou úroveň, jak je uvedeno v tabulce 3. Opatření B1, B2, B3 a B4 proto neposkytují bance nadměrný kapitál. Jak je objasněno v 250. bodě odůvodnění, byla přijata opatření s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnu potřebovat další podporu.

| (255) | Co se týká protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že rekapitalizace byly provedeny v květnu 2012 resp. prosinci 2012, a to formou věcného plnění prostřednictvím směnek EFSF. Fond HFSF obdržel ode dne vydání směnek EFSF do rekapitalizace na jaře 2013 jako protiplnění vzniklé úroky ze směnek EFSF s připočtením poplatku ve výši 1 % (101). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, toto protiplnění je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Doba poskytování nízkého protiplnění je však v případě opatření B1 omezena na jeden rok a v případě opatření B2 na pět měsíců (tj. do přeměny překlenovací rekapitalizace na běžnou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, a to opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací restrukturalizace nevedly k zředění podílů současných akcionářů, rekapitalizace na jaře 2013, což byla částečná přeměna první a druhé překlenovací rekapitalizace, významně zředila podíly dřívějších akcionářů, jelikož se jejich podíl na vlastním kapitálu banky snížil na 2,3 %. Poté skončila mimořádná situace, která existovala ode dne provedení první překlenovací rekapitalizace. Pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, byly proto rozptýleny. |
| --- | --- |

(255)

Co se týká protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že rekapitalizace byly provedeny v květnu 2012 resp. prosinci 2012, a to formou věcného plnění prostřednictvím směnek EFSF. Fond HFSF obdržel ode dne vydání směnek EFSF do rekapitalizace na jaře 2013 jako protiplnění vzniklé úroky ze směnek EFSF s připočtením poplatku ve výši 1 % (101). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, toto protiplnění je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Doba poskytování nízkého protiplnění je však v případě opatření B1 omezena na jeden rok a v případě opatření B2 na pět měsíců (tj. do přeměny překlenovací rekapitalizace na běžnou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, a to opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací restrukturalizace nevedly k zředění podílů současných akcionářů, rekapitalizace na jaře 2013, což byla částečná přeměna první a druhé překlenovací rekapitalizace, významně zředila podíly dřívějších akcionářů, jelikož se jejich podíl na vlastním kapitálu banky snížil na 2,3 %. Poté skončila mimořádná situace, která existovala ode dne provedení první překlenovací rekapitalizace. Pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, byly proto rozptýleny.

| (256) | Za druhé, vzhledem k neobvyklým příčinám potíží banky, kdy ztráty vyplývaly především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu, což státu poskytlo značnou výhodu, tj. snížení dluhu) a z důsledků dlouhého období recese v domácím hospodářství, může Komise souhlasit s takovouto dočasnou odchylkou od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci (102). |
| --- | --- |

(256)

Za druhé, vzhledem k neobvyklým příčinám potíží banky, kdy ztráty vyplývaly především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu, což státu poskytlo značnou výhodu, tj. snížení dluhu) a z důsledků dlouhého období recese v domácím hospodářství, může Komise souhlasit s takovouto dočasnou odchylkou od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci (102).

| (257) | Co se týká opatření B3, jednalo se o závazek poskytnout kapitál v rámci budoucího navýšení kapitálu. Závazek přijatý v prosinci 2012 bylo možno provést prostřednictvím kapitálové injekce v květnu či červnu 2013, jen o pět měsíců později, kdy banka přikročila k navýšení svého kapitálu. Jelikož banka přilákala soukromé investory, nemusel fond HFSF přislíbený kapitál poskytnout. Vzhledem ke krátké lhůtě, v níž byl proveden závazek týkající se poskytnutí kapitálu, a z důvodů uvedených v 256. bodě odůvodnění je neposkytnutí odměny za tento závazek přijatelné. |
| --- | --- |

(257)

Co se týká opatření B3, jednalo se o závazek poskytnout kapitál v rámci budoucího navýšení kapitálu. Závazek přijatý v prosinci 2012 bylo možno provést prostřednictvím kapitálové injekce v květnu či červnu 2013, jen o pět měsíců později, kdy banka přikročila k navýšení svého kapitálu. Jelikož banka přilákala soukromé investory, nemusel fond HFSF přislíbený kapitál poskytnout. Vzhledem ke krátké lhůtě, v níž byl proveden závazek týkající se poskytnutí kapitálu, a z důvodů uvedených v 256. bodě odůvodnění je neposkytnutí odměny za tento závazek přijatelné.

| (258) | Pokud jde o opatření B4, v souladu s bodem 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií, a to po úpravě vzhledem k efektu zředění, tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Ačkoli opatření B4 nezajistilo značnou slevu z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti nebylo možné dosáhnout významné slevy z teoretické ceny bez upisovacího práva (103). Před rekapitalizací na jaře 2013 představovala tržní kapitalizace banky pouze několik stovek milionů eur. Za této situace vyvstává otázka, zda by současní akcionáři měli být zcela vytěsněni. Komise bere na vědomí, že emisní cena byla stanovena s 50 % slevou z průměrné tržní ceny za období padesáti dnů předcházejících stanovení emisní ceny. Komise bere rovněž na vědomí, že došlo k obrovskému zředění podílů současných akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 drželi v bance pouze 2,3% podíl. Uplatnění další slevy z tržní ceny by proto mělo na odměnu fondu HFSF jen malý dopad. Vzhledem k zvláštní situaci řeckých bank (jak bylo objasněno v 256. bodě odůvodnění) a vzhledem ke skutečnosti, že potřeba podpory vyplývala do značné míry z prominutí dluhu ve prospěch státu, se Komise domnívá, že emisní cena akcií upsaných státem byla dostatečně nízká. |
| --- | --- |

(258)

Pokud jde o opatření B4, v souladu s bodem 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií, a to po úpravě vzhledem k efektu zředění, tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Ačkoli opatření B4 nezajistilo značnou slevu z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti nebylo možné dosáhnout významné slevy z teoretické ceny bez upisovacího práva (103). Před rekapitalizací na jaře 2013 představovala tržní kapitalizace banky pouze několik stovek milionů eur. Za této situace vyvstává otázka, zda by současní akcionáři měli být zcela vytěsněni. Komise bere na vědomí, že emisní cena byla stanovena s 50 % slevou z průměrné tržní ceny za období padesáti dnů předcházejících stanovení emisní ceny. Komise bere rovněž na vědomí, že došlo k obrovskému zředění podílů současných akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 drželi v bance pouze 2,3% podíl. Uplatnění další slevy z tržní ceny by proto mělo na odměnu fondu HFSF jen malý dopad. Vzhledem k zvláštní situaci řeckých bank (jak bylo objasněno v 256. bodě odůvodnění) a vzhledem ke skutečnosti, že potřeba podpory vyplývala do značné míry z prominutí dluhu ve prospěch státu, se Komise domnívá, že emisní cena akcií upsaných státem byla dostatečně nízká.

| (259) | Fond HFSF vydal rovněž opční listy a poskytl jeden opční list na každou novou akcii upsanou soukromým investorem, který se zúčastnil rekapitalizace na jaře 2013. Fond HFSF vydal tyto opční listy bezúplatně. Jak je objasněno v 106. bodě odůvodnění, každý opční list zahrnuje právo na nákup 4,48 akcií fondu HFSF ve stanovených intervalech a za realizační cenu. Realizační cena se rovná upisovací ceně fondu HFSF navýšené o roční a kumulované rozpětí (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně). Odměna, kterou fond HFSF obdržel za akcie, které vlastní, je fakticky omezena na tyto úrovně. Tato odměna je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Jelikož však tyto opční listy představovaly klíčový faktor úspěchu emise s přednostním právem a soukromého umisťování, jež banka zahájila v rámci rekapitalizace na jaře 2013, má Komise za to, že tyto opční listy umožnily bance snížit výši podpory o 1 444 milionů EUR. Kvůli nízkému kapitálovému poměru banky před rekapitalizací a vysoké nejistotě, která v té době panovala, simulace, jež byly k dispozici, prokázaly, že bez opčních listů by soukromí investoři nedosáhli dostatečné výnosnosti a rekapitalizace by se nezúčastnili. Z důvodů objasněných v 249. a 256. bodě odůvodnění by vzhledem k tomu, že by fond HFSF získal minimální kladnou odměnu, pokud by byly opční listy uplatněny, a že cílem memoranda o ekonomické a finanční politice bylo přilákat soukromé investory v zájmu udržení některých bank v soukromé správě a zamezit situaci, kdy by celý bankovní sektor kontroloval fond HFSF, může Komise přijmout takovouto odchylku od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci. Tento souhlas vychází rovněž ze skutečnosti, že zákon o fondu HFSF, který byl v březnu 2014 pozměněn, neumožňuje úpravu opčních listů v případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv a že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační cenu opčních listů a k úpravě může dojít teprve následně a pouze do výše výnosů dosažených z prodeje předkupních práv fondu HFSF. Závazek Řecka, že si před zpětným odkupem opčních listů, které vydal fond HFSF, vyžádá souhlas Komise, umožní Komisi zajistit, aby případný zpětný odkup v budoucnu dále nesnížil odměnu fondu HFSF a nezvýšil odměnu držitelů opčních listů. |
| --- | --- |

(259)

Fond HFSF vydal rovněž opční listy a poskytl jeden opční list na každou novou akcii upsanou soukromým investorem, který se zúčastnil rekapitalizace na jaře 2013. Fond HFSF vydal tyto opční listy bezúplatně. Jak je objasněno v 106. bodě odůvodnění, každý opční list zahrnuje právo na nákup 4,48 akcií fondu HFSF ve stanovených intervalech a za realizační cenu. Realizační cena se rovná upisovací ceně fondu HFSF navýšené o roční a kumulované rozpětí (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně). Odměna, kterou fond HFSF obdržel za akcie, které vlastní, je fakticky omezena na tyto úrovně. Tato odměna je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Jelikož však tyto opční listy představovaly klíčový faktor úspěchu emise s přednostním právem a soukromého umisťování, jež banka zahájila v rámci rekapitalizace na jaře 2013, má Komise za to, že tyto opční listy umožnily bance snížit výši podpory o 1 444 milionů EUR. Kvůli nízkému kapitálovému poměru banky před rekapitalizací a vysoké nejistotě, která v té době panovala, simulace, jež byly k dispozici, prokázaly, že bez opčních listů by soukromí investoři nedosáhli dostatečné výnosnosti a rekapitalizace by se nezúčastnili. Z důvodů objasněných v 249. a 256. bodě odůvodnění by vzhledem k tomu, že by fond HFSF získal minimální kladnou odměnu, pokud by byly opční listy uplatněny, a že cílem memoranda o ekonomické a finanční politice bylo přilákat soukromé investory v zájmu udržení některých bank v soukromé správě a zamezit situaci, kdy by celý bankovní sektor kontroloval fond HFSF, může Komise přijmout takovouto odchylku od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci. Tento souhlas vychází rovněž ze skutečnosti, že zákon o fondu HFSF, který byl v březnu 2014 pozměněn, neumožňuje úpravu opčních listů v případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv a že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační cenu opčních listů a k úpravě může dojít teprve následně a pouze do výše výnosů dosažených z prodeje předkupních práv fondu HFSF. Závazek Řecka, že si před zpětným odkupem opčních listů, které vydal fond HFSF, vyžádá souhlas Komise, umožní Komisi zajistit, aby případný zpětný odkup v budoucnu dále nesnížil odměnu fondu HFSF a nezvýšil odměnu držitelů opčních listů.

| (260) | Co se týká skutečnosti, že akcie fondu HFSF nejsou spojeny s hlasovacími právy, Komise připomíná, že potřeba podpory nevyplývá především z přílišného riskování. Cílem memoranda bylo mimoto udržet některé banky v soukromé správě. Rámec vztahů a automatické znovuzavedení hlasovacích práv v případě neprovedení plánu restrukturalizace poskytuje záruky s ohledem na přílišné riskování ze strany soukromých správců v budoucnu. Určitý druh odměny pro stát mimoto představuje zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup v prosinci 2012, jelikož se dluh státu vůči bance snížil o několik miliard eur. Ze všech těchto důvodů může Komise souhlasit s tím, že fond HFSF získal akcie bez hlasovacích práv. Komise proto dospěla k závěru, že opatření B4 bylo nezbytné. |
| --- | --- |

(260)

Co se týká skutečnosti, že akcie fondu HFSF nejsou spojeny s hlasovacími právy, Komise připomíná, že potřeba podpory nevyplývá především z přílišného riskování. Cílem memoranda bylo mimoto udržet některé banky v soukromé správě. Rámec vztahů a automatické znovuzavedení hlasovacích práv v případě neprovedení plánu restrukturalizace poskytuje záruky s ohledem na přílišné riskování ze strany soukromých správců v budoucnu. Určitý druh odměny pro stát mimoto představuje zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup v prosinci 2012, jelikož se dluh státu vůči bance snížil o několik miliard eur. Ze všech těchto důvodů může Komise souhlasit s tím, že fond HFSF získal akcie bez hlasovacích práv. Komise proto dospěla k závěru, že opatření B4 bylo nezbytné.

| (261) | Závěrem se uvádí, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou z hlediska jejich výše i podoby nezbytná jako podpora na záchranu. |
| --- | --- |

(261)

Závěrem se uvádí, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou z hlediska jejich výše i podoby nezbytná jako podpora na záchranu.

7.4.3.   Přiměřenost – opatření omezující negativní vedlejší účinky

| (262) | Banka obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace proto může vést k vážnému narušení hospodářské soutěže. Řecko však přijalo závazek týkající se provedení řady opatření, která mají negativní vedlejší účinky omezit. Závazky zejména stanoví, že činnosti banky budou i nadále vykonávány podle komerčních zásad, jak je objasněno v 136. a 137. bodě odůvodnění. Řecko přijalo rovněž závazek týkající se zákazu akvizic a řady odprodejů, jak je popsáno v 138., 139. a 143. bodě odůvodnění. Omezení narušení hospodářské soutěže bude blíže posouzeno v oddíle 7.6. |
| --- | --- |

(262)

Banka obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace proto může vést k vážnému narušení hospodářské soutěže. Řecko však přijalo závazek týkající se provedení řady opatření, která mají negativní vedlejší účinky omezit. Závazky zejména stanoví, že činnosti banky budou i nadále vykonávány podle komerčních zásad, jak je objasněno v 136. a 137. bodě odůvodnění. Řecko přijalo rovněž závazek týkající se zákazu akvizic a řady odprodejů, jak je popsáno v 138., 139. a 143. bodě odůvodnění. Omezení narušení hospodářské soutěže bude blíže posouzeno v oddíle 7.6.

| (263) | Do banky byl dosazen kontrolní správce, který bude sledovat řádné plnění závazků týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností. To zamezí případným škodlivým změnám obchodní praxe banky, a omezí tudíž možné negativní vedlejší účinky. |
| --- | --- |

(263)

Do banky byl dosazen kontrolní správce, který bude sledovat řádné plnění závazků týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností. To zamezí případným škodlivým změnám obchodní praxe banky, a omezí tudíž možné negativní vedlejší účinky.

| (264) | Dne 25. června 2014 byl Komisi mimoto předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6. |
| --- | --- |

(264)

Dne 25. června 2014 byl Komisi mimoto předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.

| (265) | Závěrem se uvádí, že pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou na základě bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená. |
| --- | --- |

(265)

Závěrem se uvádí, že pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou na základě bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.

7.4.4.   Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011

| (266) | Vyvozuje se tudíž závěr, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, nezbytné a přiměřené, a to podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou proto slučitelná se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011. |
| --- | --- |

(266)

Vyvozuje se tudíž závěr, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, nezbytné a přiměřené, a to podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou proto slučitelná se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011.

7.5.   SOULAD NABYTÍ PŘEVEDENÝCH ČINNOSTÍ BANKY ATE, BANKY GENIKI, PŘEVEDENÝCH KYPERSKÝCH ČINNOSTÍ A BANKY MBG SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI

| (267) | V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že nabytí podílů v jiných podnicích bankami, kterým byla poskytnuta podpora, nemůže být financováno prostřednictvím státní podpory, pokud to nemá zásadní význam pro obnovení životaschopnosti podniku. V bodech 40 a 41 sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že by banky neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků, pokud nejsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže. Akvizice mimoto nesmí ohrozit nebo ztížit obnovení životaschopnosti. Komise musí proto posoudit, zda jsou akvizice, které banka provedla, v souladu se sdělením o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(267)

V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že nabytí podílů v jiných podnicích bankami, kterým byla poskytnuta podpora, nemůže být financováno prostřednictvím státní podpory, pokud to nemá zásadní význam pro obnovení životaschopnosti podniku. V bodech 40 a 41 sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že by banky neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků, pokud nejsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže. Akvizice mimoto nesmí ohrozit nebo ztížit obnovení životaschopnosti. Komise musí proto posoudit, zda jsou akvizice, které banka provedla, v souladu se sdělením o restrukturalizaci.

7.5.1.   Soulad nabytí převedených činností banky ATE se sdělením o restrukturalizaci

7.5.1.1.   Dopad nabytí převedených činností banky ATE na dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus

| (268) | Nabytí převedených činností banky ATE přineslo bance Piraeus značný objem vkladů s mnohem nižším objemem čistých úvěrů (104). Přispělo proto významně k snížení velmi vysokého poměru úvěrů k vkladům v bance. |
| --- | --- |

(268)

Nabytí převedených činností banky ATE přineslo bance Piraeus značný objem vkladů s mnohem nižším objemem čistých úvěrů (104). Přispělo proto významně k snížení velmi vysokého poměru úvěrů k vkladům v bance.

| (269) | Akvizice měla za následek rovněž významné synergie, jako jsou synergie v oblasti nákladů kvůli snížení počtu poboček a pracovníků a integraci informačních technologií, synergie v oblasti financování a synergie v oblasti výnosů. |
| --- | --- |

(269)

Akvizice měla za následek rovněž významné synergie, jako jsou synergie v oblasti nákladů kvůli snížení počtu poboček a pracovníků a integraci informačních technologií, synergie v oblasti financování a synergie v oblasti výnosů.

| (270) | Akvizice má proto velmi pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky. |
| --- | --- |

(270)

Akvizice má proto velmi pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.

7.5.1.2.   Dopad nabytí převedených činností banky ATE na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala

| (271) | Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. |
| --- | --- |

(271)

Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky.

| (272) | Odměna, kterou banka Piraeus zaplatila za nabytí převedených činností banky ATE, byla stanovena na 0,6 % hodnoty převedených vkladů a činila přibližně 95 milionů EUR. To odpovídá 0,02 % celkových aktiv banky v době nabytí. Tuto částku lze proto považovat za nízkou, nikoli však zanedbatelnou. |
| --- | --- |

(272)

Odměna, kterou banka Piraeus zaplatila za nabytí převedených činností banky ATE, byla stanovena na 0,6 % hodnoty převedených vkladů a činila přibližně 95 milionů EUR. To odpovídá 0,02 % celkových aktiv banky v době nabytí. Tuto částku lze proto považovat za nízkou, nikoli však zanedbatelnou.

| (273) | Nabytí převedených činností banky ATE výrazně zlepšilo velmi napjatou likvidní pozici banky Piraeus a zajistilo její životaschopnější postavení. Komise připomíná, že [...]. Akvizici a velmi nízkou kupní cenu lze proto považovat za nezbytné pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus a vztahuje se na ně výjimka uvedená v bodě 23 sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(273)

Nabytí převedených činností banky ATE výrazně zlepšilo velmi napjatou likvidní pozici banky Piraeus a zajistilo její životaschopnější postavení. Komise připomíná, že [...]. Akvizici a velmi nízkou kupní cenu lze proto považovat za nezbytné pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus a vztahuje se na ně výjimka uvedená v bodě 23 sdělení o restrukturalizaci.

7.5.1.3.   Narušující účinek nabytí převedených činností banky ATE na hospodářskou soutěž

| (274) | Podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků. V bodě 41 sdělení o restrukturalizaci je rovněž uvedeno, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability a zajištění účinné hospodářské soutěže. Za této situace by průběh akvizice měl být spravedlivý a akvizice by měla zajistit podmínky účinné hospodářské soutěže na příslušném trhu. |
| --- | --- |

(274)

Podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků. V bodě 41 sdělení o restrukturalizaci je rovněž uvedeno, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability a zajištění účinné hospodářské soutěže. Za této situace by průběh akvizice měl být spravedlivý a akvizice by měla zajistit podmínky účinné hospodářské soutěže na příslušném trhu.

| (275) | Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku ATE jako samostatný subjekt za životaschopnou. Řecká centrální banka analyzovala v případě banky ATE rovněž různé alternativy (například likvidaci) a dospěla k závěru, že prodej převedených činností banky ATE je nejlepší možností, jelikož sníží riziko exekuce a omezí náklady Řecka na minimum. Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(275)

Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku ATE jako samostatný subjekt za životaschopnou. Řecká centrální banka analyzovala v případě banky ATE rovněž různé alternativy (například likvidaci) a dospěla k závěru, že prodej převedených činností banky ATE je nejlepší možností, jelikož sníží riziko exekuce a omezí náklady Řecka na minimum. Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.

| (276) | Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal nabídku týkající se převedených činností banky ATE. |
| --- | --- |

(276)

Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal nabídku týkající se převedených činností banky ATE.

| (277) | Jelikož nabytí převedených činností banky ATE schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (105), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku. |
| --- | --- |

(277)

Jelikož nabytí převedených činností banky ATE schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (105), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku.

| (278) | Nabytí převedených činností banky ATE je proto v souladu s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(278)

Nabytí převedených činností banky ATE je proto v souladu s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.

7.5.1.4.   Závěr ohledně nabytí převedených činností banky ATE

| (279) | Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí převedených činností banky ATE je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(279)

Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí převedených činností banky ATE je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.

7.5.2.   Soulad nabytí banky Geniki se sdělením o restrukturalizaci

7.5.2.1.   Dopad nabytí banky Geniki na dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus

| (280) | Pokud jde o provozní zisk, nabytí banky Geniki zlepší obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus. Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době této akvizice, vytvoří spojení dvou bank na stejném zeměpisném trhu synergie, jako jsou úspory nákladů v důsledku snížení počtu pracovníků a uzavření poboček. Banka Piraeus získá klienty a vkladatele banky Geniki, což významně sníží distribuční náklady. |
| --- | --- |

(280)

Pokud jde o provozní zisk, nabytí banky Geniki zlepší obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus. Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době této akvizice, vytvoří spojení dvou bank na stejném zeměpisném trhu synergie, jako jsou úspory nákladů v důsledku snížení počtu pracovníků a uzavření poboček. Banka Piraeus získá klienty a vkladatele banky Geniki, což významně sníží distribuční náklady.

| (281) | Pokud jde o likvidní pozici, jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, banka Geniki měla více vkladů než čistých úvěrů. Akvizice proto zlepšila likviditu banky Piraeus a pomohla jí snížit její poměr úvěrů k vkladům. Banka Geniki měla mimoto před nabytím bankou Piraeus dostatečný kapitál. Akvizice proto pravděpodobně nevyvolá u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu v budoucnu. |
| --- | --- |

(281)

Pokud jde o likvidní pozici, jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, banka Geniki měla více vkladů než čistých úvěrů. Akvizice proto zlepšila likviditu banky Piraeus a pomohla jí snížit její poměr úvěrů k vkladům. Banka Geniki měla mimoto před nabytím bankou Piraeus dostatečný kapitál. Akvizice proto pravděpodobně nevyvolá u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu v budoucnu.

| (282) | Akvizice má proto pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky. |
| --- | --- |

(282)

Akvizice má proto pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.

7.5.2.2.   Dopad nabytí banky Geniki na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala

| (283) | Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Piraeus, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(283)

Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Piraeus, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.

| (284) | Banka Piraeus však za nákup banky Geniki zaplatila pouze 1 milion EUR, což se pokládá za velmi nízkou částku. Banka Geniki měla mimoto dostatečný kapitál a jako podmínku transakce vložila společnost Société Générale do banky Piraeus značný objem kapitálu (106). |
| --- | --- |

(284)

Banka Piraeus však za nákup banky Geniki zaplatila pouze 1 milion EUR, což se pokládá za velmi nízkou částku. Banka Geniki měla mimoto dostatečný kapitál a jako podmínku transakce vložila společnost Société Générale do banky Piraeus značný objem kapitálu (106).

| (285) | Komise proto vyvozuje závěr, že vzhledem k specifikům transakce (nabytí banky, která byla plně kapitalizována, za velmi nízkou cenu a vložení kapitálu do banky Piraeus ze strany prodávajícího) nevyvolává akvizice u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu, a nabytí banky Geniki není proto výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum. |
| --- | --- |

(285)

Komise proto vyvozuje závěr, že vzhledem k specifikům transakce (nabytí banky, která byla plně kapitalizována, za velmi nízkou cenu a vložení kapitálu do banky Piraeus ze strany prodávajícího) nevyvolává akvizice u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu, a nabytí banky Geniki není proto výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.

7.5.2.3.   Narušující účinek nabytí banky Geniki na hospodářskou soutěž

| (286) | Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek. |
| --- | --- |

(286)

Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.

| (287) | Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku Geniki jako samostatný subjekt za životaschopnou. Banka Geniki vytvářela velké provozní ztráty pro společnost Société Générale, která ji proto chtěla prodat, a pokud by prodej nebyl možný, bylo možno uvážit její úpadek. Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(287)

Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku Geniki jako samostatný subjekt za životaschopnou. Banka Geniki vytvářela velké provozní ztráty pro společnost Société Générale, která ji proto chtěla prodat, a pokud by prodej nebyl možný, bylo možno uvážit její úpadek. Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.

| (288) | Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání banky Geniki. Nedošlo proto k vytěsnění žádného uchazeče, který nedostává podporu, ze strany banky Piraeus. |
| --- | --- |

(288)

Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání banky Geniki. Nedošlo proto k vytěsnění žádného uchazeče, který nedostává podporu, ze strany banky Piraeus.

| (289) | Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (107), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku. |
| --- | --- |

(289)

Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (107), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku.

| (290) | Kupní cena byla mimoto velmi nízká. Nelze tudíž mít za to, že banka Piraeus využila k financování akvizice státní podporu. Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že se na nabytí banky Geniki vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(290)

Kupní cena byla mimoto velmi nízká. Nelze tudíž mít za to, že banka Piraeus využila k financování akvizice státní podporu. Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že se na nabytí banky Geniki vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.

7.5.2.4.   Závěr ohledně nabytí banky Geniki

| (291) | Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky Geniki je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(291)

Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky Geniki je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.

7.5.3.   Soulad nabytí převedených kyperských činností se sdělením o restrukturalizaci

7.5.3.1.   Dopad nabytí převedených kyperských činností na dlouhodobou životaschopnost banky

| (292) | Nabytí převedených kyperských činností zlepšuje dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus. |
| --- | --- |

(292)

Nabytí převedených kyperských činností zlepšuje dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus.

| (293) | Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době akvizice, povede akvizice k značným synergiím, jako jsou synergie v oblasti nákladů kvůli úsporám správních nákladů a nákladů na zaměstnance a významnému snížení nákladů na vklady. Po akvizici banka Piraeus plně začlenila činnosti tří kyperských bank v Řecku, přejmenovala všechny pobočky tří kyperských bank a rovněž náležitě pokročila při racionalizaci sítě. |
| --- | --- |

(293)

Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době akvizice, povede akvizice k značným synergiím, jako jsou synergie v oblasti nákladů kvůli úsporám správních nákladů a nákladů na zaměstnance a významnému snížení nákladů na vklady. Po akvizici banka Piraeus plně začlenila činnosti tří kyperských bank v Řecku, přejmenovala všechny pobočky tří kyperských bank a rovněž náležitě pokročila při racionalizaci sítě.

| (294) | Úvěrová portfolia činností tří kyperských bank v Řecku zahrnovala náležité rezervy. Banka Piraeus získala tyto úvěry za cenu, která byla značně nižší než jejich nominální hodnota: kupní cena se snížila, aby byly zohledněny budoucí ztráty podle odhadu společnosti PIMCO v rámci zátěžového testu. Riziko, že úvěrové ztráty přesáhnou ztráty, které již byly zohledněny v nízké kupní ceně, je proto omezené. |
| --- | --- |

(294)

Úvěrová portfolia činností tří kyperských bank v Řecku zahrnovala náležité rezervy. Banka Piraeus získala tyto úvěry za cenu, která byla značně nižší než jejich nominální hodnota: kupní cena se snížila, aby byly zohledněny budoucí ztráty podle odhadu společnosti PIMCO v rámci zátěžového testu. Riziko, že úvěrové ztráty přesáhnou ztráty, které již byly zohledněny v nízké kupní ceně, je proto omezené.

| (295) | Banka Piraeus získala rovněž velký objem vkladů, který je téměř stejně velký jako převzaté čisté úvěry. Její likvidní pozice byla proto posílena. |
| --- | --- |

(295)

Banka Piraeus získala rovněž velký objem vkladů, který je téměř stejně velký jako převzaté čisté úvěry. Její likvidní pozice byla proto posílena.

| (296) | Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus. |
| --- | --- |

(296)

Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus.

7.5.3.2.   Dopad nabytí převedených kyperských činností na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala

| (297) | Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. |
| --- | --- |

(297)

Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky.

| (298) | Jak bylo analyzováno v oddíle 7.3, podpora měla pokrýt kapitálové potřeby nabyvatele převedených kyperských činností, jelikož jejich převzetí zajistí udržení finanční stability v Řecku. Odměna, kterou banka Piraeus nakonec za nabytí převedených kyperských činností zaplatila, byla mnohem nižší než účetní hodnota získaného portfolia. Byla dokonce nižší než hodnota úvěrů po úpravě směrem dolů s cílem zohlednit budoucí úvěrové ztráty podle odhadů společnosti PIMCO v rámci zátěžového testu. Pořizovací cenu lze proto považovat za negativní. Tento závěr podporuje skutečnost, že při nabytí převedených kyperských činností zaúčtovala banka Piraeus vysoký záporný goodwill, což zvýšilo její kapitál. |
| --- | --- |

(298)

Jak bylo analyzováno v oddíle 7.3, podpora měla pokrýt kapitálové potřeby nabyvatele převedených kyperských činností, jelikož jejich převzetí zajistí udržení finanční stability v Řecku. Odměna, kterou banka Piraeus nakonec za nabytí převedených kyperských činností zaplatila, byla mnohem nižší než účetní hodnota získaného portfolia. Byla dokonce nižší než hodnota úvěrů po úpravě směrem dolů s cílem zohlednit budoucí úvěrové ztráty podle odhadů společnosti PIMCO v rámci zátěžového testu. Pořizovací cenu lze proto považovat za negativní. Tento závěr podporuje skutečnost, že při nabytí převedených kyperských činností zaúčtovala banka Piraeus vysoký záporný goodwill, což zvýšilo její kapitál.

| (299) | Pokud by se však přesto usuzovalo, že banka Piraeus uhradila kladnou cenu, Komise podotýká, že jako podmínku akvizice poskytl fond HFSF kupujícímu závazek, že výši kupní ceny vloží do kapitálu. Fond HFSF tento závazek splnil v rámci rekapitalizace na jaře 2013. Tato kapitálová injekce představuje podporu pro převedené kyperské činnosti, a nikoli banku Piraeus, jak je objasněno v oddíle 6.2.1. Akvizice proto nevyvolala u banky potřebu další státní podpory. |
| --- | --- |

(299)

Pokud by se však přesto usuzovalo, že banka Piraeus uhradila kladnou cenu, Komise podotýká, že jako podmínku akvizice poskytl fond HFSF kupujícímu závazek, že výši kupní ceny vloží do kapitálu. Fond HFSF tento závazek splnil v rámci rekapitalizace na jaře 2013. Tato kapitálová injekce představuje podporu pro převedené kyperské činnosti, a nikoli banku Piraeus, jak je objasněno v oddíle 6.2.1. Akvizice proto nevyvolala u banky potřebu další státní podpory.

| (300) | Vyvozuje se závěr, že kvůli neobvyklým podmínkám (nízká kupní cena a závazek fondu HFSF vložit částku odpovídající kupní ceně v rámci navýšení kapitálu) není nabytí převedených kyperských činností výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum. |
| --- | --- |

(300)

Vyvozuje se závěr, že kvůli neobvyklým podmínkám (nízká kupní cena a závazek fondu HFSF vložit částku odpovídající kupní ceně v rámci navýšení kapitálu) není nabytí převedených kyperských činností výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.

7.5.3.3.   Narušující účinek nabytí převedených kyperských činností na hospodářskou soutěž

| (301) | Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek. |
| --- | --- |

(301)

Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.

| (302) | Prodej činností kyperských bank v Řecku měl zachovat stabilitu řeckého bankovního systému a zajistit, aby mohly kyperské banky tyto podniky prodat dříve, než pravděpodobně úplně ztratí hodnotu. Transakci lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(302)

Prodej činností kyperských bank v Řecku měl zachovat stabilitu řeckého bankovního systému a zajistit, aby mohly kyperské banky tyto podniky prodat dříve, než pravděpodobně úplně ztratí hodnotu. Transakci lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.

| (303) | Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku týkající se nabytí tří kyperských bank. Proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. |
| --- | --- |

(303)

Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku týkající se nabytí tří kyperských bank. Proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační.

| (304) | Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (108), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku. |
| --- | --- |

(304)

Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (108), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku.

| (305) | Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že se na nabytí převedených kyperských činností vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(305)

Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že se na nabytí převedených kyperských činností vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.

7.5.3.4.   Závěr ohledně nabytí převedených kyperských činností

| (306) | Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí převedených kyperských činností je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(306)

Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí převedených kyperských činností je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.

7.5.4.   Soulad nabytí banky MBG se sdělením o restrukturalizaci

7.5.4.1.   Dopad nabytí banky MBG na dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus

| (307) | Nabytí plně rekapitalizované banky MBG zlepšuje dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus. |
| --- | --- |

(307)

Nabytí plně rekapitalizované banky MBG zlepšuje dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus.

| (308) | Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době akvizice, povede transakce k značným synergiím, jako jsou synergie v oblasti nákladů v důsledku snížení počtu poboček a pracovníků a nižších nákladů na vklady a synergie v oblasti výnosů. Banka Piraeus mezitím banku MBG plně integrovala. |
| --- | --- |

(308)

Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době akvizice, povede transakce k značným synergiím, jako jsou synergie v oblasti nákladů v důsledku snížení počtu poboček a pracovníků a nižších nákladů na vklady a synergie v oblasti výnosů. Banka Piraeus mezitím banku MBG plně integrovala.

| (309) | Jelikož banka MBG měla před nabytím ze strany banky Piraeus dostatečný kapitál a jelikož banka Piraeus uhradila kupní cenu ve výši 1 milionu EUR, akvizice pravděpodobně nevyvolá u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu. Prodávající mimoto přijal v rámci transakce závazek, že do banky Piraeus vloží kapitál ve výši 400 milionů EUR. Tento závazek byl splněn v rámci rekapitalizace na jaře 2013, během níž vložila banka BCP do banky Piraeus kapitál ve výši 400 milionů EUR. |
| --- | --- |

(309)

Jelikož banka MBG měla před nabytím ze strany banky Piraeus dostatečný kapitál a jelikož banka Piraeus uhradila kupní cenu ve výši 1 milionu EUR, akvizice pravděpodobně nevyvolá u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu. Prodávající mimoto přijal v rámci transakce závazek, že do banky Piraeus vloží kapitál ve výši 400 milionů EUR. Tento závazek byl splněn v rámci rekapitalizace na jaře 2013, během níž vložila banka BCP do banky Piraeus kapitál ve výši 400 milionů EUR.

| (310) | Vyvozuje se závěr, že akvizice přispěla kladně k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus a že kupní cena banky MBG byla tak nízká, že nebrání tomu, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum. |
| --- | --- |

(310)

Vyvozuje se závěr, že akvizice přispěla kladně k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus a že kupní cena banky MBG byla tak nízká, že nebrání tomu, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum.

7.5.4.2.   Dopad nabytí banky MBG na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala

| (311) | Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Piraeus, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(311)

Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Piraeus, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.

| (312) | Banka Piraeus však za nákup banky MBG zaplatila pouze 1 milion EUR, což se pokládá za velmi nízkou částku. Banka MBG byla mimoto bankou BCP dostatečně kapitalizována a jako podmínku transakce vložila banka BCP do banky Piraeus kapitál ve výši 400 milionů EUR (109). |
| --- | --- |

(312)

Banka Piraeus však za nákup banky MBG zaplatila pouze 1 milion EUR, což se pokládá za velmi nízkou částku. Banka MBG byla mimoto bankou BCP dostatečně kapitalizována a jako podmínku transakce vložila banka BCP do banky Piraeus kapitál ve výši 400 milionů EUR (109).

| (313) | Vyvozuje se závěr, že vzhledem k specifikům transakce (nabytí banky, která měla dostatečný kapitál, za velmi nízkou cenu a vložení kapitálu do banky Piraeus ze strany prodávajícího) nevyvolává nabytí banky MBG u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu, a nabytí banky MBG není proto výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum. |
| --- | --- |

(313)

Vyvozuje se závěr, že vzhledem k specifikům transakce (nabytí banky, která měla dostatečný kapitál, za velmi nízkou cenu a vložení kapitálu do banky Piraeus ze strany prodávajícího) nevyvolává nabytí banky MBG u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu, a nabytí banky MBG není proto výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.

7.5.4.3.   Narušující účinek nabytí banky MBG na hospodářskou soutěž

| (314) | Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek. |
| --- | --- |

(314)

Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.

| (315) | Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku MBG jako samostatný subjekt za životaschopnou. Banka MBG vytvářela velké ztráty pro banku BCP, která ji proto chtěla prodat, a pokud by prodej nebyl možný, bylo by možno uvážit její úpadek. Prodej banky MBG byl rovněž součástí plánu restrukturalizace banky BCP (110). Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(315)

Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku MBG jako samostatný subjekt za životaschopnou. Banka MBG vytvářela velké ztráty pro banku BCP, která ji proto chtěla prodat, a pokud by prodej nebyl možný, bylo by možno uvážit její úpadek. Prodej banky MBG byl rovněž součástí plánu restrukturalizace banky BCP (110). Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.

| (316) | Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání banky MBG. |
| --- | --- |

(316)

Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání banky MBG.

| (317) | Vzhledem k těmto souvislostem lze vyvodit závěr, že se na nabytí banky MBG vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(317)

Vzhledem k těmto souvislostem lze vyvodit závěr, že se na nabytí banky MBG vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.

7.5.4.4.   Závěr ohledně nabytí banky MBG

| (318) | Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky MBG je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(318)

Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky MBG je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.

7.6.   SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI

7.6.1.   Příčiny potíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci

| (319) | Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, potíže, jimž banka čelila, vyplývají především z řecké dluhové krize a hluboké recese v Řecku a jižní Evropě. Co se týká prvně uvedeného faktoru, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela se svými domácími a mezinárodními věřiteli sjednat dohodu, program zapojení soukromého sektoru, což vedlo k srážce z pohledávek vůči státu o 53,3 %. 31,5 % pohledávek bylo mimoto vyměněno za nové státní dluhopisy s nižšími úrokovými sazbami a delší splatností. Tyto nové státní dluhopisy stát od řeckých bank odkoupil zpět v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, což vedlo k dalším ztrátám řeckých bank. Kromě dopadu programu zapojení soukromého sektoru a zpětného odkupu dluhu na kapitálovou pozici banky Piraeus zaznamenala banka od roku 2010 do poloviny roku 2012 rovněž velký odliv vkladů kvůli riziku, že by v důsledku neudržitelného veřejného dluhu a hospodářské recese mohlo Řecko vystoupit z eurozóny. |
| --- | --- |

(319)

Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, potíže, jimž banka čelila, vyplývají především z řecké dluhové krize a hluboké recese v Řecku a jižní Evropě. Co se týká prvně uvedeného faktoru, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela se svými domácími a mezinárodními věřiteli sjednat dohodu, program zapojení soukromého sektoru, což vedlo k srážce z pohledávek vůči státu o 53,3 %. 31,5 % pohledávek bylo mimoto vyměněno za nové státní dluhopisy s nižšími úrokovými sazbami a delší splatností. Tyto nové státní dluhopisy stát od řeckých bank odkoupil zpět v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, což vedlo k dalším ztrátám řeckých bank. Kromě dopadu programu zapojení soukromého sektoru a zpětného odkupu dluhu na kapitálovou pozici banky Piraeus zaznamenala banka od roku 2010 do poloviny roku 2012 rovněž velký odliv vkladů kvůli riziku, že by v důsledku neudržitelného veřejného dluhu a hospodářské recese mohlo Řecko vystoupit z eurozóny.

| (320) | Podpora, která byla poskytnuta bance, tj. součet opatření B1, B2, B3 a B4 čili 7 335 milionů EUR, přesahuje výši ztrát, jež byly vykázány v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (5 911 milionů EUR). |
| --- | --- |

(320)

Podpora, která byla poskytnuta bance, tj. součet opatření B1, B2, B3 a B4 čili 7 335 milionů EUR, přesahuje výši ztrát, jež byly vykázány v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (5 911 milionů EUR).

| (321) | Velká část kapitálových potřeb vyplývá z běžné expozice finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země. Tato skutečnost byla uvedena rovněž v 63. a 74. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. V důsledku toho je potřeba, aby se banka ve svém plánu restrukturalizace zabývala otázkami morálního hazardu, nižší než u ostatních finančních institucí, jimž je poskytována podpora a které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož opatření podpory méně narušují hospodářskou soutěž, měla by se úměrně zmírnit i opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Jelikož program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, může být odměna státu za rekapitalizaci bank nižší. Komise však podotýká, že expozice banky Piraeus riziku spojenému s řeckými státními dluhopisy byla vyšší než expozice ostatních velkých řeckých bank (111). Ne všechny ztráty ze státních dluhopisů lze proto přičíst běžné expozici finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země. |
| --- | --- |

(321)

Velká část kapitálových potřeb vyplývá z běžné expozice finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země. Tato skutečnost byla uvedena rovněž v 63. a 74. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. V důsledku toho je potřeba, aby se banka ve svém plánu restrukturalizace zabývala otázkami morálního hazardu, nižší než u ostatních finančních institucí, jimž je poskytována podpora a které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož opatření podpory méně narušují hospodářskou soutěž, měla by se úměrně zmírnit i opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Jelikož program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, může být odměna státu za rekapitalizaci bank nižší. Komise však podotýká, že expozice banky Piraeus riziku spojenému s řeckými státními dluhopisy byla vyšší než expozice ostatních velkých řeckých bank (111). Ne všechny ztráty ze státních dluhopisů lze proto přičíst běžné expozici finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země.

| (322) | Druhou příčinou ztrát banky jsou ztráty z jejích úvěrů poskytnutých řeckým domácnostem a podnikům. Komise se domnívá, že tyto ztráty jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí a snížením HDP přibližně o 25 % během pěti let, a nikoli rizikovými úvěrovými praktikami banky. Podpora na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální hazard, což nastává tehdy, pokud podpora banku chrání před důsledky rizikového jednání v minulosti. Podpora proto méně narušuje hospodářskou soutěž (112). |
| --- | --- |

(322)

Druhou příčinou ztrát banky jsou ztráty z jejích úvěrů poskytnutých řeckým domácnostem a podnikům. Komise se domnívá, že tyto ztráty jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí a snížením HDP přibližně o 25 % během pěti let, a nikoli rizikovými úvěrovými praktikami banky. Podpora na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální hazard, což nastává tehdy, pokud podpora banku chrání před důsledky rizikového jednání v minulosti. Podpora proto méně narušuje hospodářskou soutěž (112).

| (323) | Část kapitálových potřeb a úvěrových ztrát banky však pochází od některých mezinárodních dceřiných společností. Zátěžové testy, které byly provedeny v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky, ukázaly, že odhady ztrát ze zahraničních úvěrů činily v případě základního scénáře 1 314 milionů EUR a v případě nepříznivého scénáře 1 624 milionů EUR. Řada těchto zahraničních podniků byla v minulých letech ztrátová. Ztráty z mezinárodních činností dosáhly v roce 2012 výše 244 milionů EUR před zdaněním (113). Zahraniční aktiva znamenala rovněž odliv likvidity. |
| --- | --- |

(323)

Část kapitálových potřeb a úvěrových ztrát banky však pochází od některých mezinárodních dceřiných společností. Zátěžové testy, které byly provedeny v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky, ukázaly, že odhady ztrát ze zahraničních úvěrů činily v případě základního scénáře 1 314 milionů EUR a v případě nepříznivého scénáře 1 624 milionů EUR. Řada těchto zahraničních podniků byla v minulých letech ztrátová. Ztráty z mezinárodních činností dosáhly v roce 2012 výše 244 milionů EUR před zdaněním (113). Zahraniční aktiva znamenala rovněž odliv likvidity.

| (324) | Lze proto vyvodit závěr, že značná část ztrát a potřeba podpory spadá do oblasti působnosti bodu 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, který Komisi umožňuje zmírnit požadavky. Potřeba podpory obdobně vyplývala částečně z mimořádně hluboké recese v Řecku, a nikoli z poskytování rizikových úvěrů. Tato podpora nevytváří morální hazard, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(324)

Lze proto vyvodit závěr, že značná část ztrát a potřeba podpory spadá do oblasti působnosti bodu 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, který Komisi umožňuje zmírnit požadavky. Potřeba podpory obdobně vyplývala částečně z mimořádně hluboké recese v Řecku, a nikoli z poskytování rizikových úvěrů. Tato podpora nevytváří morální hazard, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.

| (325) | Potřeba podpory vyplývá částečně z podstupování rizika ze strany banky vzhledem k držení velkého objemu státních dluhopisů a vzhledem k jejím zahraničním dceřiným společnostem. |
| --- | --- |

(325)

Potřeba podpory vyplývá částečně z podstupování rizika ze strany banky vzhledem k držení velkého objemu státních dluhopisů a vzhledem k jejím zahraničním dceřiným společnostem.

7.6.2.   Životaschopnost

| (326) | Plán restrukturalizace musí zajistit, aby byla finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svou dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace vymezeno jako období ode dne přijetí tohoto rozhodnutí do dne 31. prosince 2018. |
| --- | --- |

(326)

Plán restrukturalizace musí zajistit, aby byla finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svou dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace vymezeno jako období ode dne přijetí tohoto rozhodnutí do dne 31. prosince 2018.

| (327) | V souladu s bodem 9, 10 a 11 sdělení o restrukturalizaci předložilo Řecko komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje úplné informace o obchodním modelu banky. Plán uvádí rovněž příčiny obtíží banky a opatření, která byla přijata k vyřešení všech problémů souvisejících se životaschopností, kterým banka čelila. Plán restrukturalizace popisuje zejména zvolenou strategii k zachování provozní efektivity banky a k řešení velkého objemu nesplácených půjček, nestabilní likvidní a kapitálové pozice a jejích zahraničních podniků, které byly v minulých letech závislé na své mateřské společnosti, pokud jde o financování a kapitál. |
| --- | --- |

(327)

V souladu s bodem 9, 10 a 11 sdělení o restrukturalizaci předložilo Řecko komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje úplné informace o obchodním modelu banky. Plán uvádí rovněž příčiny obtíží banky a opatření, která byla přijata k vyřešení všech problémů souvisejících se životaschopností, kterým banka čelila. Plán restrukturalizace popisuje zejména zvolenou strategii k zachování provozní efektivity banky a k řešení velkého objemu nesplácených půjček, nestabilní likvidní a kapitálové pozice a jejích zahraničních podniků, které byly v minulých letech závislé na své mateřské společnosti, pokud jde o financování a kapitál.

7.6.2.1.   Bankovní činnosti v Řecku

| (328) | Co se týká likvidity (114) a závislosti banky na financování poskytovaném Eurosystémem, plán restrukturalizace předpokládá omezený růst bilanční sumy v Řecku a opětovný růst vkladové základny. Spoléhání se na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, které se již snížilo, se bude snižovat i nadále, což bance pomůže omezit náklady na financování. |
| --- | --- |

(328)

Co se týká likvidity (114) a závislosti banky na financování poskytovaném Eurosystémem, plán restrukturalizace předpokládá omezený růst bilanční sumy v Řecku a opětovný růst vkladové základny. Spoléhání se na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, které se již snížilo, se bude snižovat i nadále, což bance pomůže omezit náklady na financování.

| (329) | Závazek týkající se poměru úvěrů k vkladům zmíněný v 137. bodě odůvodnění zajišťuje, aby na konci období restrukturalizace byla struktura rozvahy banky udržitelná. Likvidní pozici banky posílí rovněž prodej cenných papírů a jiných vedlejších činností. Kvůli dosud napjaté likvidní pozici banky může Komise souhlasit se žádostí řeckých orgánů o povolení poskytovat bance likviditu v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjčky státních dluhopisů na základě režimu podpory řeckých bank a v rámci nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. |
| --- | --- |

(329)

Závazek týkající se poměru úvěrů k vkladům zmíněný v 137. bodě odůvodnění zajišťuje, aby na konci období restrukturalizace byla struktura rozvahy banky udržitelná. Likvidní pozici banky posílí rovněž prodej cenných papírů a jiných vedlejších činností. Kvůli dosud napjaté likvidní pozici banky může Komise souhlasit se žádostí řeckých orgánů o povolení poskytovat bance likviditu v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjčky státních dluhopisů na základě režimu podpory řeckých bank a v rámci nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.

| (330) | K snížení nákladů na financování se Řecko rovněž zavázalo, že banka bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů v Řecku, jak je popsáno v 137. bodě odůvodnění. Dosažení tohoto snížení nákladů na vklady bude představovat klíčový příspěvek k zvýšení zisku banky před rezervami. |
| --- | --- |

(330)

K snížení nákladů na financování se Řecko rovněž zavázalo, že banka bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů v Řecku, jak je popsáno v 137. bodě odůvodnění. Dosažení tohoto snížení nákladů na vklady bude představovat klíčový příspěvek k zvýšení zisku banky před rezervami.

| (331) | Od začátku krize provedla banka velké akvizice, které výrazně zvětšily její velikost a vkladovou základnu. Banka v rekordním čase nabyté podniky úspěšně integrovala. V současnosti se banka snaží dosáhnout na základě těchto akvizic všech možných synergií. Banka začala racionalizovat svou obchodní síť v Řecku snižováním počtu poboček a zaměstnanců (115). Do roku 2017 se celkové náklady banky v Řecku v porovnání s rokem 2013 sníží o dalších [...] %. K dosažení tohoto cíle se Řecko zavázalo, že banka sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na [...] resp. [...] k 31. prosinci 2017, s maximálními celkovými náklady v Řecku ve výši [...] miliard EUR. Předpokládaný poměr nákladů k výnosům bude na konci období restrukturalizace nižší než [...] %. Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zachovává efektivnost banky v novém tržním prostředí. |
| --- | --- |

(331)

Od začátku krize provedla banka velké akvizice, které výrazně zvětšily její velikost a vkladovou základnu. Banka v rekordním čase nabyté podniky úspěšně integrovala. V současnosti se banka snaží dosáhnout na základě těchto akvizic všech možných synergií. Banka začala racionalizovat svou obchodní síť v Řecku snižováním počtu poboček a zaměstnanců (115). Do roku 2017 se celkové náklady banky v Řecku v porovnání s rokem 2013 sníží o dalších [...] %. K dosažení tohoto cíle se Řecko zavázalo, že banka sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na [...] resp. [...] k 31. prosinci 2017, s maximálními celkovými náklady v Řecku ve výši [...] miliard EUR. Předpokládaný poměr nákladů k výnosům bude na konci období restrukturalizace nižší než [...] %. Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zachovává efektivnost banky v novém tržním prostředí.

| (332) | Další klíčovou oblastí je řešení nesplácených půjček, jelikož ty k 31. prosinci 2013 představovaly 36 % portfolia banky (116). Banka hodlá zlepšit svou úvěrovou politiku (limity, zajištění kolaterálem) a zaměřit se na hlavní činnost s cílem omezit ztráty na minimum. Řecko se rovněž zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, co se týká její úvěrové politiky, s cílem řídit rizika a v každé fázi úvěrového procesu dosáhnout pro banku co nejvyšší hodnoty, včetně restrukturalizace úvěrů, jak je popsáno v 141. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(332)

Další klíčovou oblastí je řešení nesplácených půjček, jelikož ty k 31. prosinci 2013 představovaly 36 % portfolia banky (116). Banka hodlá zlepšit svou úvěrovou politiku (limity, zajištění kolaterálem) a zaměřit se na hlavní činnost s cílem omezit ztráty na minimum. Řecko se rovněž zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, co se týká její úvěrové politiky, s cílem řídit rizika a v každé fázi úvěrového procesu dosáhnout pro banku co nejvyšší hodnoty, včetně restrukturalizace úvěrů, jak je popsáno v 141. bodě odůvodnění.

7.6.2.2.   Správa a řízení společnosti

| (333) | Dalším bodem, jemuž je věnována pozornost, je správa a řízení banky, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 vlastní většinu akcií banky fond HFSF, má však omezená hlasovací práva. Někteří soukromí investoři, kteří banku ovládají, vlastní rovněž opční listy, a měli by tudíž plný prospěch z případného růstu ceny akcií během období restrukturalizace. Jelikož by tato situace mohla vytvářet morální hazard, byl mezi bankou a fondem HFSF v roce 2013 dohodnut zvláštní rámec vztahů. Dohoda chrání každodenní činnost banky před zásahy ze strany jejích hlavních akcionářů a současně zajišťuje, že fond HFSF může prostřednictvím náležitých konzultačních postupů sledovat provádění plánu restrukturalizace a zamezit přílišnému riskování ze strany vedení banky. Banka se rovněž zavázala podrobně sledovat svou expozici vůči spřízněným dlužníkům. Komise hodnotí kladně skutečnost, že fond HFSF získá automaticky zpět hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede. |
| --- | --- |

(333)

Dalším bodem, jemuž je věnována pozornost, je správa a řízení banky, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 vlastní většinu akcií banky fond HFSF, má však omezená hlasovací práva. Někteří soukromí investoři, kteří banku ovládají, vlastní rovněž opční listy, a měli by tudíž plný prospěch z případného růstu ceny akcií během období restrukturalizace. Jelikož by tato situace mohla vytvářet morální hazard, byl mezi bankou a fondem HFSF v roce 2013 dohodnut zvláštní rámec vztahů. Dohoda chrání každodenní činnost banky před zásahy ze strany jejích hlavních akcionářů a současně zajišťuje, že fond HFSF může prostřednictvím náležitých konzultačních postupů sledovat provádění plánu restrukturalizace a zamezit přílišnému riskování ze strany vedení banky. Banka se rovněž zavázala podrobně sledovat svou expozici vůči spřízněným dlužníkům. Komise hodnotí kladně skutečnost, že fond HFSF získá automaticky zpět hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede.

7.6.2.3.   Mezinárodní činnosti

| (334) | Některé mezinárodní činnosti banky vedly v minulosti k odčerpání kapitálu a likvidity banky, jak je objasněno v 323. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(334)

Některé mezinárodní činnosti banky vedly v minulosti k odčerpání kapitálu a likvidity banky, jak je objasněno v 323. bodě odůvodnění.

| (335) | V plánu restrukturalizace se předpokládá, že se banka přeorientuje na svůj domácí trh. Banka již prodala svou dceřinou společnost v USA. Banka začala rovněž racionalizovat ostatní dceřiné společnosti s cílem posílit proces schvalování úvěrů a snížit nedostatek financování v dceřiných společnostech. Banka plánuje další racionalizaci své sítě dceřiných společností, které si ponechá, jak je popsáno v 130. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(335)

V plánu restrukturalizace se předpokládá, že se banka přeorientuje na svůj domácí trh. Banka již prodala svou dceřinou společnost v USA. Banka začala rovněž racionalizovat ostatní dceřiné společnosti s cílem posílit proces schvalování úvěrů a snížit nedostatek financování v dceřiných společnostech. Banka plánuje další racionalizaci své sítě dceřiných společností, které si ponechá, jak je popsáno v 130. bodě odůvodnění.

| (336) | Celkový objem zahraničních aktiv se proto v budoucnu sníží. Na konci období restrukturalizace budou představovat [...] celkové bilanční sumy banky. |
| --- | --- |

(336)

Celkový objem zahraničních aktiv se proto v budoucnu sníží. Na konci období restrukturalizace budou představovat [...] celkové bilanční sumy banky.

| (337) | Komise se proto domnívá, že banka tyto zahraniční podniky dostatečně restrukturalizuje a omezí jejich velikost s cílem zamezit potřebě dalšího kapitálu a nedostatečné likviditě v budoucnu. Závazek popsaný v 138. bodě odůvodnění, který se týká upuštění od vkládání vysokých částek kapitálu do mezinárodních dceřiných společností banky, přispěje rovněž k zajištění toho, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitálovou nebo likvidní pozici banky. |
| --- | --- |

(337)

Komise se proto domnívá, že banka tyto zahraniční podniky dostatečně restrukturalizuje a omezí jejich velikost s cílem zamezit potřebě dalšího kapitálu a nedostatečné likviditě v budoucnu. Závazek popsaný v 138. bodě odůvodnění, který se týká upuštění od vkládání vysokých částek kapitálu do mezinárodních dceřiných společností banky, přispěje rovněž k zajištění toho, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitálovou nebo likvidní pozici banky.

7.6.2.4.   Závěr ohledně životaschopnosti

| (338) | Základní scénář popsaný v oddíle 2.4 ukazuje, že na konci období restrukturalizace bude banka s to dosáhnout výnosů, které jí umožní pokrýt veškeré náklady a zajistí náležitou návratnost vlastního kapitálu s přihlédnutím k jejímu rizikovému profilu. Podle předpokladů má současně kapitálová pozice banky zůstat na uspokojivé úrovni. |
| --- | --- |

(338)

Základní scénář popsaný v oddíle 2.4 ukazuje, že na konci období restrukturalizace bude banka s to dosáhnout výnosů, které jí umožní pokrýt veškeré náklady a zajistí náležitou návratnost vlastního kapitálu s přihlédnutím k jejímu rizikovému profilu. Podle předpokladů má současně kapitálová pozice banky zůstat na uspokojivé úrovni.

| (339) | Komise bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář vychází ze souboru předpokladů, které byly dohodnuty s fondem HFSF. Tento scénář bere v úvahu delší a hlubší recesi a rovněž větší deflaci cen nemovitostí. Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je s to čelit přiměřenému napětí, jelikož i podle nepříznivého scénáře bude na konci období restrukturalizace zisková a bude mít dostatek kapitálu. |
| --- | --- |

(339)

Komise bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář vychází ze souboru předpokladů, které byly dohodnuty s fondem HFSF. Tento scénář bere v úvahu delší a hlubší recesi a rovněž větší deflaci cen nemovitostí. Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je s to čelit přiměřenému napětí, jelikož i podle nepříznivého scénáře bude na konci období restrukturalizace zisková a bude mít dostatek kapitálu.

| (340) | Výše dodatečného kapitálu, který byl získán v roce 2014, a to 1 750 milionů EUR, postačuje k zvládnutí základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013 v období restrukturalizace a k splacení preferenčních akcií, což banka učinila v květnu 2014 (117). [...] Komise připomíná, že při posuzování kapitálových potřeb v rámci základního scénáře již řecká centrální banka provedla řadu úprav, které vedly k zvýšení odhadovaných kapitálových potřeb v porovnání s kapitálovými potřebami, které banka odhadla ve vlastním základním scénáři. Komise se proto domnívá, že kapitálové potřeby podle základního scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, předpokládají určitou míru napětí. Aby bylo možno vyvodit závěr, že banka je životaschopná, Komise nevyžaduje, aby měla banka předem dostatek kapitálu na pokrytí kapitálových potřeb v případě nepříznivějšího scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, jelikož odhadovaná výše představuje vysokou míru napětí a jelikož získání kapitálu v březnu 2014 ukazuje, že banka má opět přístup na kapitálové trhy. |
| --- | --- |

(340)

Výše dodatečného kapitálu, který byl získán v roce 2014, a to 1 750 milionů EUR, postačuje k zvládnutí základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013 v období restrukturalizace a k splacení preferenčních akcií, což banka učinila v květnu 2014 (117). [...] Komise připomíná, že při posuzování kapitálových potřeb v rámci základního scénáře již řecká centrální banka provedla řadu úprav, které vedly k zvýšení odhadovaných kapitálových potřeb v porovnání s kapitálovými potřebami, které banka odhadla ve vlastním základním scénáři. Komise se proto domnívá, že kapitálové potřeby podle základního scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, předpokládají určitou míru napětí. Aby bylo možno vyvodit závěr, že banka je životaschopná, Komise nevyžaduje, aby měla banka předem dostatek kapitálu na pokrytí kapitálových potřeb v případě nepříznivějšího scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, jelikož odhadovaná výše představuje vysokou míru napětí a jelikož získání kapitálu v březnu 2014 ukazuje, že banka má opět přístup na kapitálové trhy.

| (341) | Kladně se mimoto hodnotí skutečnost, že banka nebude investovat do cenných papírů spekulativního stupně, což pomůže udržet její kapitálovou a likvidní pozici. |
| --- | --- |

(341)

Kladně se mimoto hodnotí skutečnost, že banka nebude investovat do cenných papírů spekulativního stupně, což pomůže udržet její kapitálovou a likvidní pozici.

| (342) | Vyvozuje se proto závěr, že kombinace již provedené restrukturalizace a další navrhované restrukturalizace postačuje k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky. |
| --- | --- |

(342)

Vyvozuje se proto závěr, že kombinace již provedené restrukturalizace a další navrhované restrukturalizace postačuje k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.

7.6.3.   Vlastní příspěvek a sdílení nákladů

| (343) | Jak je uvedeno v oddíle 3 sdělení o restrukturalizaci, banky a držitelé jejich kapitálu se musí v maximální možné míře podílet na restrukturalizaci s cílem zajistit, že podpora bude omezena na nezbytné minimum. Banky by tak k financování restrukturalizace měly použít své vlastní zdroje pocházející například z prodeje aktiv, zatímco držitelé kapitálu dle možností převezmou ztráty finanční instituce. |
| --- | --- |

(343)

Jak je uvedeno v oddíle 3 sdělení o restrukturalizaci, banky a držitelé jejich kapitálu se musí v maximální možné míře podílet na restrukturalizaci s cílem zajistit, že podpora bude omezena na nezbytné minimum. Banky by tak k financování restrukturalizace měly použít své vlastní zdroje pocházející například z prodeje aktiv, zatímco držitelé kapitálu dle možností převezmou ztráty finanční instituce.

7.6.3.1.   Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snížení nákladů

| (344) | Banka již odprodala malé zahraniční podniky (v USA) a u části svého portfolia snížila pákový efekt s cílem zlepšit kapitálovou přiměřenost a likvidní pozici. Plán restrukturalizace předpokládá omezení zahraničních činností, jak je popsáno v 125. až 129. bodě odůvodnění. Vzhledem k omezení činnosti a odprodejům, které již byly provedeny, a na základě provedení závazků týkajících se omezení činnosti a odprodeje zahraničních podniků banka významně omezí své zeměpisné působení v [...]. Zmenšení mezinárodních aktiv banky rovněž významně sníží možné riziko toho, že v budoucnu bude zapotřebí další podpora. Pomáhá proto omezit výši podpory na minimum. |
| --- | --- |

(344)

Banka již odprodala malé zahraniční podniky (v USA) a u části svého portfolia snížila pákový efekt s cílem zlepšit kapitálovou přiměřenost a likvidní pozici. Plán restrukturalizace předpokládá omezení zahraničních činností, jak je popsáno v 125. až 129. bodě odůvodnění. Vzhledem k omezení činnosti a odprodejům, které již byly provedeny, a na základě provedení závazků týkajících se omezení činnosti a odprodeje zahraničních podniků banka významně omezí své zeměpisné působení v [...]. Zmenšení mezinárodních aktiv banky rovněž významně sníží možné riziko toho, že v budoucnu bude zapotřebí další podpora. Pomáhá proto omezit výši podpory na minimum.

| (345) | V zájmu omezení svých kapitálových potřeb nebude banka používat kapitál na podporu či rozšiřování činnosti svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno v 138. bodě odůvodnění. Závazky, které Řecko přijalo, mimoto zajišťují, že banka nebude provádět nákladné akvizice. |
| --- | --- |

(345)

V zájmu omezení svých kapitálových potřeb nebude banka používat kapitál na podporu či rozšiřování činnosti svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno v 138. bodě odůvodnění. Závazky, které Řecko přijalo, mimoto zajišťují, že banka nebude provádět nákladné akvizice.

| (346) | Banka rovněž provádí rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Banka bude své náklady dále snižovat až do roku 2017. Banka snižuje počet pracovníků a upravuje jejich platy směrem dolů. Řecko se rovněž zavázalo omezit odměny pro vedoucí pracovníky banky, [...]. |
| --- | --- |

(346)

Banka rovněž provádí rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Banka bude své náklady dále snižovat až do roku 2017. Banka snižuje počet pracovníků a upravuje jejich platy směrem dolů. Řecko se rovněž zavázalo omezit odměny pro vedoucí pracovníky banky, [...].

7.6.3.2.   Sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů a nový kapitál získaný na trhu

| (347) | Podíly bývalých akcionářů banky byly zředěny emisí s přednostním právem v roce 2009 (118) a posléze rekapitalizací ze strany fondu HFSF (opatření B4) a získáním soukromého kapitálu v roce 2013 a v březnu 2014. Podíl v držení akcionářů banky, k nimž v té době patřili investoři, kteří vložili finanční prostředky v roce 2009, se například snížil ze 100 % před rekapitalizací na jaře 2013 na pouze 2,3 % po této rekapitalizaci. Banka mimoto od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Kromě tohoto sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů získala banka od začátku krize v roce 2008 značný objem soukromého kapitálu, tj. 807 milionů EUR v roce 2009, 1 444 milionů EUR v roce 2013 a 1 750 milionů EUR v roce 2014. |
| --- | --- |

(347)

Podíly bývalých akcionářů banky byly zředěny emisí s přednostním právem v roce 2009 (118) a posléze rekapitalizací ze strany fondu HFSF (opatření B4) a získáním soukromého kapitálu v roce 2013 a v březnu 2014. Podíl v držení akcionářů banky, k nimž v té době patřili investoři, kteří vložili finanční prostředky v roce 2009, se například snížil ze 100 % před rekapitalizací na jaře 2013 na pouze 2,3 % po této rekapitalizaci. Banka mimoto od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Kromě tohoto sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů získala banka od začátku krize v roce 2008 značný objem soukromého kapitálu, tj. 807 milionů EUR v roce 2009, 1 444 milionů EUR v roce 2013 a 1 750 milionů EUR v roce 2014.

7.6.3.3.   Sdílení nákladů ze strany držitelů podřízeného dluhu

| (348) | Držitelé hybridních a podřízených dluhových nástrojů banky přispěli na restrukturalizační náklady banky. Banka provedla řadu opatření v oblasti řízení závazků s cílem vytvořit kapitál, jak je popsáno v 134. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(348)

Držitelé hybridních a podřízených dluhových nástrojů banky přispěli na restrukturalizační náklady banky. Banka provedla řadu opatření v oblasti řízení závazků s cílem vytvořit kapitál, jak je popsáno v 134. bodě odůvodnění.

| (349) | Na dosud nesplacené nástroje se vztahuje zákaz výplaty kupónů, jak je uvedeno v 143. bodě odůvodnění. Komise se proto domnívá, že je zajištěno přiměřené sdílení nákladů ze strany držitelů hybridních a podřízených dluhových nástrojů banky a že jsou splněny požadavky stanovené v tomto ohledu ve sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(349)

Na dosud nesplacené nástroje se vztahuje zákaz výplaty kupónů, jak je uvedeno v 143. bodě odůvodnění. Komise se proto domnívá, že je zajištěno přiměřené sdílení nákladů ze strany držitelů hybridních a podřízených dluhových nástrojů banky a že jsou splněny požadavky stanovené v tomto ohledu ve sdělení o restrukturalizaci.

7.6.3.4.   Závěr ohledně vlastního příspěvku a sdílení nákladů

| (350) | V porovnání s celkovou rekapitalizací ze strany státu je vlastní příspěvek a sdílení nákladů, zejména v podobě prodeje aktiv a zmenšení úvěrového portfolia, mnohem menší, než co Komise obvykle považuje za dostatečné. Zmenšení se týká pouze zahraničních činností, na něž připadá omezená část banky (119), a restrukturalizace nepředpokládá snížení velikosti portfolia úvěrů a vkladů v Řecku, které se v minulém roce po akvizicích naopak výrazně zvětšilo. Komise však bere v úvahu prvky projednané v oddíle 7.6.1, a zejména skutečnost, že obdržená podpora je částečně způsobilá pro výjimku stanovenou v bodě 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, podle něhož může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů. Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že banka získala v květnu 2013 na trhu částku ve výši 1 444 milionů EUR a v březnu 2014 částku ve výši 1 750 milionů EUR, [...]. Kapitál, který byl získán v březnu 2014, byl mimoto získán za cenu akcie odpovídající ceně za akcii, za kterou upsal akcie fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (opatření B4). Vysoká emisní cena proto omezila zředění podílu fondu HFSF. Banka splatila rovněž preferenční akcie (opatření A). S přihlédnutím ke všem těmto prvkům lze mít za to, že plán restrukturalizace zajišťuje dostatečná opatření týkající se vlastního příspěvku a sdílení nákladů k omezení podpory na nezbytné minimum. |
| --- | --- |

(350)

V porovnání s celkovou rekapitalizací ze strany státu je vlastní příspěvek a sdílení nákladů, zejména v podobě prodeje aktiv a zmenšení úvěrového portfolia, mnohem menší, než co Komise obvykle považuje za dostatečné. Zmenšení se týká pouze zahraničních činností, na něž připadá omezená část banky (119), a restrukturalizace nepředpokládá snížení velikosti portfolia úvěrů a vkladů v Řecku, které se v minulém roce po akvizicích naopak výrazně zvětšilo. Komise však bere v úvahu prvky projednané v oddíle 7.6.1, a zejména skutečnost, že obdržená podpora je částečně způsobilá pro výjimku stanovenou v bodě 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, podle něhož může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů. Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že banka získala v květnu 2013 na trhu částku ve výši 1 444 milionů EUR a v březnu 2014 částku ve výši 1 750 milionů EUR, [...]. Kapitál, který byl získán v březnu 2014, byl mimoto získán za cenu akcie odpovídající ceně za akcii, za kterou upsal akcie fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (opatření B4). Vysoká emisní cena proto omezila zředění podílu fondu HFSF. Banka splatila rovněž preferenční akcie (opatření A). S přihlédnutím ke všem těmto prvkům lze mít za to, že plán restrukturalizace zajišťuje dostatečná opatření týkající se vlastního příspěvku a sdílení nákladů k omezení podpory na nezbytné minimum.

7.6.4.   Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže

| (351) | Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Tato opatření musí mimoto vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování. |
| --- | --- |

(351)

Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Tato opatření musí mimoto vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.

| (352) | Podle bodu 31 sdělení o restrukturalizaci musí Komise při posuzování výše podpory a narušení hospodářské soutěže přihlédnout jak k absolutní, tak relativní částce státní podpory, jakož i rozsahu sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V této souvislosti Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitálovou podporu odpovídající 23,7 % jejích rizikově vážených aktiv (120). Banka mimoto získala v roce 2010 záruky týkající se likvidity, a to ve výši 9,9 miliardy EUR, a půjčky státních dluhopisů v hodnotě 1,3 miliardy EUR, což společně představuje téměř 25 % bilanční sumy banky. Banka mimoto získala nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou. Vzhledem k velkému objemu podpory jsou proto nezbytná opatření k omezení možného narušení hospodářské soutěže. Podíl banky na trhu v Řecku je navíc vysoký. Nabytí převedených činností banky ATE, banky Geniki, banky MBG a převedených kyperských činností zvýšilo podíly banky Piraeus na trhu. Po těchto akvizicích podíl banky na trhu vkladů v Řecku na konci roku 2013 činil 29 %, zatímco její podíl na trhu úvěrů na bydlení, spotřebitelských úvěrů a podnikových úvěrů činil 25 %, 22 % resp. 35 % (v porovnání s 10 %, 8 %, 8 % resp. 14 % v roce 2011) (121). |
| --- | --- |

(352)

Podle bodu 31 sdělení o restrukturalizaci musí Komise při posuzování výše podpory a narušení hospodářské soutěže přihlédnout jak k absolutní, tak relativní částce státní podpory, jakož i rozsahu sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V této souvislosti Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitálovou podporu odpovídající 23,7 % jejích rizikově vážených aktiv (120). Banka mimoto získala v roce 2010 záruky týkající se likvidity, a to ve výši 9,9 miliardy EUR, a půjčky státních dluhopisů v hodnotě 1,3 miliardy EUR, což společně představuje téměř 25 % bilanční sumy banky. Banka mimoto získala nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou. Vzhledem k velkému objemu podpory jsou proto nezbytná opatření k omezení možného narušení hospodářské soutěže. Podíl banky na trhu v Řecku je navíc vysoký. Nabytí převedených činností banky ATE, banky Geniki, banky MBG a převedených kyperských činností zvýšilo podíly banky Piraeus na trhu. Po těchto akvizicích podíl banky na trhu vkladů v Řecku na konci roku 2013 činil 29 %, zatímco její podíl na trhu úvěrů na bydlení, spotřebitelských úvěrů a podnikových úvěrů činil 25 %, 22 % resp. 35 % (v porovnání s 10 %, 8 %, 8 % resp. 14 % v roce 2011) (121).

| (353) | Komise připomíná, že potíže banky vyplývaly do značné míry z vnějších šoků, jako je řecká dluhová krize a dlouhá recese, která narušovala řecké hospodářství od roku 2008, jak již bylo uvedeno v 74. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Potřeba zabývat se otázkami morálního hazardu je proto omezena. Jak je projednáno v oddíle 7.6.1 tohoto rozhodnutí, narušující účinek opatření podpory je vzhledem k těmto faktorům nižší stejně jako potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory a vysokým podílům na trhu nepředpokládá plán restrukturalizace snížení bilanční sumy a omezení poskytování úvěrů v Řecku. Bylo by však problematické, pokud by banka, která ze čtyř velkých řeckých bank obdržela nejvyšší podporu a která v důsledku akvizic v minulých letech rostla nejvíce, v období restrukturalizace dále rostla rychlejším tempem než trh, a mohla tak vytěsnit banky, které obdržely nižší podporu. Komise proto vítá závazek, že banka neporoste rychleji než trh. |
| --- | --- |

(353)

Komise připomíná, že potíže banky vyplývaly do značné míry z vnějších šoků, jako je řecká dluhová krize a dlouhá recese, která narušovala řecké hospodářství od roku 2008, jak již bylo uvedeno v 74. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Potřeba zabývat se otázkami morálního hazardu je proto omezena. Jak je projednáno v oddíle 7.6.1 tohoto rozhodnutí, narušující účinek opatření podpory je vzhledem k těmto faktorům nižší stejně jako potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory a vysokým podílům na trhu nepředpokládá plán restrukturalizace snížení bilanční sumy a omezení poskytování úvěrů v Řecku. Bylo by však problematické, pokud by banka, která ze čtyř velkých řeckých bank obdržela nejvyšší podporu a která v důsledku akvizic v minulých letech rostla nejvíce, v období restrukturalizace dále rostla rychlejším tempem než trh, a mohla tak vytěsnit banky, které obdržely nižší podporu. Komise proto vítá závazek, že banka neporoste rychleji než trh.

| (354) | Komise však podotýká, že rekapitalizace ze strany státu bance umožnila pokračovat v bankovních činnostech na zahraničních trzích. |
| --- | --- |

(354)

Komise však podotýká, že rekapitalizace ze strany státu bance umožnila pokračovat v bankovních činnostech na zahraničních trzích.

| (355) | Komise bere na vědomí, že kromě omezení velikosti a restrukturalizace, která již byla provedena, bude Banka do 30. června 2018 dále restrukturalizovat a snižovat svá zahraniční aktiva (122). Banka se mimoto zavázala, že nepoužije podporu k financování rozšiřování těchto činností. Podpora proto nebude použita k narušení hospodářské soutěže na těchto zahraničních trzích. |
| --- | --- |

(355)

Komise bere na vědomí, že kromě omezení velikosti a restrukturalizace, která již byla provedena, bude Banka do 30. června 2018 dále restrukturalizovat a snižovat svá zahraniční aktiva (122). Banka se mimoto zavázala, že nepoužije podporu k financování rozšiřování těchto činností. Podpora proto nebude použita k narušení hospodářské soutěže na těchto zahraničních trzích.

| (356) | Řecko se rovněž zavázalo, že banka nebude provádět nákladné akvizice, což zajistí, že banka nepoužije státní podporu, kterou obdržela, na získání nových podniků. Uvedený zákaz přispěje k zajištění toho, že podpora je důsledně použita k obnovení životaschopnosti bankovních činností v Řecku, a nikoli například k rozšiřování činnosti na zahraničních trzích. |
| --- | --- |

(356)

Řecko se rovněž zavázalo, že banka nebude provádět nákladné akvizice, což zajistí, že banka nepoužije státní podporu, kterou obdržela, na získání nových podniků. Uvedený zákaz přispěje k zajištění toho, že podpora je důsledně použita k obnovení životaschopnosti bankovních činností v Řecku, a nikoli například k rozšiřování činnosti na zahraničních trzích.

| (357) | Závazek týkající se snížení úroků hrazených u řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zajišťuje, že podpora nebude použita na financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Stejně tak závazek týkající se uplatňování přísných pokynů, pokud jde o úročení nových úvěrů, a to na základě náležitého posouzení úvěrového rizika, zabrání bance v narušování hospodářské soutěže na řeckém trhu nevhodnými strategiemi úročení úvěrů pro klienty. |
| --- | --- |

(357)

Závazek týkající se snížení úroků hrazených u řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zajišťuje, že podpora nebude použita na financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Stejně tak závazek týkající se uplatňování přísných pokynů, pokud jde o úročení nových úvěrů, a to na základě náležitého posouzení úvěrového rizika, zabrání bance v narušování hospodářské soutěže na řeckém trhu nevhodnými strategiemi úročení úvěrů pro klienty.

| (358) | Vzhledem k zvláštní situaci, která byla popsána v oddíle 7.6.1, a opatřením uvedeným v plánu restrukturalizace se Komise domnívá, že s ohledem na omezení narušení hospodářské soutěže existují dostatečná ochranná opatření. |
| --- | --- |

(358)

Vzhledem k zvláštní situaci, která byla popsána v oddíle 7.6.1, a opatřením uvedeným v plánu restrukturalizace se Komise domnívá, že s ohledem na omezení narušení hospodářské soutěže existují dostatečná ochranná opatření.

7.6.5.   Kontrola

| (359) | Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musí být pravidelně předkládány zprávy, aby mohla Komise ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích, které Řecko přijalo (123), Řecko zajistí, aby do konce období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2018, sledoval kontrolní správce, kterého jmenovala banka se souhlasem Komise, závazky přijaté Řeckem ohledně restrukturalizace činností v Řecku a v zahraničí a ohledně správy a řízení společnosti a obchodních činností. Podle názoru Komise je tedy zaručena řádná kontrola provádění plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(359)

Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musí být pravidelně předkládány zprávy, aby mohla Komise ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích, které Řecko přijalo (123), Řecko zajistí, aby do konce období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2018, sledoval kontrolní správce, kterého jmenovala banka se souhlasem Komise, závazky přijaté Řeckem ohledně restrukturalizace činností v Řecku a v zahraničí a ohledně správy a řízení společnosti a obchodních činností. Podle názoru Komise je tedy zaručena řádná kontrola provádění plánu restrukturalizace.

7.6.6.   Závěr ohledně souladu opatření A, B1, B2, B3 a B4 se sdělením o restrukturalizaci

| (360) | Komise konstatuje, že plán restrukturalizace posouzený spolu se závazky uvedenými v příloze tohoto rozhodnutí zajišťuje obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, je dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, je vhodný k vyrovnání účinků opatření podpory, která byla posouzena v tomto rozhodnutí, narušujících hospodářskou soutěž a je přiměřený. Plán restrukturalizace a závazky předložené Komisi splňují kritéria stanovená ve sdělení o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(360)

Komise konstatuje, že plán restrukturalizace posouzený spolu se závazky uvedenými v příloze tohoto rozhodnutí zajišťuje obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, je dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, je vhodný k vyrovnání účinků opatření podpory, která byla posouzena v tomto rozhodnutí, narušujících hospodářskou soutěž a je přiměřený. Plán restrukturalizace a závazky předložené Komisi splňují kritéria stanovená ve sdělení o restrukturalizaci.

8.   ZÁVĚR

| (361) | Komise vyjadřuje politování nad tím, že Řecko provedlo protiprávně opatření B2, B3 a B4 v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy, jelikož tato opatření byla provedena před jejich oficiálním oznámením. Tato opatření, jakož i ostatní opatření, která byla analyzována v tomto rozhodnutí, však lze považovat za slučitelná s vnitřním trhem, |
| --- | --- |

(361)

Komise vyjadřuje politování nad tím, že Řecko provedlo protiprávně opatření B2, B3 a B4 v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy, jelikož tato opatření byla provedena před jejich oficiálním oznámením. Tato opatření, jakož i ostatní opatření, která byla analyzována v tomto rozhodnutí, však lze považovat za slučitelná s vnitřním trhem,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Níže uvedená opatření, která provedlo Řecko, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:

| a) | nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Piraeus Bank S.A. poskytla řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku (opatření L2); |
| --- | --- |

a)

nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Piraeus Bank S.A. poskytla řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku (opatření L2);

| b) | druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 553 milionů EUR, kterou bance Piraeus Bank S.A. poskytl Helénský fond finanční stability („HFSF“) v prosinci 2012 (opatření B2); |
| --- | --- |

b)

druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 553 milionů EUR, kterou bance Piraeus Bank S.A. poskytl Helénský fond finanční stability („HFSF“) v prosinci 2012 (opatření B2);

| c) | písemný závazek týkající se částky ve výši 1 082 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. dne 20. prosince 2012 (opatření B3); |
| --- | --- |

c)

písemný závazek týkající se částky ve výši 1 082 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. dne 20. prosince 2012 (opatření B3);

| d) | rekapitalizace s částkou ve výši 5 891 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4), a |
| --- | --- |

d)

rekapitalizace s částkou ve výši 5 891 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4), a

| e) | rekapitalizace s částkou ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření C). |
| --- | --- |

e)

rekapitalizace s částkou ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření C).

2.   Na základě plánu restrukturalizace skupiny Piraeus Bank, která zahrnuje banku Piraeus Bank S.A. a veškeré její dceřiné společnosti a pobočky, předloženého dne 25. června 2014 a závazků, které k tomuto dni přijalo Řecko, je níže uvedená státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:

| a) | kapitálová injekce ve výši 750 milionů EUR, kterou Řecko poskytlo bance Piraeus Bank S.A. v květnu 2009 a prosinci 2011 v rámci rekapitalizačního systému (opatření A); |
| --- | --- |

a)

kapitálová injekce ve výši 750 milionů EUR, kterou Řecko poskytlo bance Piraeus Bank S.A. v květnu 2009 a prosinci 2011 v rámci rekapitalizačního systému (opatření A);

| b) | nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou od července 2011 bance Piraeus Bank S.A. poskytuje řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku, a to ve výši 30,4 miliardy EUR k 31. prosinci 2012 (opatření L2); |
| --- | --- |

b)

nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou od července 2011 bance Piraeus Bank S.A. poskytuje řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku, a to ve výši 30,4 miliardy EUR k 31. prosinci 2012 (opatření L2);

| c) | první překlenovací rekapitalizace s částkou ve výši 4,7 miliardy EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. v květnu 2012 (opatření B1); |
| --- | --- |

c)

první překlenovací rekapitalizace s částkou ve výši 4,7 miliardy EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. v květnu 2012 (opatření B1);

| d) | druhá překlenovací rekapitalizace s částkou ve výši 1 553 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. v prosinci 2012 (opatření B2); |
| --- | --- |

d)

druhá překlenovací rekapitalizace s částkou ve výši 1 553 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. v prosinci 2012 (opatření B2);

| e) | závazek týkající se částky ve výši 1 082 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. dne 20. prosince 2012 (opatření B3); |
| --- | --- |

e)

závazek týkající se částky ve výši 1 082 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. dne 20. prosince 2012 (opatření B3);

| f) | rekapitalizace s částkou ve výši 5 891 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4), a |
| --- | --- |

f)

rekapitalizace s částkou ve výši 5 891 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4), a

| g) | rekapitalizace s částkou ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření C). |
| --- | --- |

g)

rekapitalizace s částkou ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření C).

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.

V Bruselu dne 23. července 2014.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 27. července 2012 o státní podpoře SA. 34826 (2012/C, ex 2012/NN) „Rekapitalizace banky Piraeus Bank Helénským fondem finanční stability“ (Úř. věst. C 359, 21.11.2012, s. 43).

1

(2)  Rozhodnutí Komise ze dne 19. listopadu 2008 o státní podpoře N 560/2008 „Opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Úř. věst. C 125, 5.6.2009, s. 6). Opatření byla zaevidována pod číslem SA.26678 (N 560/2008). Tento režim byl následně prodloužen a pozměněn, jak je popsáno v poznámce pod čarou č. 4.

2

(3)  Pojem „banka“ se vztahuje na skupinu Piraeus Bank.

3

(4)  Dne 2. září 2009 oznámilo Řecko řadu změn opatření podpory a prodloužení jejich platnosti do dne 31. prosince 2009, jež byly schváleny dne 18. září 2009 (viz rozhodnutí Komise ze dne 18. září 2009 o státní podpoře N 504/2009 „Prodloužení a změna opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Úř. věst. C 264, 6.11.2009, s. 5)). Dne 25. ledna 2010 schválila Komise druhé prodloužení platnosti opatření podpory do dne 30. června 2010 (viz rozhodnutí Komise ze dne 25. ledna 2010 o státní podpoře N 690/2009 „Prodloužení platnosti opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Úř. věst. C 57, 9.3.2010, s. 6)). Dne 30. června 2010 schválila Komise řadu změn opatření podpory a prodloužení jejich platnosti do dne 31. prosince 2010 (viz rozhodnutí Komise ze dne 30. června 2010 o státní podpoře N 260/2010 „Prodloužení platnosti opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Úř. věst. C 238, 3.9.2010, s. 3)). Dne 21. prosince 2010 schválila Komise prodloužení platnosti opatření podpory do dne 30. června 2011 (viz rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 2010 o státní podpoře SA 31998 (2010/N) „Čtvrté prodloužení platnosti opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Úř. věst. C 53, 19.2.2011, s. 2)). Dne 4. dubna 2011 schválila Komise změnu (viz rozhodnutí Komise ze dne 4. dubna 2011 o státní podpoře SA.32767 (2011/N) „Změna opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Úř. věst. C 164, 2.6.2011, s. 8)). Dne 27. června 2011 schválila Komise prodloužení platnosti opatření podpory do dne 31. prosince 2011 (viz rozhodnutí Komise ze dne 27. června 2011 o státní podpoře SA.33153 (2011/N) „Páté prodloužení platnosti opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Úř. věst. C 274, 17.9.2011, s. 6)). Dne 6. února 2012 schválila Komise prodloužení platnosti opatření podpory do dne 30. června 2012 (viz rozhodnutí Komise ze dne 6. února 2012 o státní podpoře SA.34149 (2011/N) „Šesté prodloužení platnosti opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Úř. věst. C 101, 4.4.2012, s. 2)). Dne 6. července 2012 schválila Komise prodloužení platnosti opatření podpory do dne 31. prosince 2012 (viz rozhodnutí Komise ze dne 6. července 2012 o státní podpoře SA.35002 (2012/N) – Řecko – „Prodloužení režimu podpory úvěrových institucí v Řecku“ (Úř. věst. C 77, 15.3.2013, s. 14)). Dne 22. ledna 2013 schválila Komise prodloužení platnosti systému záruk a systému půjček dluhopisů do dne 30. června 2013 (viz rozhodnutí Komise ze dne 22. ledna 2013 o státní podpoře SA.35999 (2012/N) – Řecko – „Prodloužení platnosti systému záruk a systému půjček dluhopisů pro úvěrové instituce v Řecku“ (Úř. věst. C 162, 7.6.2013, s. 6)). Dne 25. července 2013 schválila Komise prodloužení platnosti systému záruk a systému půjček dluhopisů do dne 31. prosince 2013 (viz rozhodnutí Komise ze dne 25. července 2013 o státní podpoře SA.36956 (2013/N) – Řecko – „Prodloužení platnosti systému záruk a systému půjček dluhopisů pro úvěrové instituce v Řecku“, dosud nezveřejněno). Dne 14. ledna 2014 schválila Komise prodloužení platnosti systému záruk a systému půjček dluhopisů do dne 30. června 2014 (viz rozhodnutí Komise ze dne 14. ledna 2014 o státní podpoře SA. 37958 (2013/N) – Řecko – „Prodloužení platnosti systému záruk a systému půjček dluhopisů pro úvěrové instituce v Řecku“, dosud nezveřejněno).

4

(5)  Viz poznámka pod čarou č. 1.

5

(6)  Tisková zpráva fondu HFSF ze dne 24. prosince 2012, k dispozici na internetu na adrese: http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf

6

(7)  Tato opatření zaevidovala Komise pod číslem SA.36005 (2013/NN).

7

(8)  Rozhodnutí Komise ze dne 23. května 2011 o státní podpoře SA.31154 „Restrukturalizace Agricultural Bank of Greece“ (Úř. věst. C 317, 29.10.2011, s. 4).

8

(9)  Koupě a převzetí je postup řešení problémů, který spočívá v určení vysoce kvalitních aktiv a pasiv v právním subjektu v likvidaci a jejich prodej v dražbě za účelem jejich převedení na životaschopnou společnost.

9

(10)  Rozhodnutí Komise ze dne 3. května 2013 o státní podpoře SA.35460 „Podpora na likvidaci k řešení problémů banky ATE“ (Úř. věst. C 261, 10.9.2013, s. 1).

10

(11)  Viz oddíl 2.3.3.3.

11

(12)  Zasedáním Euroskupiny je schůzka ministrů financí eurozóny, tj. členských států, které jako svou oficiální měnu přijaly euro.

12

(13)  Viz oddíl 2.3.3.3.

13

(14)  Evropská komise – Generální ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti. Druhý ekonomický ozdravný program pro Řecko – březen 2012, s. 17, k dispozici na internetu na adrese:

14

Druhý ekonomický ozdravný program pro Řecko – březen 2012

http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf

(15)  Viz oddíl II „Restrukturalizace řeckých státních dluhopisů“ ve zprávě o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru (Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector), řecká centrální banka, prosinec 2012, k dispozici na internetu na adrese: http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf

15

zprávě o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru

Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector)

(16)  Tisková zpráva Ministerstva financí ze dne 9. března 2012, k dispozici na adrese: http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf

16

(17)  Viz poznámka pod čarou č. 14, s. 106.

17

(18)  Viz poznámka pod čarou č. 15.

18

(19)  Viz poznámka pod čarou č. 14, s. 104.

19

(20)  Viz poznámka pod čarou č. 15.

20

(21)  Evropská centrální banka a národní centrální banky tvoří společně Eurosystém, systém centrálních bank eurozóny.

21

(22)  Tisková zpráva Ministerstva financí ze dne 3. prosince 2012, k dispozici na adrese: http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf

22

Zpětný odkup vlastního dluhu za cenu, která byla mnohem nižší než nominální hodnota, vedl k značnému snížení zadlužení Řecka.

(23)  Pokud by zpětný odkup nebyl proveden, mohla tržní hodnota těchto nových státních dluhopisů růst v závislosti na vývoji tržních parametrů, jako jsou úrokové sazby a pravděpodobnost bankrotu Řecka.

23

(24)  Včetně očekávaných ztrát z nové produkce úvěrů v Řecku v období od června 2013 do prosince 2016.

24

(25)  Dopad odhadů úvěrových ztrát s ohledem na zahraniční riziko byl vypočítán po zdanění v zahraničí a s přihlédnutím k závazkům týkajícím se odprodeje, jež byly v té době poskytnuty Generálnímu ředitelství pro hospodářskou politiku.

25

(26)  Rezervy na úvěrové ztráty banky NBG k 30. červnu 2013 formálně s rezervami First Business Bank a Probank.

26

(27)  Rezervy na úvěrové ztráty Eurobank k 30. červnu 2013 formálně s rezervami New Hellenic Postbank a New Proton Bank, které byly nabyty v srpnu 2013.

27

| Zdroj: | Řecká centrální banka, zátěžový test řeckého bankovního sektoru v roce 2013, březen 2014, s. 42. |
| --- | --- |

Zdroj:

Zdroj:

Řecká centrální banka, zátěžový test řeckého bankovního sektoru v roce 2013, březen 2014, s. 42.

(28)  Výroční zpráva za rok 2012, http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/annual-reports

28

(29)  Viz tabulka 2.

29

(30)  Pro rok 2012 nezahrnuje tato částka dvě překlenovací rekapitalizace, které byly provedeny ve prospěch banky. Částka pro rok 2013 zahrnuje rekapitalizaci na jaře 2013 v plné výši.

30

(31)  Včetně bank ATE a Geniki.

31

(32)  Včetně bank ATE, Geniki, řeckých poboček tří kyperských bank a banky MBG.

32

| Zdroj: | Výroční zprávy za rok 2011, 2012, účetní závěrky za rok 2013. |
| --- | --- |

Zdroj:

Zdroj:

Výroční zprávy za rok 2011, 2012, účetní závěrky za rok 2013.

(33)  Viz tabulka 2.

33

(34)  Viz oddíl 2.3.1.2 o rekapitalizaci provedené státem v rámci rekapitalizačního opatření.

34

(35)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/press-office/press-release/2014/05/apopliromi-pronomiouxon-metoxon-ellinikou-dimosiou

35

(36)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 40.

36

(37)  Viz 27. bod odůvodnění rozhodnutí o likvidaci banky ATE.

37

(38)  Asociace řeckých bank, k dispozici na internetu na adrese: http://62.1.43.74/4Statistika/UplPDFs/network2012engl.pdf

38

(39)  http://www.geniki.gr/Portals/0/PDFs/140321_annual_results_en_2.pdf

39

(40)  Důvěrné informace.

40

(41)  Zpráva vyhotovená společností PIMCO ze dne 1. února 2013 s názvem „Independent Due Diligence of the Banking System in Cyprus“ (Nezávislá hloubková prověrka bankovního systému na Kypru). Odhady kapitálu byly vyhotoveny v rámci základního i nepříznivého makroekonomického scénáře. Použitelným rozhodným dnem pro tento odhad byl 30. červen 2012 a odhad se týkal období od 30. června 2012 do 30. června 2015.

41

(42)  Viz 101. bod odůvodnění.

42

(43)  Tamtéž.

43

(44)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 51.

44

(45)  Pojem „rizikově vážená aktiva“ se vztahuje na regulativní souhrnný ukazatel, který měří vystavení finanční instituce riziku a který používají orgány dohledu ke sledování kapitálové přiměřenosti finančních institucí.

45

rizikově vážená aktiva

(46)  Podle dopisu řecké centrální banky ze dne 7. listopadu 2011 se „záruky vztahují na celou částku nouzové pomoci v oblasti likvidity“.

46

(47)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 133.

47

(48)  Vyloučení části rekapitalizace, kterou fond HFSF poskytl za účelem splnění kapitálových požadavků, jež vznikly v důsledku koupě banky ATE a řeckých poboček tří kyperských bank. Další podrobnosti viz 101. bod odůvodnění.

48

(49)  Dohoda uzavřená před úpisem stanovila: „Skutečné riziko splatné bance zahrnuje dluhopisy EFSF a výplaty kupónů a vzniklých úroků z dluhopisů EFSF za období od vydání dluhopisů do přeměny zálohy na základní kapitál a jiné konvertibilní finanční nástroje, jak je stanoveno v této dohodě“.

49

(50)  Viz tabulka 3.

50

(51)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Piraeus-Bank-Documents/Press-Releases/2013/Apofaseis_BGM_23042013_en.pdf

51

(52)  Viz 112. bod odůvodnění.

52

(53)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Piraeus-Bank-Documents/Press-Releases/2013/Anakoinwsi-apokomis-DS-gia-AMK.pdf

53

(54)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/press-office/announcement/2013/06/anakoinosi-kalipsis

54

(55)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

55

(56)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

56

(57)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Downloads/Investors/PIRAEUS-BANKS-ANNOUNCEMENTS-ON-THE-CHARACTERISTICS-OF-HFSF-WARRANTS.pdf

57

(58)  Např. realizační cena dne 2. ledna 2014 činila 1,7340 EUR, dne 2. července 2014 činila 1,7680 EUR, dne 2. ledna 2015 bude činit 1,8105 EUR, dne 2. července 2015 bude činit 1,8530 EUR atd.

58

(59)  Viz oddíl 2.3.3.4.

59

(60)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 117.

60

(61)  Včetně příspěvků do Fondu pojištění vkladů a investic (dále jen „TEKE“).

61

(62)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 128.

62

(63)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 117.

63

(64)  Tabulky v plánu restrukturalizace předloženém dne 25. června 2014, s. 133.

64

(65)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 117.

65

(66)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 136.

66

(67)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 128.

67

(68)  Výroční zpráva za rok 2012, pokud jde o údaje pro rok 2012, http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/annual-reports

68

Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 96, pokud jde o údaje pro rok 2014.

(69)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 97.

69

(70)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 149.

70

(71)  Viz závazky v příloze, kapitola I.

71

(72)  Viz závazky v příloze, kapitola I.

72

(73)  Viz závazky v příloze, kapitola I.

73

(74)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 44.

74

(75)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 147.

75

(76)  Viz závazky v příloze, kapitola II.

76

(77)  Viz závazky v příloze, kapitola II.

77

(78)  Viz příloha, kapitola II.

78

(79)  Viz příloha, kapitola II.

79

(80)  Viz příloha, kapitola III, oddíl A.

80

(81)  Viz příloha, kapitola III, oddíl A.

81

(82)  Viz příloha, kapitola III, oddíl A.

82

(83)  Viz příloha, kapitola III, oddíl C.

83

(84)  „Co se týká opčních listů vydaných fondem HFSF, je třeba jasně říci, že si Řecká republika vyžádá před případným zpětným odkupem opčních listů ze strany banky Alpha Bank nebo jiného státního subjektu (včetně fondu HFSF) souhlas Evropské komise, aby mohla Evropská komise ověřit, zda předpokládaný zpětný odkup není v rozporu s požadavky na odměnu státu podle pravidel státní podpory.“

84

(85)  Sdělení Komise – Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí (Úř. věst. C 270, 25.10.2008, s. 8).

85

(86)  64. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus.

86

(87)  68. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus.

87

(88)  Viz 35. bod odůvodnění.

88

(89)  Viz 101. bod odůvodnění.

89

(90)  Sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (Úř. věst. C 195, 19.8.2009, s. 9).

90

(91)  Sdělení Komise o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí od 1. ledna 2012 (Úř. věst. C 356, 6.12.2011, s. 7).

91

(92)  Sdělení Komise o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí od 1. srpna 2013 (Úř. věst. C 216, 30.7.2013, s. 1).

92

(93)  Viz poznámka pod čarou č. 6.

93

(94)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 40.

94

(95)  Viz poznámka pod čarou č. 4.

95

(96)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 51.

96

(97)  Viz rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, 41. bod odůvodnění.

97

(98)  Uvádí se rovněž, že Řecko poskytlo bance Piraeus podporu na základě režimu podpory řeckých bank, který Komise povolila podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, a taktéž prostřednictvím fondu HFSF, jehož zřízení bylo schváleno rozhodnutím Komise.

98

(99)  Viz poznámka pod čarou č. 6.

99

(100)  Viz 41. bod odůvodnění rozhodnutí Komise ve věci NN 51/2008 Systém záruk pro banky v Dánsku (Úř. věst. C 273, 28.10.2008, s. 2).

100

(101)  Viz 96. bod odůvodnění: vzniklé úroky se započítávají jako dodatečný příspěvek ze strany fondu HFSF, a snižují tudíž výši platby, kterou musel fond HFSF provést ve prospěch banky za účelem rekapitalizace na jaře 2013.

101

(102)  Viz také oddíl 7.5.1.

102

(103)  Teoretická cena bez upisovacího práva je obecně uznávaná tržní metoda vyčíslení efektu zředění při navýšení základního kapitálu.

103

(104)  Viz 55. bod odůvodnění.

104

(105)  http://www.epant.gr/apofasi_details.php?Lang=gr&id=345&nid=689

105

(106)  Viz 68. bod odůvodnění.

106

(107)  http://www.epant.gr/news_details.php?Lang=en&id=89&nid=497

107

(108)  http://www.epant.gr/apofasi_details.php?Lang=gr&id=352&nid=713

108

(109)  Viz 80. bod odůvodnění.

109

(110)  Rozhodnutí Komise ze dne 30. srpna 2013 ve věci SA.34724 „Restrukturalizace skupiny Banco Comercial Português (BCP)“, dosud nezveřejněno.

110

(111)  Viz tabulka 2.

111

(112)  Viz bod 28 sdělení o restrukturalizaci a 320. bod odůvodnění rozhodnutí Komise ze dne 5. dubna 2011 o opatřeních C 11/2009 (ex NN 53b/2008, NN 2/2010 a N 19/2010), která provedl nizozemský stát ve prospěch skupiny ABN AMRO NV (vytvořené po spojení společností Fortis Bank Nederland a ABN AMRO N) (Úř. věst. L 333, 15.12.2011, s. 1).

112

(113)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/presentation-audio-archive

113

(114)  Komise podotýká, že část potřeb banky v oblasti likvidity vyplývá z neobvyklé formy účasti fondu HFSF na první a druhé překlenovací rekapitalizaci a rovněž na rekapitalizaci na jaře 2013. Jako odměnu za svou účast převedl fond HFSF na banku místo hotovosti směnky EFSF. Banka drží velký objem střednědobých a dlouhodobých směnek EFSF, což zvyšuje její potřeby v oblasti financování v porovnání se situací, kdy by se rekapitalizace uskutečňovala vyplácením hotovosti. Tato část potřeb v oblasti likvidity neodráží nevhodný obchodní model nebo strukturu rozvahy. Jakmile budou směnky EFSF splatné, tyto potřeby automaticky zaniknou.

114

(115)  Viz 116. bod odůvodnění.

115

(116)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 132.

116

(117)  Viz 52. bod odůvodnění.

117

(118)  Viz 132. bod odůvodnění.

118

(119)  Rozsah navrhovaného opatření týkajícího se vlastního příspěvku je nutno porovnat s velikostí banky před nabytím převedených činností banky ATE, banky Geniki, banky BCP a převedených kyperských činností, a to z důvodů objasněných v oddíle 7.1.3.5.

119

(120)  Vezme-li se v úvahu pouze skutečně vyplacená podpora, která poskytuje největší výhodu, a tudíž nejvíce narušuje hospodářskou soutěž, sníží se částka podpory na 19,4 % rizikově vážených aktiv banky.

120

(121)  Plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 35.

121

(122)  Viz příloha, kapitola II.

122

(123)  Viz 129. bod odůvodnění.

123

---

PŘÍLOHA

ZÁVAZKY ŘECKÉ REPUBLIKY TÝKAJÍCÍ SE BANKY PIRAEUS

Řecká republika zajistí, aby banka prováděla plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014. Plán restrukturalizace vychází z makroekonomických předpokladů, které stanovila Evropská komise (dále jen „Komise“) v dodatku, jakož i z předpokladů týkajících se regulace.

Řecká republika tímto poskytuje níže uvedené závazky (dále jen „závazky“), které jsou nedílnou součástí plánu restrukturalizace. Závazky zahrnují závazky týkající se provádění plánu restrukturalizace (dále jen „závazky týkající se restrukturalizace“) a závazky týkající se správy a řízení společnosti a obchodních činností.

Závazky nabývají účinku ke dni přijetí rozhodnutí Komise, kterým se schvaluje plán restrukturalizace (dále jen „rozhodnutí“).

Období restrukturalizace skončí dne 31. prosince 2018. Závazky platí během celého období restrukturalizace, není-li v individuálním závazku stanoveno jinak.

Tento dokument se vykládá podle rozhodnutí v obecném rámci práva Unie a s odkazem na nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (1).

KAPITOLA I.   DEFINICE

Pro účely závazků mají níže uvedené pojmy tento význam:

(1)   Banka: Piraeus Bank S.A. a veškeré její dceřiné společnosti. Tento pojem proto zahrnuje celou skupinu Piraeus Bank se všemi dceřinými společnostmi a pobočkami v Řecku a mimo Řecko, a to bankovními i nebankovními.

(2)   Nabídka v bankovním sektoru zvyšující kapitál: nabídka, která má za následek zvýšení regulatorního kapitálu banky s přihlédnutím ke všem příslušným prvkům, zejména vykázanému zisku/ztrátě z transakce a snížení rizikově vážených aktiv v důsledku prodeje (v případě potřeby s úpravou o navýšení rizikově vážených aktiv v důsledku přetrvávajících finančních vazeb).

(3)   Nabídka v pojistném odvětví zvyšující kapitál: nabídka, která má za následek zvýšení regulatorního kapitálu banky. Za nabídku zvyšující kapitál se automaticky považuje nabídka přesahující účetní hodnotu pojišťovací činnosti v účetnictví banky.

(4)   Uzavření: datum převodu právního nároku na odprodávaný podnik na kupujícího.

(5)   Odprodávané podniky: veškeré podniky a aktiva, k jejichž odprodeji nebo likvidaci se banka zavázala.

(6)   Datum účinnosti: datum přijetí rozhodnutí.

(7)   Konec období restrukturalizace: 31. prosinec 2018.

(8)   Zahraniční aktiva nebo jiná než řecká aktiva: aktiva související s činnostmi klientů mimo Řecko, a to bez ohledu na zemi, kde jsou aktiva zaúčtována. Do této definice například nespadají aktiva zaúčtovaná v Lucembursku, která však souvisejí s činnostmi klientů v Řecku. Naopak aktiva zaúčtovaná v Lucembursku nebo Řecku, která souvisejí s činnostmi klientů v jiných zemích jihovýchodní Evropy, se považují za zahraniční aktiva a spadají do této definice.

(9)   Zahraniční podniky: zahraniční bankovní a nebankovní dceřiné společnosti a pobočky banky.

(10)   Zahraniční dceřiné společnosti: veškeré bankovní a nebankovní dceřiné společnosti banky mimo Řecko.

(11)   Bankovní činnosti v Řecku: bankovní činnosti banky v Řecku bez ohledu na to, kde jsou aktiva účtována.

(12)   Nebankovní činnosti v Řecku: nebankovní činnosti banky v Řecku bez ohledu na to, kde jsou aktiva účtována.

(13)   Řecké dceřiné společnosti: veškeré řecké bankovní a nebankovní dceřiné společnosti banky.

(14)   Kontrolní správce: jedna či více fyzických nebo právnických osob nezávislých na bance, které schválila Komise a které jmenovala banka; povinností kontrolního správce je sledovat dodržování závazků ze strany banky.

(15)   Kupující: jedna nebo více fyzických nebo právnických osob, které zcela nebo částečně získají odprodávaný podnik.

(16)   Prodej: prodej veškerých podílů v držení banky, není-li v individuálním závazku stanoveno jinak.

Pro účely závazků zahrnuje jednotné číslo i číslo množné (a naopak), není-li v závazcích stanoveno jinak.

KAPITOLA II.   ZÁVAZKY TÝKAJÍCÍ SE RESTRUKTURALIZACE

| (1) | Počet poboček v Řecku: Počet poboček v Řecku bude k 31. prosinci 2017 činit nejvýše [...]. V případě odprodeje banky Geniki bude tento číselný údaj revidován na [...]. |
| --- | --- |

(1)

Počet poboček v Řecku: Počet poboček v Řecku bude k 31. prosinci 2017 činit nejvýše [...]. V případě odprodeje banky Geniki bude tento číselný údaj revidován na [...].

| (2) | Počet zaměstnanců v Řecku: Počet ekvivalentů plného pracovního úvazku („FTE“) v Řecku (bankovní a nebankovní činnosti v Řecku) bude k 31. prosinci 2017 činit nejvýše [...]. V případě odprodeje banky Geniki bude tento číselný údaj revidován na [...]. |
| --- | --- |

(2)

Počet zaměstnanců v Řecku: Počet ekvivalentů plného pracovního úvazku („FTE“) v Řecku (bankovní a nebankovní činnosti v Řecku) bude k 31. prosinci 2017 činit nejvýše [...]. V případě odprodeje banky Geniki bude tento číselný údaj revidován na [...].

| (3) | Celkové náklady v Řecku: Celkové náklady (2) v Řecku (bankovní a nebankovní činnosti v Řecku) budou v roce 2017 činit nejvýše 1 200 milionů EUR. V případě odprodeje banky Geniki bude tento číselný údaj revidován na [...] milionů EUR. |
| --- | --- |

(3)

Celkové náklady v Řecku: Celkové náklady (2) v Řecku (bankovní a nebankovní činnosti v Řecku) budou v roce 2017 činit nejvýše 1 200 milionů EUR. V případě odprodeje banky Geniki bude tento číselný údaj revidován na [...] milionů EUR.

| (4) | Náklady na vklady v Řecku: V zájmu návratu k zisku před rezervami na řeckém trhu sníží banka náklady na financování snížením nákladů na vklady přijaté v Řecku (včetně spořících vkladů, vkladů na požádání a termínovaných vkladů a jiných podobných produktů, které jsou nabízeny klientům a jejichž náklady hradí banka) [...]. |
| --- | --- |

(4)

Náklady na vklady v Řecku: V zájmu návratu k zisku před rezervami na řeckém trhu sníží banka náklady na financování snížením nákladů na vklady přijaté v Řecku (včetně spořících vkladů, vkladů na požádání a termínovaných vkladů a jiných podobných produktů, které jsou nabízeny klientům a jejichž náklady hradí banka) [...].

| (5) | Poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku: U bankovních činností v Řecku bude poměr čistých úvěrů k celkovým vkladům k 31. prosinci 2017 činit nejvýše [...]. [...] |
| --- | --- |

(5)

Poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku: U bankovních činností v Řecku bude poměr čistých úvěrů k celkovým vkladům k 31. prosinci 2017 činit nejvýše [...]. [...]

| (6) | Tempo růstu hrubých úvěrů u bankovních činností v Řecku: Tempo růstu hrubých úvěrů nesmí být vyšší než tempo růstu trhu podle údajů řecké centrální banky, ledaže je tempo růstu trhu nižší než odhady Komise (viz dodatek), z nichž plán restrukturalizace vychází. V tomto případě lze omezení týkající se růstu úvěrů revidovat s přihlédnutím k makroekonomickým podmínkám a hospodářské soutěži v řeckém bankovním sektoru. Tento závazek se sleduje ročně. |
| --- | --- |

(6)

Tempo růstu hrubých úvěrů u bankovních činností v Řecku: Tempo růstu hrubých úvěrů nesmí být vyšší než tempo růstu trhu podle údajů řecké centrální banky, ledaže je tempo růstu trhu nižší než odhady Komise (viz dodatek), z nichž plán restrukturalizace vychází. V tomto případě lze omezení týkající se růstu úvěrů revidovat s přihlédnutím k makroekonomickým podmínkám a hospodářské soutěži v řeckém bankovním sektoru. Tento závazek se sleduje ročně.

| (7) | Podpora zahraničních dceřiných společností: Banka neposkytne jednotlivým zahraničním dceřiným společnostem ode dne účinnosti do 30. června 2018 další vlastní kapitál nebo podřízený kapitál, a to částku přesahující nižší z těchto hodnot: i) [...] % rizikově vážených aktiv dotyčné dceřiné společnosti podle výpočtu k 31. prosinci 2012, nebo ii) [...] milionů EUR celkem pro všechny zahraniční dceřiné společnosti (kumulativně v období od 30. června 2013 do 30. června 2018). Pokud banka hodlá vložit do zahraniční dceřiné společnosti vlastní kapitál nebo jí vydat podřízený dluhopis s částkou vyšší, než je stanovená prahová hodnota, musí řecké orgány Komisi požádat, aby rozhodla o změně plánu restrukturalizace [...]. |
| --- | --- |

(7)

Podpora zahraničních dceřiných společností: Banka neposkytne jednotlivým zahraničním dceřiným společnostem ode dne účinnosti do 30. června 2018 další vlastní kapitál nebo podřízený kapitál, a to částku přesahující nižší z těchto hodnot: i) [...] % rizikově vážených aktiv dotyčné dceřiné společnosti podle výpočtu k 31. prosinci 2012, nebo ii) [...] milionů EUR celkem pro všechny zahraniční dceřiné společnosti (kumulativně v období od 30. června 2013 do 30. června 2018). Pokud banka hodlá vložit do zahraniční dceřiné společnosti vlastní kapitál nebo jí vydat podřízený dluhopis s částkou vyšší, než je stanovená prahová hodnota, musí řecké orgány Komisi požádat, aby rozhodla o změně plánu restrukturalizace [...].

| (8) | Snížení jiných než řeckých aktiv do 30. června 2018: Řecké orgány se zavazují, že k 30. červnu 2018 bude banka splňovat nejméně jednu z těchto dvou podmínek:






  (a) | celková velikost portfolia zahraničních aktiv se sníží na maximálně [...] miliard EUR. Pokud se banka podílí na [...], zvýší se tento strop ve výši [...] miliard EUR na [...] miliard EUR; |
| --- | --- | --- |

(8)

Snížení jiných než řeckých aktiv do 30. června 2018: Řecké orgány se zavazují, že k 30. červnu 2018 bude banka splňovat nejméně jednu z těchto dvou podmínek:

(a)

celková velikost portfolia zahraničních aktiv se sníží na maximálně [...] miliard EUR. Pokud se banka podílí na [...], zvýší se tento strop ve výši [...] miliard EUR na [...] miliard EUR;

| (b) | banka odprodala [...] |
| --- | --- |

(b)

banka odprodala [...]

| (8.1.) | [...] |
| --- | --- |

(8.1.)

[...]

| (8.2.) | [...] |
| --- | --- |

(8.2.)

[...]

| (9) | Prodej [...]: [...] |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Prodej cenných papírů: Portfolio kotovaných cenných papírů, vymezené níže, bude odprodáno do [...], zatímco portfolio nekotovaných cenných papírů bude odprodáno do [...]: tato portfolia zahrnují veškeré kapitálové investice vyšší než [...] milionů EUR a rovněž veškeré investice do podřízených a hybridních dluhopisů. Tento závazek se nevztahuje na účasti v zahraničních dceřiných společnostech ani na investice do těchto subjektů:
  [...]. |
| --- | --- |

(10)

Prodej cenných papírů: Portfolio kotovaných cenných papírů, vymezené níže, bude odprodáno do [...], zatímco portfolio nekotovaných cenných papírů bude odprodáno do [...]: tato portfolia zahrnují veškeré kapitálové investice vyšší než [...] milionů EUR a rovněž veškeré investice do podřízených a hybridních dluhopisů. Tento závazek se nevztahuje na účasti v zahraničních dceřiných společnostech ani na investice do těchto subjektů:

[...].

| (11) | Aby byl uskutečněný prodej v souladu se závazky týkajícími se prodeje nebo odprodeje obsaženými v tomto dokumentu, Řecká republika se zavazuje, že:






  (a) | kupující není na bance závislý ani s ní není spřízněn; |
| --- | --- | --- |

(11)

Aby byl uskutečněný prodej v souladu se závazky týkajícími se prodeje nebo odprodeje obsaženými v tomto dokumentu, Řecká republika se zavazuje, že:

(a)

kupující není na bance závislý ani s ní není spřízněn;

| (b) | za účelem nabytí odprodávaného podniku nesmí být kupující financován přímo či nepřímo bankou Piraeus (3); |
| --- | --- |

(b)

za účelem nabytí odprodávaného podniku nesmí být kupující financován přímo či nepřímo bankou Piraeus (3);

| (c) | po dobu pěti let od uzavření prodeje nesmí banka bez předchozího souhlasu Komise získat na celý odprodávaný podnik či jeho část přímý nebo nepřímý vliv. |
| --- | --- |

(c)

po dobu pěti let od uzavření prodeje nesmí banka bez předchozího souhlasu Komise získat na celý odprodávaný podnik či jeho část přímý nebo nepřímý vliv.

| (12) | Investiční strategie: Do 30. června 2017 nesmí banka nakupovat cenné papíry spekulativního stupně.
  Tento závazek se nevztahuje na níže uvedené cenné papíry (vyňaté cenné papíry): [...] |
| --- | --- |

(12)

Investiční strategie: Do 30. června 2017 nesmí banka nakupovat cenné papíry spekulativního stupně.

Tento závazek se nevztahuje na níže uvedené cenné papíry (vyňaté cenné papíry): [...]

| (13) | Omezení platů: Do [...] nebude banka vyplácet zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům celkovou roční odměnu (mzda, příspěvek na penzijní připojištění, prémie) vyšší než [...]. V případě kapitálové injekce provedené fondem HFSF bude toto omezení týkající se odměn přehodnoceno v souladu se sdělením o bankovnictví ze dne 1. srpna 2013. |
| --- | --- |

(13)

Omezení platů: Do [...] nebude banka vyplácet zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům celkovou roční odměnu (mzda, příspěvek na penzijní připojištění, prémie) vyšší než [...]. V případě kapitálové injekce provedené fondem HFSF bude toto omezení týkající se odměn přehodnoceno v souladu se sdělením o bankovnictví ze dne 1. srpna 2013.

KAPITOLA III.   ZÁVAZKY TÝKAJÍCÍ SE SPRÁVY A ŘÍZENÍ SPOLEČNOSTI A OBCHODNÍCH ČINNOSTÍ – PRODLOUŽENÍ A ZMĚNY

| (1) | Banka bude nadále provádět závazky týkající se správy a řízení společnosti a obchodních činností, které Řecká republika předložila dne 20. listopadu 2012, s následnými změnami stanovenými v kapitole III závazků, a to do 30. června 2018. |
| --- | --- |

(1)

Banka bude nadále provádět závazky týkající se správy a řízení společnosti a obchodních činností, které Řecká republika předložila dne 20. listopadu 2012, s následnými změnami stanovenými v kapitole III závazků, a to do 30. června 2018.

| (2) | Pokud se individuální závazek neuplatňuje na úrovni banky, nevyužije banka dceřiné společnosti nebo činnosti, na něž se dotyčný individuální závazek nevztahuje, k jeho obcházení. |
| --- | --- |

(2)

Pokud se individuální závazek neuplatňuje na úrovni banky, nevyužije banka dceřiné společnosti nebo činnosti, na něž se dotyčný individuální závazek nevztahuje, k jeho obcházení.

Oddíl A.   Vytvoření efektivní a přiměřené vnitřní organizace

| (3) | Banka s výjimkou zahraničních dceřiných společností soustavně dodržuje veškerá ustanovení zákona č. 3016/2002 o správě a řízení společností a zákona č. 2190/1920 o akciových společnostech, a zejména ustanovení týkající se funkcí orgánů společnosti, jako je valná hromada akcionářů a správní rada, v zájmu zajištění jednoznačného rozdělení povinností a transparentnosti. Pravomoci valné hromady akcionářů jsou omezeny na úkoly valné hromady v souladu s právem obchodních společností, zejména pokud jde o práva týkající se informací. Rozsáhlejší pravomoci, které by umožňovaly nevhodně zasahovat do řízení, budou zrušeny. Odpovědnost za každodenní provozní řízení mají jednoznačně výkonní ředitelé banky. |
| --- | --- |

(3)

Banka s výjimkou zahraničních dceřiných společností soustavně dodržuje veškerá ustanovení zákona č. 3016/2002 o správě a řízení společností a zákona č. 2190/1920 o akciových společnostech, a zejména ustanovení týkající se funkcí orgánů společnosti, jako je valná hromada akcionářů a správní rada, v zájmu zajištění jednoznačného rozdělení povinností a transparentnosti. Pravomoci valné hromady akcionářů jsou omezeny na úkoly valné hromady v souladu s právem obchodních společností, zejména pokud jde o práva týkající se informací. Rozsáhlejší pravomoci, které by umožňovaly nevhodně zasahovat do řízení, budou zrušeny. Odpovědnost za každodenní provozní řízení mají jednoznačně výkonní ředitelé banky.

| (4) | Banka s výjimkou zahraničních dceřiných společností soustavně dodržuje rámec vztahů s Helénským fondem finanční stability (HFSF). |
| --- | --- |

(4)

Banka s výjimkou zahraničních dceřiných společností soustavně dodržuje rámec vztahů s Helénským fondem finanční stability (HFSF).

| (5) | Banka dodržuje ustanovení aktu guvernéra č. 2577/9.3.2006 v platném znění, aby na individuální úrovni či na úrovni skupiny zachovala účinnou organizační strukturu a přiměřený systém vnitřní kontroly, včetně tří hlavních pilířů, a to funkce interního auditu, řízení rizik a souladu s předpisy, a osvědčené mezinárodní postupy v oblasti řízení a správy společností. |
| --- | --- |

(5)

Banka dodržuje ustanovení aktu guvernéra č. 2577/9.3.2006 v platném znění, aby na individuální úrovni či na úrovni skupiny zachovala účinnou organizační strukturu a přiměřený systém vnitřní kontroly, včetně tří hlavních pilířů, a to funkce interního auditu, řízení rizik a souladu s předpisy, a osvědčené mezinárodní postupy v oblasti řízení a správy společností.

| (6) | Banka zavede účinnou organizační strukturu, která zajišťuje, aby byla oddělení interního auditu a oddělení pro řízení rizik zcela nezávislá na obchodních sítích a aby podléhala přímo správní radě. Veškeré záležitosti předložené těmito odděleními posuzuje výbor pro audit a výbor pro řízení rizik, které jsou zřízeny v rámci správní rady. Odpovídající listina o interním auditu a listina o řízení rizik vymezí úlohy, povinnosti a zdroje těchto oddělení. Tyto listiny jsou v souladu s mezinárodními normami a zajišťují naprostou nezávislost těchto oddělení. Úvěrová politika obsahuje vodítko a pokyny ohledně poskytování úvěrů, včetně jejich úročení a restrukturalizace. |
| --- | --- |

(6)

Banka zavede účinnou organizační strukturu, která zajišťuje, aby byla oddělení interního auditu a oddělení pro řízení rizik zcela nezávislá na obchodních sítích a aby podléhala přímo správní radě. Veškeré záležitosti předložené těmito odděleními posuzuje výbor pro audit a výbor pro řízení rizik, které jsou zřízeny v rámci správní rady. Odpovídající listina o interním auditu a listina o řízení rizik vymezí úlohy, povinnosti a zdroje těchto oddělení. Tyto listiny jsou v souladu s mezinárodními normami a zajišťují naprostou nezávislost těchto oddělení. Úvěrová politika obsahuje vodítko a pokyny ohledně poskytování úvěrů, včetně jejich úročení a restrukturalizace.

| (7) | Banka zveřejní a poskytne příslušným orgánům seznam akcionářů, kteří drží alespoň 1 % kmenových akcií. |
| --- | --- |

(7)

Banka zveřejní a poskytne příslušným orgánům seznam akcionářů, kteří drží alespoň 1 % kmenových akcií.

Oddíl B.   Obchodní praktiky a sledování rizik

Obecné zásady

| (8) | Úvěrová politika stanoví, že se všem klientům dostane spravedlivého zacházení, a to prostřednictvím nediskriminačních postupů kromě postupů týkajících se úvěrového rizika a platební schopnosti. Úvěrová politika stanoví prahové hodnoty, po jejichž překročení musí být poskytnutí úvěru schváleno vedením vyšší úrovně. Obdobné prahové hodnoty jsou stanoveny s ohledem na restrukturalizaci úvěrů a řešení pohledávek a soudních sporů. Úvěrová politika zajistí centralizaci rozhodovacího procesu na vnitrostátní úrovni ve vybraných střediscích a stanoví jednoznačná ochranná opatření, která zaručí, že jsou její pokyny důsledně uplatňovány v rámci všech bankovních činností v Řecku. |
| --- | --- |

(8)

Úvěrová politika stanoví, že se všem klientům dostane spravedlivého zacházení, a to prostřednictvím nediskriminačních postupů kromě postupů týkajících se úvěrového rizika a platební schopnosti. Úvěrová politika stanoví prahové hodnoty, po jejichž překročení musí být poskytnutí úvěru schváleno vedením vyšší úrovně. Obdobné prahové hodnoty jsou stanoveny s ohledem na restrukturalizaci úvěrů a řešení pohledávek a soudních sporů. Úvěrová politika zajistí centralizaci rozhodovacího procesu na vnitrostátní úrovni ve vybraných střediscích a stanoví jednoznačná ochranná opatření, která zaručí, že jsou její pokyny důsledně uplatňovány v rámci všech bankovních činností v Řecku.

| (9) | Banka do svých systémů toku práce a vyplácení, které souvisejí s tvorbou úvěrů a jejich refinancováním, v plném rozsahu začlení pravidla úvěrové politiky pro všechny bankovní činnosti v Řecku. |
| --- | --- |

(9)

Banka do svých systémů toku práce a vyplácení, které souvisejí s tvorbou úvěrů a jejich refinancováním, v plném rozsahu začlení pravidla úvěrové politiky pro všechny bankovní činnosti v Řecku.

Zvláštní ustanovení

| (10) | Není-li výslovně stanoveno jinak, vztahují se na bankovní činnosti v Řecku zvláštní ustanovení uvedená v bodech 8 až 18 kapitoly III závazků. |
| --- | --- |

(10)

Není-li výslovně stanoveno jinak, vztahují se na bankovní činnosti v Řecku zvláštní ustanovení uvedená v bodech 8 až 18 kapitoly III závazků.

| (11) | Úvěrová politika vyžaduje, aby se úročení úvěrů a hypoték řídilo přísnými pokyny. Tyto pokyny zahrnují povinnost důsledně dodržovat standardní tabulky pásem (rozpětí) úrokových sazeb v rámci úvěrové politiky v závislosti na splatnosti úvěru, posouzení úvěrového rizika u klienta, očekávané zpětné získatelnosti přislíbeného kolaterálu (včetně časového rámce pro případnou likvidaci), celkovém vztahu s bankou (např. výše a stabilita vkladů, struktura poplatků a další činnosti v rámci křížového prodeje) a finančních nákladech banky. Jsou vytvořeny zvláštní třídy úvěrových aktiv (např. obchodní úvěr, hypotéka, zajištěný/nezajištěný úvěr atd.) a rámec pro jejich úročení je začleněn do příslušné tabulky v rámci úvěrové politiky, kterou výbor pro úvěry pravidelně aktualizuje. Každou výjimku musí řádně schválit výbor pro úvěry nebo orgán nižší úrovně, pokud to úvěrová politika dovoluje. Transakce přizpůsobené konkrétním požadavkům, jako jsou syndikované úvěry nebo projektové financování, se řídí stejnými zásadami, přičemž je patřičně zohledněna skutečnost, že tyto transakce nemusí zapadat do standardních tabulek v rámci úvěrové politiky. Porušení této politiky úročení se oznámí kontrolnímu správci. |
| --- | --- |

(11)

Úvěrová politika vyžaduje, aby se úročení úvěrů a hypoték řídilo přísnými pokyny. Tyto pokyny zahrnují povinnost důsledně dodržovat standardní tabulky pásem (rozpětí) úrokových sazeb v rámci úvěrové politiky v závislosti na splatnosti úvěru, posouzení úvěrového rizika u klienta, očekávané zpětné získatelnosti přislíbeného kolaterálu (včetně časového rámce pro případnou likvidaci), celkovém vztahu s bankou (např. výše a stabilita vkladů, struktura poplatků a další činnosti v rámci křížového prodeje) a finančních nákladech banky. Jsou vytvořeny zvláštní třídy úvěrových aktiv (např. obchodní úvěr, hypotéka, zajištěný/nezajištěný úvěr atd.) a rámec pro jejich úročení je začleněn do příslušné tabulky v rámci úvěrové politiky, kterou výbor pro úvěry pravidelně aktualizuje. Každou výjimku musí řádně schválit výbor pro úvěry nebo orgán nižší úrovně, pokud to úvěrová politika dovoluje. Transakce přizpůsobené konkrétním požadavkům, jako jsou syndikované úvěry nebo projektové financování, se řídí stejnými zásadami, přičemž je patřičně zohledněna skutečnost, že tyto transakce nemusí zapadat do standardních tabulek v rámci úvěrové politiky. Porušení této politiky úročení se oznámí kontrolnímu správci.

| (12) | Oddělení pro řízení rizik odpovídá za posouzení úvěrového rizika a stanovení hodnoty kolaterálu. Při posuzování kvality úvěru jedná oddělení pro řízení rizik nezávisle a vydává písemná stanoviska tak, aby bylo zajištěno, že kritéria používaná při hodnocení jsou důsledně uplatňována jak v průběhu času, tak i mezi klienty a ve vztahu k úvěrové politice banky. |
| --- | --- |

(12)

Oddělení pro řízení rizik odpovídá za posouzení úvěrového rizika a stanovení hodnoty kolaterálu. Při posuzování kvality úvěru jedná oddělení pro řízení rizik nezávisle a vydává písemná stanoviska tak, aby bylo zajištěno, že kritéria používaná při hodnocení jsou důsledně uplatňována jak v průběhu času, tak i mezi klienty a ve vztahu k úvěrové politice banky.

| (13) | Co se týká úvěrů pro fyzické osoby a právní subjekty, na základě osvědčených mezinárodních postupů uplatňuje banka u všech bankovních činností v Řecku přísné individuální a celkové limity, jimiž se řídí maximální částka úvěru, kterou lze poskytnout na jedno úvěrové riziko (je-li to vůbec přípustné podle řeckých právních předpisů a právních předpisů EU). Tyto limity přihlížejí k splatnosti úvěru a kvalitě poskytnutého kolaterálu/jistoty a jsou stanoveny podle klíčových referenčních hodnot včetně kapitálu. |
| --- | --- |

(13)

Co se týká úvěrů pro fyzické osoby a právní subjekty, na základě osvědčených mezinárodních postupů uplatňuje banka u všech bankovních činností v Řecku přísné individuální a celkové limity, jimiž se řídí maximální částka úvěru, kterou lze poskytnout na jedno úvěrové riziko (je-li to vůbec přípustné podle řeckých právních předpisů a právních předpisů EU). Tyto limity přihlížejí k splatnosti úvěru a kvalitě poskytnutého kolaterálu/jistoty a jsou stanoveny podle klíčových referenčních hodnot včetně kapitálu.

| (14) | Poskytování úvěrů (4) s cílem umožnit vypůjčovatelům nákup akcií nebo hybridních nástrojů banky Piraeus a jiných bank (5) je zakázáno, ať je tímto vypůjčovatelem kdokoli (6). Toto ustanovení se uplatňuje a je sledováno na úrovni banky. |
| --- | --- |

(14)

Poskytování úvěrů (4) s cílem umožnit vypůjčovatelům nákup akcií nebo hybridních nástrojů banky Piraeus a jiných bank (5) je zakázáno, ať je tímto vypůjčovatelem kdokoli (6). Toto ustanovení se uplatňuje a je sledováno na úrovni banky.

| (15) | Veškeré žádosti o úvěr podané nespřízněnými dlužníky, jež přesahují [[...] % rizikově vážených aktiv banky], nebo úvěry, které zachovávají expozici vůči jedné skupině (vymezené jako skupina spřízněných dlužníků, kteří představují jedno úvěrové riziko), s hodnotou vyšší než [[...] % rizikově vážených aktiv banky] musí být oznámeny kontrolnímu správci, který může v případě, že podmínky podle všeho nejsou stanoveny obvyklým tržním způsobem nebo mu nebyly poskytnuty dostatečné informace, poskytnutí úvěrové linky nebo úvěru o [...] pracovních dnů odložit. V mimořádných případech lze tuto lhůtu zkrátit na [...] pracovních dnů, pokud byly kontrolnímu správci poskytnuty dostatečné informace. Tato lhůta kontrolnímu správci umožní oznámit případ Komisi a fondu HFSF dříve, než banka přijme konečné rozhodnutí. |
| --- | --- |

(15)

Veškeré žádosti o úvěr podané nespřízněnými dlužníky, jež přesahují [[...] % rizikově vážených aktiv banky], nebo úvěry, které zachovávají expozici vůči jedné skupině (vymezené jako skupina spřízněných dlužníků, kteří představují jedno úvěrové riziko), s hodnotou vyšší než [[...] % rizikově vážených aktiv banky] musí být oznámeny kontrolnímu správci, který může v případě, že podmínky podle všeho nejsou stanoveny obvyklým tržním způsobem nebo mu nebyly poskytnuty dostatečné informace, poskytnutí úvěrové linky nebo úvěru o [...] pracovních dnů odložit. V mimořádných případech lze tuto lhůtu zkrátit na [...] pracovních dnů, pokud byly kontrolnímu správci poskytnuty dostatečné informace. Tato lhůta kontrolnímu správci umožní oznámit případ Komisi a fondu HFSF dříve, než banka přijme konečné rozhodnutí.

| (16) | Úvěrová politika obsahuje jasné pokyny k restrukturalizaci úvěrů. Jednoznačně stanoví, které úvěry jsou způsobilé a za jakých okolností, a uvádí podmínky, které lze navrhnout způsobilým klientům. U všech bankovních činností v Řecku banka zajistí, aby restrukturalizace vždy směřovala k tomu, aby banka v budoucnosti získala zpět větší objem částek, a tím chránila zájem banky. Politika restrukturalizace v žádném případě neohrozí budoucí ziskovost banky. Za tímto účelem odpovídá oddělení banky pro řízení rizik za vývoj a zavedení náležitých mechanismů pro podávání zpráv o účinnosti restrukturalizace, za provádění hloubkových analýz vnitřních a/nebo vnějších osvědčených postupů, podávání zpráv o zjištěních těchto analýz výboru pro úvěry a výboru pro řízení rizik, a to alespoň jednou za čtvrt roku, za navrhování proveditelných zlepšení dotyčných procesů a politik a za dohled nad jejich prováděním a podávání zpráv o jejich provádění výboru pro úvěry a výboru pro řízení rizik. |
| --- | --- |

(16)

Úvěrová politika obsahuje jasné pokyny k restrukturalizaci úvěrů. Jednoznačně stanoví, které úvěry jsou způsobilé a za jakých okolností, a uvádí podmínky, které lze navrhnout způsobilým klientům. U všech bankovních činností v Řecku banka zajistí, aby restrukturalizace vždy směřovala k tomu, aby banka v budoucnosti získala zpět větší objem částek, a tím chránila zájem banky. Politika restrukturalizace v žádném případě neohrozí budoucí ziskovost banky. Za tímto účelem odpovídá oddělení banky pro řízení rizik za vývoj a zavedení náležitých mechanismů pro podávání zpráv o účinnosti restrukturalizace, za provádění hloubkových analýz vnitřních a/nebo vnějších osvědčených postupů, podávání zpráv o zjištěních těchto analýz výboru pro úvěry a výboru pro řízení rizik, a to alespoň jednou za čtvrt roku, za navrhování proveditelných zlepšení dotyčných procesů a politik a za dohled nad jejich prováděním a podávání zpráv o jejich provádění výboru pro úvěry a výboru pro řízení rizik.

| (17) | U všech bankovních činností v Řecku zavede banka politiku týkající se pohledávek a soudních sporů, která má maximalizovat zpětně získané částky a zamezit případné diskriminaci nebo preferenčnímu zacházení při řešení sporů. Banka zajistí, aby byla přijata veškerá nezbytná opatření k maximalizaci částek zpětně získaných bankou a k dlouhodobé ochraně její finanční situace. Jakékoli porušení této politiky se oznámí kontrolnímu správci. |
| --- | --- |

(17)

U všech bankovních činností v Řecku zavede banka politiku týkající se pohledávek a soudních sporů, která má maximalizovat zpětně získané částky a zamezit případné diskriminaci nebo preferenčnímu zacházení při řešení sporů. Banka zajistí, aby byla přijata veškerá nezbytná opatření k maximalizaci částek zpětně získaných bankou a k dlouhodobé ochraně její finanční situace. Jakékoli porušení této politiky se oznámí kontrolnímu správci.

| (18) | Banka sleduje úvěrové riziko prostřednictvím náležitě vypracovaného souboru upozornění a zpráv, jež oddělení pro řízení rizik umožňují: i) určit včasné signály, že dochází k znehodnocení úvěru a k prodlením při splácení; ii) posoudit zpětnou získatelnost úvěrového portfolia (například včetně alternativních zdrojů splácení, jako jsou spoludlužníci nebo ručitelé, jakož i přislíbený kolaterál nebo kolaterál, který je k dispozici, není však přislíben); iii) posoudit celkovou expozici banky na úrovni individuálního klienta nebo na úrovni portfolia a iv) v případě potřeby navrhnout správní radě nápravná opatření a opatření ke zlepšení. Kontrolnímu správci je umožněn přístup k těmto informacím. |
| --- | --- |

(18)

Banka sleduje úvěrové riziko prostřednictvím náležitě vypracovaného souboru upozornění a zpráv, jež oddělení pro řízení rizik umožňují: i) určit včasné signály, že dochází k znehodnocení úvěru a k prodlením při splácení; ii) posoudit zpětnou získatelnost úvěrového portfolia (například včetně alternativních zdrojů splácení, jako jsou spoludlužníci nebo ručitelé, jakož i přislíbený kolaterál nebo kolaterál, který je k dispozici, není však přislíben); iii) posoudit celkovou expozici banky na úrovni individuálního klienta nebo na úrovni portfolia a iv) v případě potřeby navrhnout správní radě nápravná opatření a opatření ke zlepšení. Kontrolnímu správci je umožněn přístup k těmto informacím.

Ustanovení vztahující se na spřízněné dlužníky

| (19) | Všechna ustanovení vztahující se na spřízněné dlužníky se uplatňují na úrovni banky. |
| --- | --- |

(19)

Všechna ustanovení vztahující se na spřízněné dlužníky se uplatňují na úrovni banky.

| (20) | V rámci úvěrové politiky je zvláštní oddíl věnován pravidlům, která upravují vztahy se spřízněnými dlužníky. K spřízněným dlužníkům patří zaměstnanci, akcionáři, ředitelé, vedoucí pracovníci a jejich manželé/manželky, děti a sourozenci a jakékoli právní subjekty přímo či nepřímo ovládané klíčovými zaměstnanci (tj. zaměstnanci, kteří se podílejí na rozhodování o úvěrové politice), akcionáři, řediteli nebo vedoucími pracovníky či jejich manželi/manželkami, dětmi a sourozenci. Za spřízněného dlužníka se považuje rovněž jakákoli veřejná instituce nebo organizace kontrolovaná státem, jakákoli veřejná společnost nebo státní agentura. V rámci úvěrové politiky se za spřízněné dlužníky pokládají i politické strany. Zvláštní důraz se klade na rozhodnutí o restrukturalizaci a snížení účetní hodnoty úvěrů poskytnutých stávajícím či bývalým zaměstnancům, ředitelům, akcionářům, vedoucím pracovníkům a jejich rodinným příslušníkům a rovněž na politiky týkající se vhodnosti, oceňování, registrace zástavních práv a propadnutí kolaterálu za úvěr. Definice spřízněných dlužníků byla blíže upřesněna ve zvláštním dokumentu. |
| --- | --- |

(20)

V rámci úvěrové politiky je zvláštní oddíl věnován pravidlům, která upravují vztahy se spřízněnými dlužníky. K spřízněným dlužníkům patří zaměstnanci, akcionáři, ředitelé, vedoucí pracovníci a jejich manželé/manželky, děti a sourozenci a jakékoli právní subjekty přímo či nepřímo ovládané klíčovými zaměstnanci (tj. zaměstnanci, kteří se podílejí na rozhodování o úvěrové politice), akcionáři, řediteli nebo vedoucími pracovníky či jejich manželi/manželkami, dětmi a sourozenci. Za spřízněného dlužníka se považuje rovněž jakákoli veřejná instituce nebo organizace kontrolovaná státem, jakákoli veřejná společnost nebo státní agentura. V rámci úvěrové politiky se za spřízněné dlužníky pokládají i politické strany. Zvláštní důraz se klade na rozhodnutí o restrukturalizaci a snížení účetní hodnoty úvěrů poskytnutých stávajícím či bývalým zaměstnancům, ředitelům, akcionářům, vedoucím pracovníkům a jejich rodinným příslušníkům a rovněž na politiky týkající se vhodnosti, oceňování, registrace zástavních práv a propadnutí kolaterálu za úvěr. Definice spřízněných dlužníků byla blíže upřesněna ve zvláštním dokumentu.

| (21) | Oddělení pro řízení rizik odpovídá za mapování všech skupin spřízněných dlužníků, kteří představují jedno úvěrové riziko, za účelem řádného sledování koncentrace úvěrových rizik. |
| --- | --- |

(21)

Oddělení pro řízení rizik odpovídá za mapování všech skupin spřízněných dlužníků, kteří představují jedno úvěrové riziko, za účelem řádného sledování koncentrace úvěrových rizik.

| (22) | Co se týká úvěrů pro fyzické osoby a právní subjekty, banka na základě osvědčených mezinárodních postupů uplatňuje přísné individuální a celkové limity, jimiž se řídí maximální částka úvěru, kterou lze poskytnout na jedno úvěrové riziko, které se týká spřízněných dlužníků (je-li to vůbec přípustné podle řeckých právních předpisů a právních předpisů EU). |
| --- | --- |

(22)

Co se týká úvěrů pro fyzické osoby a právní subjekty, banka na základě osvědčených mezinárodních postupů uplatňuje přísné individuální a celkové limity, jimiž se řídí maximální částka úvěru, kterou lze poskytnout na jedno úvěrové riziko, které se týká spřízněných dlužníků (je-li to vůbec přípustné podle řeckých právních předpisů a právních předpisů EU).

| (23) | Banka sleduje zvlášť svou expozici vůči spřízněným dlužníkům, včetně subjektů veřejného sektoru a politických stran. Nová produkce úvěrů (7) pro spřízněné dlužníky (roční % stavu v roce R–1 (8)) nesmí být vyšší než nová produkce celkového úvěrového portfolia v Řecku (roční % stavu v roce R–1). Tento závazek je dodržován zvlášť u každé kategorie spřízněných dlužníků (zaměstnanci, akcionáři, vedoucí pracovníci, veřejné subjekty, politické strany). Úvěrové posouzení spřízněných dlužníků a rovněž podmínky úročení a možná restrukturalizace úvěrů, které jim jsou nabídnuty, nesmí být výhodnější než podmínky, které jsou nabízeny podobným dlužníkům, kteří však nejsou spřízněnými dlužníky, aby byly zajištěny rovné podmínky v řeckém hospodářství. Tato povinnost se nevztahuje na stávající obecné programy výhod pro zaměstnance, které jim nabízejí dotované úvěry. Banka podává každý měsíc zprávu o vývoji této expozice, objemu nové produkce a nových žádostech o úvěr, které přesahují [[...] % rizikově vážených aktiv banky] a mají být předány výboru pro úvěry. |
| --- | --- |

(23)

Banka sleduje zvlášť svou expozici vůči spřízněným dlužníkům, včetně subjektů veřejného sektoru a politických stran. Nová produkce úvěrů (7) pro spřízněné dlužníky (roční % stavu v roce R–1 (8)) nesmí být vyšší než nová produkce celkového úvěrového portfolia v Řecku (roční % stavu v roce R–1). Tento závazek je dodržován zvlášť u každé kategorie spřízněných dlužníků (zaměstnanci, akcionáři, vedoucí pracovníci, veřejné subjekty, politické strany). Úvěrové posouzení spřízněných dlužníků a rovněž podmínky úročení a možná restrukturalizace úvěrů, které jim jsou nabídnuty, nesmí být výhodnější než podmínky, které jsou nabízeny podobným dlužníkům, kteří však nejsou spřízněnými dlužníky, aby byly zajištěny rovné podmínky v řeckém hospodářství. Tato povinnost se nevztahuje na stávající obecné programy výhod pro zaměstnance, které jim nabízejí dotované úvěry. Banka podává každý měsíc zprávu o vývoji této expozice, objemu nové produkce a nových žádostech o úvěr, které přesahují [[...] % rizikově vážených aktiv banky] a mají být předány výboru pro úvěry.

| (24) | Úvěrová kritéria vztahující se na zaměstnance/vedoucí pracovníky/akcionáře nesmí být méně přísná než úvěrová kritéria uplatňovaná na jiné, nespřízněné dlužníky. Pokud celková úvěrová expozice vůči jednomu zaměstnanci/vedoucímu pracovníkovi/akcionáři přesáhne částku odpovídající [[...]] pevného platu u zajištěných úvěrů a částku odpovídající [[...]] pevného platu u nezajištěných úvěrů, je nutno expozici oznámit neprodleně kontrolnímu správci, který může zasáhnout a postupem popsaným v bodě 25 kapitoly III závazků poskytnutí úvěru odložit. |
| --- | --- |

(24)

Úvěrová kritéria vztahující se na zaměstnance/vedoucí pracovníky/akcionáře nesmí být méně přísná než úvěrová kritéria uplatňovaná na jiné, nespřízněné dlužníky. Pokud celková úvěrová expozice vůči jednomu zaměstnanci/vedoucímu pracovníkovi/akcionáři přesáhne částku odpovídající [[...]] pevného platu u zajištěných úvěrů a částku odpovídající [[...]] pevného platu u nezajištěných úvěrů, je nutno expozici oznámit neprodleně kontrolnímu správci, který může zasáhnout a postupem popsaným v bodě 25 kapitoly III závazků poskytnutí úvěru odložit.

| (25) | Veškeré žádosti o úvěr podané spřízněnými dlužníky, jež přesahují [[...] % rizikově vážených aktiv banky], nebo úvěry, které zachovávají expozici vůči jedné skupině (vymezené jako skupina spřízněných dlužníků, kteří představují jedno úvěrové riziko), s hodnotou vyšší než [[...] % rizikově vážených aktiv banky] musí být oznámeny kontrolnímu správci, který může v případě, že podmínky podle všeho nejsou stanoveny obvyklým tržním způsobem nebo pokud mu nebyly poskytnuty dostatečné informace, poskytnutí úvěrové linky nebo úvěru o [...] pracovních dnů odložit. V mimořádných případech lze tuto lhůtu zkrátit na [...] pracovních dnů, pokud byly kontrolnímu správci poskytnuty dostatečné informace. Tato lhůta kontrolnímu správci umožní oznámit případ Komisi a fondu HFSF dříve, než banka přijme konečné rozhodnutí. |
| --- | --- |

(25)

Veškeré žádosti o úvěr podané spřízněnými dlužníky, jež přesahují [[...] % rizikově vážených aktiv banky], nebo úvěry, které zachovávají expozici vůči jedné skupině (vymezené jako skupina spřízněných dlužníků, kteří představují jedno úvěrové riziko), s hodnotou vyšší než [[...] % rizikově vážených aktiv banky] musí být oznámeny kontrolnímu správci, který může v případě, že podmínky podle všeho nejsou stanoveny obvyklým tržním způsobem nebo pokud mu nebyly poskytnuty dostatečné informace, poskytnutí úvěrové linky nebo úvěru o [...] pracovních dnů odložit. V mimořádných případech lze tuto lhůtu zkrátit na [...] pracovních dnů, pokud byly kontrolnímu správci poskytnuty dostatečné informace. Tato lhůta kontrolnímu správci umožní oznámit případ Komisi a fondu HFSF dříve, než banka přijme konečné rozhodnutí.

| (26) | Restrukturalizace úvěrů pro spřízněné dlužníky splňuje stejné požadavky jako u nespřízněných dlužníků. V případě potřeby je nutno posoudit a zlepšit zavedené rámce a politiky, které se zabývají problémovými aktivy. Očekává se však, že restrukturalizované úvěry pro spřízněné dlužníky budou vykazovány samostatně, a to alespoň podle jednotlivých tříd úvěrových aktiv a kategorií spřízněných dlužníků. |
| --- | --- |

(26)

Restrukturalizace úvěrů pro spřízněné dlužníky splňuje stejné požadavky jako u nespřízněných dlužníků. V případě potřeby je nutno posoudit a zlepšit zavedené rámce a politiky, které se zabývají problémovými aktivy. Očekává se však, že restrukturalizované úvěry pro spřízněné dlužníky budou vykazovány samostatně, a to alespoň podle jednotlivých tříd úvěrových aktiv a kategorií spřízněných dlužníků.

Oddíl C:   Jiná omezení

| (27) | Zákaz výplaty dividend a kupónů, opětovného nákupu, uplatňování opcí a zpětného odkupu: Pokud Komise neschválí výjimku, Řecká republika se zavazuje, že:






  (a) | Banka nevyplatí kupóny z hybridních kapitálových nástrojů (či jakýchkoli jiných nástrojů, u nichž je výplata kupónů ponechána na volném uvážení) ani dividendy z kapitálových nástrojů a podřízených dluhových nástrojů, pokud neexistuje právní povinnost tak učinit. Banka neuvolní žádné rezervy, aby se do takové pozice dostala. V případě pochybností, zda pro účely tohoto závazku existuje právní povinnost, předloží banka návrh na výplatu kupónů nebo dividend Komisi ke schválení. |
| --- | --- | --- |

(27)

Zákaz výplaty dividend a kupónů, opětovného nákupu, uplatňování opcí a zpětného odkupu: Pokud Komise neschválí výjimku, Řecká republika se zavazuje, že:

(a)

Banka nevyplatí kupóny z hybridních kapitálových nástrojů (či jakýchkoli jiných nástrojů, u nichž je výplata kupónů ponechána na volném uvážení) ani dividendy z kapitálových nástrojů a podřízených dluhových nástrojů, pokud neexistuje právní povinnost tak učinit. Banka neuvolní žádné rezervy, aby se do takové pozice dostala. V případě pochybností, zda pro účely tohoto závazku existuje právní povinnost, předloží banka návrh na výplatu kupónů nebo dividend Komisi ke schválení.

| (b) | Banka nekoupí opětovně vlastní akcie ani ve vztahu k těmto kapitálovým nástrojům a podřízeným dluhovým nástrojům neuplatní kupní opci. |
| --- | --- |

(b)

Banka nekoupí opětovně vlastní akcie ani ve vztahu k těmto kapitálovým nástrojům a podřízeným dluhovým nástrojům neuplatní kupní opci.

| (c) | Banka neodkoupí zpět hybridní kapitálové nástroje. |
| --- | --- |

(c)

Banka neodkoupí zpět hybridní kapitálové nástroje.

| (28) | Zákaz akvizic: Řecká republika se zavazuje, že banka nezíská podíl v žádném podniku, ať ve formě aktiv nebo převodu akcií. Tento zákaz akvizic se týká jak podniků, které mají právní formu společnosti, tak souboru aktiv, které tvoří podnik (9).






  (i) | Výjimka vyžadující předchozí souhlas Komise: Bez ohledu na tento zákaz může banka poté, co získala souhlas Komise, a případně na návrh fondu HFSF získat podniky, jestliže je to za mimořádných okolností nezbytné pro obnovení finanční stability nebo k zajištění účinné hospodářské soutěže. |
| --- | --- | --- |

(28)

Zákaz akvizic: Řecká republika se zavazuje, že banka nezíská podíl v žádném podniku, ať ve formě aktiv nebo převodu akcií. Tento zákaz akvizic se týká jak podniků, které mají právní formu společnosti, tak souboru aktiv, které tvoří podnik (9).

(i)

Výjimka vyžadující předchozí souhlas Komise: Bez ohledu na tento zákaz může banka poté, co získala souhlas Komise, a případně na návrh fondu HFSF získat podniky, jestliže je to za mimořádných okolností nezbytné pro obnovení finanční stability nebo k zajištění účinné hospodářské soutěže.

| (ii) | Výjimka nevyžadující předchozí souhlas Komise: Banka může nabývat podíly v podnicích, pokud:






  (a) | kupní cena, kterou banka za akvizici zaplatila, je nižší než [[...] %] velikosti rozvahy (10) banky ke dni, k němuž závazky nabyly účinnosti (11), a |
| --- | --- | --- |

(ii)

Výjimka nevyžadující předchozí souhlas Komise: Banka může nabývat podíly v podnicích, pokud:

(a)

kupní cena, kterou banka za akvizici zaplatila, je nižší než [[...] %] velikosti rozvahy (10) banky ke dni, k němuž závazky nabyly účinnosti (11), a

| (b) | kumulativní kupní cena, kterou banka zaplatila za všechny tyto akvizice v období od data, k němuž závazky nabyly účinnosti, do konce období restrukturalizace, je nižší než [[...]%] velikosti rozvahy banky ke dni, k němuž závazky nabyly účinnosti. |
| --- | --- |

(b)

kumulativní kupní cena, kterou banka zaplatila za všechny tyto akvizice v období od data, k němuž závazky nabyly účinnosti, do konce období restrukturalizace, je nižší než [[...]%] velikosti rozvahy banky ke dni, k němuž závazky nabyly účinnosti.

| (iii) | Činnosti, na které se zákaz akvizic nevztahuje: Zákaz akvizic se nevztahuje na akvizice, k nimž dochází v běžné bankovní praxi při vyřizování stávajících nároků vůči nezdravým podnikům, včetně přeměny existujícího dluhu na kapitálové nástroje. |
| --- | --- |

(iii)

Činnosti, na které se zákaz akvizic nevztahuje: Zákaz akvizic se nevztahuje na akvizice, k nimž dochází v běžné bankovní praxi při vyřizování stávajících nároků vůči nezdravým podnikům, včetně přeměny existujícího dluhu na kapitálové nástroje.

| (29) | Zákaz reklamy: Řecká republika se zavazuje, že banka nebude v reklamě odkazovat na státní podporu a nebude v praxi používat agresivní obchodní strategie, které by bez podpory Řecké republiky nebyly zavedeny. |
| --- | --- |

(29)

Zákaz reklamy: Řecká republika se zavazuje, že banka nebude v reklamě odkazovat na státní podporu a nebude v praxi používat agresivní obchodní strategie, které by bez podpory Řecké republiky nebyly zavedeny.

KAPITOLA IV.   KONTROLNÍ SPRÁVCE

| (1) | Řecká republika se zavazuje, že banka pozmění a prodlouží mandát kontrolního správce, kterého dne 16. ledna 2013 schválila Komise a jmenovala banka, do konce období restrukturalizace. Banka rovněž rozšíří působnost tohoto mandátu tak, aby zahrnoval sledování i) plánu restrukturalizace a ii) všech závazků stanovených v tomto seznamu závazků. |
| --- | --- |

(1)

Řecká republika se zavazuje, že banka pozmění a prodlouží mandát kontrolního správce, kterého dne 16. ledna 2013 schválila Komise a jmenovala banka, do konce období restrukturalizace. Banka rovněž rozšíří působnost tohoto mandátu tak, aby zahrnoval sledování i) plánu restrukturalizace a ii) všech závazků stanovených v tomto seznamu závazků.

| (2) | Čtyři týdny ode dne, k němuž závazky nabudou účinnosti, předloží Řecká republika Komisi úplné znění pozměněného mandátu, který obsahuje veškerá ustanovení, která jsou nezbytná k tomu, aby mohl kontrolní správce plnit své povinnosti podle těchto závazků. |
| --- | --- |

(2)

Čtyři týdny ode dne, k němuž závazky nabudou účinnosti, předloží Řecká republika Komisi úplné znění pozměněného mandátu, který obsahuje veškerá ustanovení, která jsou nezbytná k tomu, aby mohl kontrolní správce plnit své povinnosti podle těchto závazků.

| (3) | Dodatečná ustanovení týkající se kontrolního správce jsou uvedena ve zvláštním dokumentu. |
| --- | --- |

(3)

Dodatečná ustanovení týkající se kontrolního správce jsou uvedena ve zvláštním dokumentu.

Generální tajemnice

Christina PAPAKONSTANTINOU

---

(1)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst L 83, 27.3.1999, s. 1).

1

(2)  Včetně příspěvku fondu TEKE.

2

(3)  To se nevztahuje na prodej nemovitostí, kdy v tomto případě může banka poskytnout kupujícímu financování, je-li tento nový úvěr poskytnut v souladu s obezřetnými úvěrovými postupy. Za účelem ověření souladu se závazkem týkajícím se snižování jiných než řeckých aktiv se vezmou v úvahu veškeré nové úvěry spadající do definice jiných než řeckých aktiv.

3

(4)  Pro účely tohoto závazku se pojem „úvěry“ vykládá v širokém slova smyslu jako jakýkoli druh financování, například úvěrová facilita, záruka atd.

4

(5)  Pro objasnění se uvádí, že pojem „jiné banky“ odkazuje na jakoukoli banku – finanční instituci na světě.

5

(6)  Pro objasnění se uvádí, že se tento závazek vztahuje na všechny vypůjčovatele, včetně soukromých bankovních klientů.

6

(7)  Pro objasnění se uvádí, že nová produkce úvěrů zahrnuje rovněž prodloužení stávajících úvěrů a jejich restrukturalizaci.

7

(8)  Pro objasnění se uvádí, že pojem „roční % stavu v roce R–1“ odkazuje na novou produkci jako procentní podíl stavu na konci předchozího roku. Částkou rizikově vážených aktiv je částka na konci roku.

8

(9)  Pro objasnění se uvádí, že pro účely tohoto závazku je z jeho působnosti vyloučeno podnikání využívající soukromý/rizikový kapitál banky. V této souvislosti předloží banka Komisi oficiální žádost, která obsahuje obchodní plán tohoto subjektu.

9

(10)  Pro objasnění se uvádí, že pro účely tohoto závazku se velikost rozvahy rovná celkovým aktivům banky.

10

(11)  Pro objasnění se uvádí, že je-li získán souhlas Komise se zrušením zákazu akvizic podle podbodu i) bodu 28 kapitoly III závazků, vypočítá se rozvaha banky ke dni účinnosti závazků tak, aby zahrnovala rovněž aktiva nabytých subjektů nebo aktiva získaná ke dni akvizice.

11

Dodatek

Makroekonomické prognózy pro řecké domácí operace

| Roční růst v %
  (není-li stanoveno jinak) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Kumulativní tempo růstu v období 2013–2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Nominální růst úvěrů v Řecku | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Deflátor HDP | –0,8 | –1,1 | –0,4 | 0,4 | 1,1 | 1,3 | 1,3 |
| Ceny nemovitostí | –11,7 | –10 | –5 | 0 | 2 | 3,5 | |
| Nominální disponibilní příjem domácností | –8,8 | –9,5 | –0,3 | –0,4 | 2,6 | 3,6 | –4,5 |
| Vklady soukromého sektoru | –7 | 1,3 | 1 | 3,4 | 5 | 5 | 16,6 |
| Nezaměstnanost (v %) | 24,2 | 27 | 26 | 24 | 21 | 18,6 | |
| Sazba refinancování ze strany ECB (v %) | 0,75 | 0,5 | 0,5 | 1 | 1,5 | 1,75 | |
| Špička vzniku nesplácených půjček | | | 2. pololetí roku 2014 | | | | |
| Tříměsíční sazba Euribor (průměr, v %) | | 0,24 | 0,43 | 0,75 | 1,25 | 1,80 | |
| Přístup na kapitálové trhy – repo operace | | ANO – žádné omezení | |
| Přístup na kapitálový trh – kryté/přednostní nezajištěné | | ANO – až do výše 500 milionů EUR každý | ANO – až do výše 1 miliardy EUR každý | ANO – žádné omezení | |

Roční růst v %

(není-li stanoveno jinak)

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Kumulativní tempo růstu v období 2013–2017

Reálný HDP

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Nominální růst úvěrů v Řecku

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Deflátor HDP

–0,8

–1,1

–0,4

0,4

1,1

1,3

1,3

Ceny nemovitostí

–11,7

–10

–5

0

2

3,5

Nominální disponibilní příjem domácností

–8,8

–9,5

–0,3

–0,4

2,6

3,6

–4,5

Vklady soukromého sektoru

–7

1,3

1

3,4

5

5

16,6

Nezaměstnanost (v %)

24,2

27

26

24

21

18,6

Sazba refinancování ze strany ECB (v %)

0,75

0,5

0,5

1

1,5

1,75

Špička vzniku nesplácených půjček

2. pololetí roku 2014

Tříměsíční sazba Euribor (průměr, v %)

0,24

0,43

0,75

1,25

1,80

Přístup na kapitálové trhy – repo operace

ANO – žádné omezení

Přístup na kapitálový trh – kryté/přednostní nezajištěné

ANO – až do výše 500 milionů EUR každý

ANO – až do výše 1 miliardy EUR každý

ANO – žádné omezení

---

| 25.3.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 80/100 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 80/100

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/456

ze dne 5. září 2014

o režimu podpory č. SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) a SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08) poskytnuté Bulharskou republikou v souvislosti se směnou lesních pozemků

(oznámeno pod číslem C(2014) 6207)

(Pouze bulharské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

s ohledem na rozhodnutí Komise C(2011) 4444 ze dne 29. června 2011 (1),

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními, a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   ŘÍZENÍ

| (1) | Komisi byla dne 17. července 2008 doručena stížnost od osoby, která si přála zůstat v anonymitě („první stěžovatel“); v této stížnosti se tvrdilo, že Bulharská republika poskytla podporu v souvislosti se směnou lesních pozemků v soukromém vlastnictví za veřejné lesní pozemky ve vlastnictví státu, přičemž na tuto směnu často navazovala změna určeného účelu užívání směněných pozemků z lesních pozemků na pozemky stavební. První stěžovatel předložil další informace dopisy ze dne 28. srpna 2008, 3. září 2008, 1. října 2008, 5. prosince 2008, 18. února 2010, 12. října 2010 a 26. ledna 2011. |
| --- | --- |

(1)

Komisi byla dne 17. července 2008 doručena stížnost od osoby, která si přála zůstat v anonymitě („první stěžovatel“); v této stížnosti se tvrdilo, že Bulharská republika poskytla podporu v souvislosti se směnou lesních pozemků v soukromém vlastnictví za veřejné lesní pozemky ve vlastnictví státu, přičemž na tuto směnu často navazovala změna určeného účelu užívání směněných pozemků z lesních pozemků na pozemky stavební. První stěžovatel předložil další informace dopisy ze dne 28. srpna 2008, 3. září 2008, 1. října 2008, 5. prosince 2008, 18. února 2010, 12. října 2010 a 26. ledna 2011.

| (2) | Dne 27. ledna 2009 obdržela Komise další informace o napadených směnách od jisté třetí strany. Dne 14. května 2009 byla podána druhá stížnost ve věci těchto směn, přičemž další informace tento stěžovatel předložil dne 2. června 2009 a 8. června 2009. Dne 23. března 2010 předložila informace o těchto směnách Komisi další třetí strana. |
| --- | --- |

(2)

Dne 27. ledna 2009 obdržela Komise další informace o napadených směnách od jisté třetí strany. Dne 14. května 2009 byla podána druhá stížnost ve věci těchto směn, přičemž další informace tento stěžovatel předložil dne 2. června 2009 a 8. června 2009. Dne 23. března 2010 předložila informace o těchto směnách Komisi další třetí strana.

| (3) | Bulharské orgány předložily Komisi informace o napadených směnách dopisy ze dne 2. září 2008, 28. října 2008, 4. ledna 2010, 23. března 2010, 27. března 2010, 30. srpna 2010 a 14. února 2011. Během jednání, jež mezi útvary Komise a bulharskými orgány proběhla dne 22. února 2010, 12. října 2010 a 3. února 2011, poskytly bulharské orgány o těchto směnách další informace. |
| --- | --- |

(3)

Bulharské orgány předložily Komisi informace o napadených směnách dopisy ze dne 2. září 2008, 28. října 2008, 4. ledna 2010, 23. března 2010, 27. března 2010, 30. srpna 2010 a 14. února 2011. Během jednání, jež mezi útvary Komise a bulharskými orgány proběhla dne 22. února 2010, 12. října 2010 a 3. února 2011, poskytly bulharské orgány o těchto směnách další informace.

| (4) | Dopisem ze dne 29. června 2011 sdělila Komise Bulharsku, že se rozhodla zahájit ve věci napadených směn řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy. Rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení („rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k opatření podaly připomínky. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 29. června 2011 sdělila Komise Bulharsku, že se rozhodla zahájit ve věci napadených směn řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy. Rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení („rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k opatření podaly připomínky.

| (5) | Bulharské orgány podaly své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisem, jenž byl doručen dne 29. září 2011. |
| --- | --- |

(5)

Bulharské orgány podaly své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisem, jenž byl doručen dne 29. září 2011.

| (6) | Komise obdržela připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení od následujících zúčastněných stran: Ecobalkani-Bulgaria EOOD
   (3), Vihren OOD
   (4), Aqua Estate OOD
   (5), Elkabel AD
   (6), Živka Blagoeva
   (7), V-N-G Confort OOD
   (8), Javor Chajtov
   (9), Simeon Stoev Mirov
   (10), LM Impex EOOD
   (11), All Seas Property 2 OOD
   (12), Litex Commerce AD
   (13), Foros Development EAD
   (14), Izgrev 5 EOOD
   (15), BOIL OOD
   (16), BG Land Co OOD
   (17), Mirta Engineering EOOD
   (18), Beta Forest EOOD
   (19), Kosta Gerov
   (20), Marieta Babeva
   (21), Dimitar Terziev
   (22), Svetoslav Michailov a Elizabet Michailova
   (23) a od stěžovatele, který požádal, aby jeho totožnost nebyla zveřejněna (24). |
| --- | --- |

(6)

Komise obdržela připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení od následujících zúčastněných stran: Ecobalkani-Bulgaria EOOD
   (3), Vihren OOD
   (4), Aqua Estate OOD
   (5), Elkabel AD
   (6), Živka Blagoeva
   (7), V-N-G Confort OOD
   (8), Javor Chajtov
   (9), Simeon Stoev Mirov
   (10), LM Impex EOOD
   (11), All Seas Property 2 OOD
   (12), Litex Commerce AD
   (13), Foros Development EAD
   (14), Izgrev 5 EOOD
   (15), BOIL OOD
   (16), BG Land Co OOD
   (17), Mirta Engineering EOOD
   (18), Beta Forest EOOD
   (19), Kosta Gerov
   (20), Marieta Babeva
   (21), Dimitar Terziev
   (22), Svetoslav Michailov a Elizabet Michailova
   (23) a od stěžovatele, který požádal, aby jeho totožnost nebyla zveřejněna (24).

| (7) | Dopisy ze dne 1. září 2011, 5. října 2011, 25. listopadu 2011, 14. prosince 2011 a 3. dubna 2012 postoupila Komise tyto připomínky bulharským orgánům, které dostaly příležitost reagovat. Připomínky Bulharské republiky k připomínkám zúčastněných stran byly doručeny v dopisech ze dne 4. listopadu 2011, 15. prosince 2011, 12. ledna 2012 a 25. dubna 2012. |
| --- | --- |

(7)

Dopisy ze dne 1. září 2011, 5. října 2011, 25. listopadu 2011, 14. prosince 2011 a 3. dubna 2012 postoupila Komise tyto připomínky bulharským orgánům, které dostaly příležitost reagovat. Připomínky Bulharské republiky k připomínkám zúčastněných stran byly doručeny v dopisech ze dne 4. listopadu 2011, 15. prosince 2011, 12. ledna 2012 a 25. dubna 2012.

| (8) | Bulharské orgány poskytly další informace o napadených směnách dopisem ze dne 2. prosince 2011 a během jednání s útvary Komise dne 9. prosince 2011. |
| --- | --- |

(8)

Bulharské orgány poskytly další informace o napadených směnách dopisem ze dne 2. prosince 2011 a během jednání s útvary Komise dne 9. prosince 2011.

| (9) | Dopisem ze dne 9. února 2012 požádala Komise prvního stěžovatele o další upřesnění ohledně jistých důkazů, které předložil. |
| --- | --- |

(9)

Dopisem ze dne 9. února 2012 požádala Komise prvního stěžovatele o další upřesnění ohledně jistých důkazů, které předložil.

| (10) | Dne 3. dubna 2012 postoupila Komise bulharským orgánům další připomínky řady třetích stran (25). Připomínky Bulharské republiky k těmto připomínkám obdržela Komise ve dnech 25. dubna 2012 a 15. května 2012. |
| --- | --- |

(10)

Dne 3. dubna 2012 postoupila Komise bulharským orgánům další připomínky řady třetích stran (25). Připomínky Bulharské republiky k těmto připomínkám obdržela Komise ve dnech 25. dubna 2012 a 15. května 2012.

| (11) | Dne 26. července 2012 požádala Komise bulharské orgány o další informace. Dne 17. srpna 2012 bulharské orgány požádaly o prodloužení lhůty na poskytnutí těchto informací a Komise jejich žádosti dne 31. srpna 2012 vyhověla. Bulharské orgány požadované informace předložily dne 19. září 2012. |
| --- | --- |

(11)

Dne 26. července 2012 požádala Komise bulharské orgány o další informace. Dne 17. srpna 2012 bulharské orgány požádaly o prodloužení lhůty na poskytnutí těchto informací a Komise jejich žádosti dne 31. srpna 2012 vyhověla. Bulharské orgány požadované informace předložily dne 19. září 2012.

| (12) | Dne 3. října 2012 požádala Komise o další upřesnění jednu ze třetích stran, které podaly připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení, společnost Elkabel AD, přičemž tato upřesnění byla poskytnuta dne 31. října 2012. |
| --- | --- |

(12)

Dne 3. října 2012 požádala Komise o další upřesnění jednu ze třetích stran, které podaly připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení, společnost Elkabel AD, přičemž tato upřesnění byla poskytnuta dne 31. října 2012.

| (13) | Dopisy ze dne 14. ledna 2013, 17. května 2013, 22. července 2013 a 22. října 2013 požádala Komise bulharské orgány o další informace, jež jí byly poskytnuty dne 4. a 5. února 2013, 25. června 2013 a 5. července 2013, 16. a 23. srpna 2013 a 19. listopadu 2013 a 20. prosince 2013. Část informací předložených v rámci posledního podání předložily bulharské orgány opětovně e-mailem dne 21. ledna 2014. |
| --- | --- |

(13)

Dopisy ze dne 14. ledna 2013, 17. května 2013, 22. července 2013 a 22. října 2013 požádala Komise bulharské orgány o další informace, jež jí byly poskytnuty dne 4. a 5. února 2013, 25. června 2013 a 5. července 2013, 16. a 23. srpna 2013 a 19. listopadu 2013 a 20. prosince 2013. Část informací předložených v rámci posledního podání předložily bulharské orgány opětovně e-mailem dne 21. ledna 2014.

2.   POPIS OPATŘENÍ

2.1.   SMĚNY POZEMKŮ

| (14) | V roce 1947 se po vyvlastnění státem veškeré lesní pozemky v Bulharsku staly veřejným majetkem. Tento stav trval do roku 2000, kdy byl zahájen proces navracení lesních pozemků do rukou předchozích soukromých vlastníků. |
| --- | --- |

(14)

V roce 1947 se po vyvlastnění státem veškeré lesní pozemky v Bulharsku staly veřejným majetkem. Tento stav trval do roku 2000, kdy byl zahájen proces navracení lesních pozemků do rukou předchozích soukromých vlastníků.

| (15) | Změnou zákona o lesích (26), která nabyla účinnosti dne 22. února 2002, bylo umožněno směňovat nedávno privatizované lesní pozemky za státní veřejné lesní pozemky ze státního lesního fondu. Tato změna zákona o lesích platila do 27. ledna 2009 a vymezovala řád a podmínky, za kterých se tyto směny prováděly. |
| --- | --- |

(15)

Změnou zákona o lesích (26), která nabyla účinnosti dne 22. února 2002, bylo umožněno směňovat nedávno privatizované lesní pozemky za státní veřejné lesní pozemky ze státního lesního fondu. Tato změna zákona o lesích platila do 27. ledna 2009 a vymezovala řád a podmínky, za kterých se tyto směny prováděly.

| (16) | Pro účely těchto směn byly ceny lesních pozemků v rukou soukromých vlastníků i veřejných institucí stanoveny na základě zvláštního předpisu, a to nařízení o výpočtu základních cen, cen za pozemky ve vyloučených oblastech a o vzniku uživatelských práv a břemen týkajících se lesů a lesních porostů (dále jen „nařízení o základních cenách“) (27), které vstoupilo v platnost dne 18. listopadu 2003. Bulharské právo uplatněním nařízení o základních cenách odhadcům neumožňovalo se od cen stanovených pro lesní pozemky odchýlit. |
| --- | --- |

(16)

Pro účely těchto směn byly ceny lesních pozemků v rukou soukromých vlastníků i veřejných institucí stanoveny na základě zvláštního předpisu, a to nařízení o výpočtu základních cen, cen za pozemky ve vyloučených oblastech a o vzniku uživatelských práv a břemen týkajících se lesů a lesních porostů (dále jen „nařízení o základních cenách“) (27), které vstoupilo v platnost dne 18. listopadu 2003. Bulharské právo uplatněním nařízení o základních cenách odhadcům neumožňovalo se od cen stanovených pro lesní pozemky odchýlit.

| (17) | Na základě tohoto nařízení se základní cena lesní parcely určí jako součet základní hodnoty pozemku a hodnoty porostu (rostlinných druhů na tomto pozemku vysazených). |
| --- | --- |

(17)

Na základě tohoto nařízení se základní cena lesní parcely určí jako součet základní hodnoty pozemku a hodnoty porostu (rostlinných druhů na tomto pozemku vysazených).

| (18) | Hodnota pozemku se určí na základě průměrné hodnoty pozemku podle kategorií pozemků, jež nabízejí stejné podmínky pro pěstování rostlin (podle přílohy 1 nařízení o základních cenách se přitom rozlišuje 150 typů lokalit). Tato hodnota se pak upraví opravným koeficientem, který zohledňuje umístění pozemku ve vztahu k místní a vnitrostátní infrastruktuře. Tento opravný koeficient (Km), který je stanoven v příloze 2 nařízení o základních cenách, se určí pomocí následujícího vzorce:

  ,
  kde:







  p | = | koeficient přímé vzdálenosti od komunikace s pevným povrchem (od 0,00 do 0,20) |
| --- | --- | --- | --- |
| s | = | koeficient přímé vzdálenosti od městské oblasti (od 0,00 do 0,25) |
| m | = | koeficient přímé vzdálenosti od moře (od 0,00 do 0,20) |
| g | = | koeficient vzdálenosti od některého z měst, který se vyjadřuje číslem zohledňujícím vzdálenost od daného města (nejkratší silniční vzdálenost mezi dotčenou parcelou a městem). Města jsou rozdělena do 6 skupin uvedených v tabulce 1:

  Tabulka 1











  Skupina 1
  Sofie (od 0,00 do 0,70) | Skupina 2
  Ruse, Plovdiv, Burgas a Varna (od 0,00 do 0,50) | Skupina 3
  Blagoevgrad, Veliko Tarnovo, Vratza, Pleven a Stara Zagora (od 0,00 do 0,40) | Skupina 4
  ostatní okresní města (od 0,00 do 0,35) | Skupina 5
  ostatní velká města (Botevgrad, Gorna Oriachovica, Dimitrovgrad, Dupnica, Kazanlak, Karlovo, Lom, Petrich, Samokov, Svištov a Červen Brjag (od 0,00 do 0,30) | Skupina 6
  ostatní městská centra (od 0,00 do 0,10) |

(18)

Hodnota pozemku se určí na základě průměrné hodnoty pozemku podle kategorií pozemků, jež nabízejí stejné podmínky pro pěstování rostlin (podle přílohy 1 nařízení o základních cenách se přitom rozlišuje 150 typů lokalit). Tato hodnota se pak upraví opravným koeficientem, který zohledňuje umístění pozemku ve vztahu k místní a vnitrostátní infrastruktuře. Tento opravný koeficient (Km), který je stanoven v příloze 2 nařízení o základních cenách, se určí pomocí následujícího vzorce:

Formula,

kde:

p

=

koeficient přímé vzdálenosti od komunikace s pevným povrchem (od 0,00 do 0,20)

s

=

koeficient přímé vzdálenosti od městské oblasti (od 0,00 do 0,25)

m

=

koeficient přímé vzdálenosti od moře (od 0,00 do 0,20)

g

=

koeficient vzdálenosti od některého z měst, který se vyjadřuje číslem zohledňujícím vzdálenost od daného města (nejkratší silniční vzdálenost mezi dotčenou parcelou a městem). Města jsou rozdělena do 6 skupin uvedených v tabulce 1:

Tabulka 1

Skupina 1

Sofie (od 0,00 do 0,70)

Skupina 2

Ruse, Plovdiv, Burgas a Varna (od 0,00 do 0,50)

Skupina 3

Blagoevgrad, Veliko Tarnovo, Vratza, Pleven a Stara Zagora (od 0,00 do 0,40)

Skupina 4

ostatní okresní města (od 0,00 do 0,35)

Skupina 5

ostatní velká města (Botevgrad, Gorna Oriachovica, Dimitrovgrad, Dupnica, Kazanlak, Karlovo, Lom, Petrich, Samokov, Svištov a Červen Brjag (od 0,00 do 0,30)

Skupina 6

ostatní městská centra (od 0,00 do 0,10)

| (19) | Hodnota pozemku se dále upraví tak, že se přičte navýšení ceny (přírůstek) na jeden hektar, jež se stanoví na základě průměrné ceny pozemku zjištěné v oblasti, ve které se parcela nachází. Tyto přírůstky stanoví příloha 3 nařízení o základních cenách; uvádí se v tabulce 2:

  Tabulka 2 | Přírůstek
  (BGN/hektar) |
| --- | --- | --- |
| Sofie, letoviska celostátního významu a přilehlé rekreační oblasti, pozemky, které se nacházejí do 10 kilometrů od moře | 5 000 |
| Sídla 1. a 2. kategorie | 2 000 |
| Sídla 3. a 4. kategorie | 1 000 |
| Sídla 5. a 6. kategorie | 500 |
| Sídla 7. a 8. kategorie | 0 |

(19)

Hodnota pozemku se dále upraví tak, že se přičte navýšení ceny (přírůstek) na jeden hektar, jež se stanoví na základě průměrné ceny pozemku zjištěné v oblasti, ve které se parcela nachází. Tyto přírůstky stanoví příloha 3 nařízení o základních cenách; uvádí se v tabulce 2:

Tabulka 2

Přírůstek

(BGN/hektar)

Sofie, letoviska celostátního významu a přilehlé rekreační oblasti, pozemky, které se nacházejí do 10 kilometrů od moře

5 000

Sídla 1. a 2. kategorie

2 000

Sídla 3. a 4. kategorie

1 000

Sídla 5. a 6. kategorie

500

Sídla 7. a 8. kategorie

0

| (20) | Celková hodnota pozemku stanovená tímto mechanismem se označuje jako základní hodnota pozemku. |
| --- | --- |

(20)

Celková hodnota pozemku stanovená tímto mechanismem se označuje jako základní hodnota pozemku.

| (21) | Hodnota porostu (rostlinných druhů, které se nacházejí na pozemku) představuje hodnotu porostu stávajícího stáří a předpokládanou hodnotu porostu ve stáří, kdy dochází ke střídání rostlin. Hodnota dřeva z lesních porostů ve stávajícím stáří (stáří v době ocenění) odpovídá zisku z prodeje dotyčných odrůd za průměrné tržní ceny poníženému o náklady na kácení, prvotní zpracování a dopravu do místa dočasného uskladnění. Pokud by výnos z prodeje nepokryl náklady, má se za to, že dřevo nemá žádnou hodnotu. |
| --- | --- |

(21)

Hodnota porostu (rostlinných druhů, které se nacházejí na pozemku) představuje hodnotu porostu stávajícího stáří a předpokládanou hodnotu porostu ve stáří, kdy dochází ke střídání rostlin. Hodnota dřeva z lesních porostů ve stávajícím stáří (stáří v době ocenění) odpovídá zisku z prodeje dotyčných odrůd za průměrné tržní ceny poníženému o náklady na kácení, prvotní zpracování a dopravu do místa dočasného uskladnění. Pokud by výnos z prodeje nepokryl náklady, má se za to, že dřevo nemá žádnou hodnotu.

| (22) | Výnos z prodeje se určí na základě kategorizace porostu a objemu kategorií dřeva. Náklady (v BGN na metr krychlový) související s kácením a prvním opracováním dřeva při průměrné úrovni náročnosti v dotčené oblasti kácení se určí podle druhu stromů a kategorie dřeva na pozemku. Náklady na dopravu dřeva se určí podle druhu stromů, kategorie dřeva a průměrné dopravní vzdálenosti od dotčené parcely. Náklady na dopravu se vynásobí každým kilometrem dopravy pomocí koeficientu, který zohlední úroveň náročnosti trasy. |
| --- | --- |

(22)

Výnos z prodeje se určí na základě kategorizace porostu a objemu kategorií dřeva. Náklady (v BGN na metr krychlový) související s kácením a prvním opracováním dřeva při průměrné úrovni náročnosti v dotčené oblasti kácení se určí podle druhu stromů a kategorie dřeva na pozemku. Náklady na dopravu dřeva se určí podle druhu stromů, kategorie dřeva a průměrné dopravní vzdálenosti od dotčené parcely. Náklady na dopravu se vynásobí každým kilometrem dopravy pomocí koeficientu, který zohlední úroveň náročnosti trasy.

| (23) | Průměrné tržní ceny a náklady související s kácením, prvotním opracováním a dopravou dřeva by měl pravidelně určovat a aktualizovat Výkonný lesní úřad (28), a to na základě vážených průměrů vypočtených ze statistických údajů shromážděných za období tří let (váha posledního roku je přitom dvojnásobná). |
| --- | --- |

(23)

Průměrné tržní ceny a náklady související s kácením, prvotním opracováním a dopravou dřeva by měl pravidelně určovat a aktualizovat Výkonný lesní úřad (28), a to na základě vážených průměrů vypočtených ze statistických údajů shromážděných za období tří let (váha posledního roku je přitom dvojnásobná).

| (24) | Základní cena lesní parcely se tedy získá přičtením hodnoty porostu, kterou stanoví odhadce, k základní hodnotě pozemků. |
| --- | --- |

(24)

Základní cena lesní parcely se tedy získá přičtením hodnoty porostu, kterou stanoví odhadce, k základní hodnotě pozemků.

| (25) | Tato základní cena se v případě pozemků, které se nachází v oblastech tzv. „zvláštní ochrany proti urbanizaci“ zavedených v určitých oblastech Bulharska zákonem, upraví tak, aby se zohlednila ochrana krajinotvorné role a rovněž rekreační funkce lesních pozemků. Podle ustanovení přílohy 19 nařízení o základních cenách se základní hodnota lesních majetků, jež se nacházejí v těchto oblastech, vynásobí koeficientem (К), který je tabulce 3 (29) stanoven takto:

  Tabulka 3







  První pásmo Černého moře | К = 6 |
| --- | --- | --- |
| Druhé pásmo Černého moře | К = 5 |
| Rekreační oblasti, letoviska a sídla celostátního významu | К = 4 |
| Lesy a pozemky v oblastech, které se rozkládají od hranice státních a obecních komunikací k hranicím území s omezením možnosti výstavby | К = 3 |
| Rekreační oblasti, letoviska a sídla místního významu | К = 4 |

(25)

Tato základní cena se v případě pozemků, které se nachází v oblastech tzv. „zvláštní ochrany proti urbanizaci“ zavedených v určitých oblastech Bulharska zákonem, upraví tak, aby se zohlednila ochrana krajinotvorné role a rovněž rekreační funkce lesních pozemků. Podle ustanovení přílohy 19 nařízení o základních cenách se základní hodnota lesních majetků, jež se nacházejí v těchto oblastech, vynásobí koeficientem (К), který je tabulce 3 (29) stanoven takto:

Tabulka 3

První pásmo Černého moře

К = 6

Druhé pásmo Černého moře

К = 5

Rekreační oblasti, letoviska a sídla celostátního významu

К = 4

Lesy a pozemky v oblastech, které se rozkládají od hranice státních a obecních komunikací k hranicím území s omezením možnosti výstavby

К = 3

Rekreační oblasti, letoviska a sídla místního významu

К = 4

| (26) | Nakonec se základní cena pozemku podle přílohy 20 nařízení o základních cenách vynásobí „koeficientem tržní regulace“. Tento koeficient se vyjadřuje v BGN/m2 a pohybuje se od 10 BGN/m2 u pozemků sousedících s mořem, velkých horských letovisek a Sofie po 1 BGN/m2 u pozemků s nejméně atraktivní polohou. |
| --- | --- |

(26)

Nakonec se základní cena pozemku podle přílohy 20 nařízení o základních cenách vynásobí „koeficientem tržní regulace“. Tento koeficient se vyjadřuje v BGN/m2 a pohybuje se od 10 BGN/m2 u pozemků sousedících s mořem, velkých horských letovisek a Sofie po 1 BGN/m2 u pozemků s nejméně atraktivní polohou.

| (27) | Přes výše uvedené skutečnosti musela soukromá osoba, která získala lesní pozemek směnou za vyšší celkovou administrativní cenu, než kterou měl pozemek jí uvolněný, státu za tento cenový rozdíl zaplatit náhradu. Podle bulharských orgánů obecně platí, že stát přistoupil pouze na směny, jejichž prostřednictvím získal pozemek vyšší správní hodnoty. Toto pravidlo se ovšem týká pouze situace, kdy je celková administrativní cena parcely v soukromém vlastnictví vyšší než administrativní cena parcely ve vlastnictví veřejném, za kterou byla tato parcela směněna, a nikoli ceny za metr čtvereční. |
| --- | --- |

(27)

Přes výše uvedené skutečnosti musela soukromá osoba, která získala lesní pozemek směnou za vyšší celkovou administrativní cenu, než kterou měl pozemek jí uvolněný, státu za tento cenový rozdíl zaplatit náhradu. Podle bulharských orgánů obecně platí, že stát přistoupil pouze na směny, jejichž prostřednictvím získal pozemek vyšší správní hodnoty. Toto pravidlo se ovšem týká pouze situace, kdy je celková administrativní cena parcely v soukromém vlastnictví vyšší než administrativní cena parcely ve vlastnictví veřejném, za kterou byla tato parcela směněna, a nikoli ceny za metr čtvereční.

| (28) | Dne 27. ledna 2009 vstoupil v platnost zákaz směny lesních pozemků. Posuzují se tak napadené směny za období od 1. ledna 2007, tj. dne přistoupení Bulharské republiky k Evropské unii, do 27. ledna 2009, tj. dne, kdy nabylo účinnosti moratorium na směnu pozemků („posuzované období“). |
| --- | --- |

(28)

Dne 27. ledna 2009 vstoupil v platnost zákaz směny lesních pozemků. Posuzují se tak napadené směny za období od 1. ledna 2007, tj. dne přistoupení Bulharské republiky k Evropské unii, do 27. ledna 2009, tj. dne, kdy nabylo účinnosti moratorium na směnu pozemků („posuzované období“).

2.2.   ZMĚNA URČENÉHO ÚČELU UŽÍVÁNÍ POZEMKU

| (29) | Stěžovatelé dále tvrdí, že na směny často navazovala změna určeného účelu užívání pozemků z lesních na stavební pozemky a že tato změna dále prohloubila rozpor mezi tržní cenou veřejných lesních pozemků ve vlastnictví státu, jež byly směněny za parcely v soukromém vlastnictví. |
| --- | --- |

(29)

Stěžovatelé dále tvrdí, že na směny často navazovala změna určeného účelu užívání pozemků z lesních na stavební pozemky a že tato změna dále prohloubila rozpor mezi tržní cenou veřejných lesních pozemků ve vlastnictví státu, jež byly směněny za parcely v soukromém vlastnictví.

| (30) | Bulharské orgány vysvětlily, že postup změny určeného účelu užívání pozemku se neřídí ustanoveními zákona o lesích (jako směna samotná), ale zvláštním souborem právních předpisů, mj. i zákonem o územním plánování (30). Podle těchto právních předpisů může jakýkoli vlastník lesních pozemků požádat o změnu určeného účelu užívání lesního pozemku na stavební pozemek tak, že pošle žádost výkonnému řediteli Výkonného lesního úřadu, jenž byl součástí ministerstva zemědělství a potravinářství (31). Komise (interních a případně i externích) odborníků poté danou žádost posoudí a předloží své stanovisko výkonnému řediteli, který přijme ve věci žádosti předběžné rozhodnutí. Pokud je toto rozhodnutí kladné a potvrdí důvodnost a právoplatnost žádosti, bude postoupeno všem útvarům příslušným pro změnu určení účelu užívání lesního pozemku (regionální hejtman, starosta obce a ředitel regionálního ředitelství odpovědného za lesy). |
| --- | --- |

(30)

Bulharské orgány vysvětlily, že postup změny určeného účelu užívání pozemku se neřídí ustanoveními zákona o lesích (jako směna samotná), ale zvláštním souborem právních předpisů, mj. i zákonem o územním plánování (30). Podle těchto právních předpisů může jakýkoli vlastník lesních pozemků požádat o změnu určeného účelu užívání lesního pozemku na stavební pozemek tak, že pošle žádost výkonnému řediteli Výkonného lesního úřadu, jenž byl součástí ministerstva zemědělství a potravinářství (31). Komise (interních a případně i externích) odborníků poté danou žádost posoudí a předloží své stanovisko výkonnému řediteli, který přijme ve věci žádosti předběžné rozhodnutí. Pokud je toto rozhodnutí kladné a potvrdí důvodnost a právoplatnost žádosti, bude postoupeno všem útvarům příslušným pro změnu určení účelu užívání lesního pozemku (regionální hejtman, starosta obce a ředitel regionálního ředitelství odpovědného za lesy).

| (31) | Na základě kladného předběžného rozhodnutí předloží vlastník dotčené obci žádost o zadání, navržení a schválení podrobného územního plánu. U takovéhoto plánu se vyžaduje konzultace všech (místních) zúčastněných stran. Pokud příslušné orgány tento plán schválí a jakmile vstoupí v platnost, vlastník pozemku předloží ministru zemědělství a potravinářství žádost o vynětí dotčeného lesního pozemku z chráněných lesních porostů. V případě, že je žádost přijata, je zapotřebí zaplatit kolkovné stanovené nezávislým odhadcem v souladu s ustanoveními nařízení o základních cenách. |
| --- | --- |

(31)

Na základě kladného předběžného rozhodnutí předloží vlastník dotčené obci žádost o zadání, navržení a schválení podrobného územního plánu. U takovéhoto plánu se vyžaduje konzultace všech (místních) zúčastněných stran. Pokud příslušné orgány tento plán schválí a jakmile vstoupí v platnost, vlastník pozemku předloží ministru zemědělství a potravinářství žádost o vynětí dotčeného lesního pozemku z chráněných lesních porostů. V případě, že je žádost přijata, je zapotřebí zaplatit kolkovné stanovené nezávislým odhadcem v souladu s ustanoveními nařízení o základních cenách.

| (32) | Jakmile vlastník lesního pozemku uhradí příslušným orgánům kolkovné, je zahájeno řízení o vydání správního rozhodnutí o změně určeného účelu užívání dotčeného pozemku. V závislosti na velikosti pozemku toto rozhodnutí vydává buď ministr zemědělství a potravinářství (pokud se jedná o nemovitost do 10 hektarů), nebo rada ministrů. |
| --- | --- |

(32)

Jakmile vlastník lesního pozemku uhradí příslušným orgánům kolkovné, je zahájeno řízení o vydání správního rozhodnutí o změně určeného účelu užívání dotčeného pozemku. V závislosti na velikosti pozemku toto rozhodnutí vydává buď ministr zemědělství a potravinářství (pokud se jedná o nemovitost do 10 hektarů), nebo rada ministrů.

| (33) | Dne 3. září 2009 bylo na následnou změnu určeného účelu užívání směněných pozemků uvaleno moratorium. |
| --- | --- |

(33)

Dne 3. září 2009 bylo na následnou změnu určeného účelu užívání směněných pozemků uvaleno moratorium.

2.3.   PRÁVNÍ ZÁKLAD OPATŘENÍ

| (34) | Směny, výpočet cen, jež se mají použít při směnách a řízení o změně určeného účelu užívání směněných lesních pozemků se řídí těmito právními předpisy:






  — | bulharský zákon o lesích, |
| --- | --- | --- |

(34)

Směny, výpočet cen, jež se mají použít při směnách a řízení o změně určeného účelu užívání směněných lesních pozemků se řídí těmito právními předpisy:

—

bulharský zákon o lesích,

| — | nařízení o výpočtu základních cen, cen za pozemky ve vyloučených oblastech a o vzniku uživatelských práv a břemen týkajících se lesů a lesních porostů, |
| --- | --- |

—

nařízení o výpočtu základních cen, cen za pozemky ve vyloučených oblastech a o vzniku uživatelských práv a břemen týkajících se lesů a lesních porostů,

| — | zákon o státním majetku (32), |
| --- | --- |

—

zákon o státním majetku (32),

| — | zákon o závazcích a smlouvách (33), |
| --- | --- |

—

zákon o závazcích a smlouvách (33),

| — | zákon o územním plánování. |
| --- | --- |

—

zákon o územním plánování.

2.4.   OSOBY, KTERÉ SMĚNY VYUŽILY

| (35) | Potenciálně mohou ze směn těžit fyzické osoby, soukromé společnosti a obce, často činné v oblasti výstavby nemovitostí a/nebo činnosti cestovního ruchu, které svůj lesní pozemek směnily za lesní pozemek ve veřejném vlastnictví. |
| --- | --- |

(35)

Potenciálně mohou ze směn těžit fyzické osoby, soukromé společnosti a obce, často činné v oblasti výstavby nemovitostí a/nebo činnosti cestovního ruchu, které svůj lesní pozemek směnily za lesní pozemek ve veřejném vlastnictví.

3.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (36) | Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti o tom, zda směny a/nebo následné změny určeného účelu užívání pozemku neobsahují prvky státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy a zda lze takovou podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(36)

Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti o tom, zda směny a/nebo následné změny určeného účelu užívání pozemku neobsahují prvky státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy a zda lze takovou podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem.

3.1.   VZÁJEMNÁ SOUVISLOST MEZI SMĚNAMI A ZMĚNOU URČENÉHO ÚČELU UŽÍVÁNÍ POZEMKŮ

| (37) | Komise zaprvé vyjádřila pochybnosti o tvrzení stěžovatelů, že v řadě případů na tyto směny navazovala změna určeného účelu užívání (z lesního porostu na stavební pozemky) pozemků, které byly předmětem směny. |
| --- | --- |

(37)

Komise zaprvé vyjádřila pochybnosti o tvrzení stěžovatelů, že v řadě případů na tyto směny navazovala změna určeného účelu užívání (z lesního porostu na stavební pozemky) pozemků, které byly předmětem směny.

| (38) | S přihlédnutím ke kvantitativním důkazům, které předložily bulharské orgány, uvedla Komise v rozhodnutí o zahájení řízení, že ze 147 směn provedených během posuzovaného období (2006–2009) jich na 15 navazovala změna určeného účelu užívání (což představovalo 10 % celku). Komise navíc konstatovala, že směny a případné žádosti o změnu určeného účelu užívání upravují odlišné právní předpisy a že jsou pro oba postupy zavedena odlišná správní řízení. Na první pohled se situace jevila tak, že tyto prvky potvrzují tezi bulharských orgánů, že obecně mezi těmito dvěma kroky neexistuje vzájemná souvislost (34). |
| --- | --- |

(38)

S přihlédnutím ke kvantitativním důkazům, které předložily bulharské orgány, uvedla Komise v rozhodnutí o zahájení řízení, že ze 147 směn provedených během posuzovaného období (2006–2009) jich na 15 navazovala změna určeného účelu užívání (což představovalo 10 % celku). Komise navíc konstatovala, že směny a případné žádosti o změnu určeného účelu užívání upravují odlišné právní předpisy a že jsou pro oba postupy zavedena odlišná správní řízení. Na první pohled se situace jevila tak, že tyto prvky potvrzují tezi bulharských orgánů, že obecně mezi těmito dvěma kroky neexistuje vzájemná souvislost (34).

| (39) | Bulharské orgány však uvedly, že vzorce pro stanovení administrativních cen za lesní pozemky a kolkovného účtovaného za změnu určeného účelu užívání pozemku byly stanoveny na takové úrovni, aby se zajistilo, že plná cena za směnu lesního pozemku, navýšená o poplatek za změnu určeného účelu užívání pozemku, bude do značné míry odpovídat tržní ceně obdobného stavebního pozemku. Z toho by mohlo vyplývat, že bulharské orgány vycházely z předpokladu, že mnozí investoři se budou snažit oba kroky spojit do jedné transakce. |
| --- | --- |

(39)

Bulharské orgány však uvedly, že vzorce pro stanovení administrativních cen za lesní pozemky a kolkovného účtovaného za změnu určeného účelu užívání pozemku byly stanoveny na takové úrovni, aby se zajistilo, že plná cena za směnu lesního pozemku, navýšená o poplatek za změnu určeného účelu užívání pozemku, bude do značné míry odpovídat tržní ceně obdobného stavebního pozemku. Z toho by mohlo vyplývat, že bulharské orgány vycházely z předpokladu, že mnozí investoři se budou snažit oba kroky spojit do jedné transakce.

| (40) | Komise tedy vyjádřila pochybnosti ohledně toho, zda by při stanovení ceny parcel pro účely směny neměla být zohledněna případná změna určeného účelu užívání dotčeného lesního pozemku, tj. zda by se mělo mít za to, že existuje vzájemná souvislost mezi směnou a změnou určeného účelu užívání směněného pozemku. |
| --- | --- |

(40)

Komise tedy vyjádřila pochybnosti ohledně toho, zda by při stanovení ceny parcel pro účely směny neměla být zohledněna případná změna určeného účelu užívání dotčeného lesního pozemku, tj. zda by se mělo mít za to, že existuje vzájemná souvislost mezi směnou a změnou určeného účelu užívání směněného pozemku.

3.2.   MOŽNÁ STÁTNÍ PODPORA PŘI ZMĚNĚ URČENÉHO ÚČELU UŽÍVÁNÍ POZEMKU

| (41) | Komise zadruhé vyjádřila pochybnosti o tom, zda změna určeného účelu užívání směněných pozemků nemohla představovat poskytnutí státní podpory vzhledem k tomu, že se tím hodnota směněných pozemků ještě více zvýšila. |
| --- | --- |

(41)

Komise zadruhé vyjádřila pochybnosti o tom, zda změna určeného účelu užívání směněných pozemků nemohla představovat poskytnutí státní podpory vzhledem k tomu, že se tím hodnota směněných pozemků ještě více zvýšila.

| (42) | Komise v rozhodnutí o zahájení řízení konstatovala, že ze změny určeného účelu užívání pozemku přímo nevyplývá, že by se jednalo o převod státních prostředků. Kolkovné, jež mělo být u těchto transakcí uhrazeno, bylo vypočteno podle příslušných právních předpisů a – nakolik je Komisi známo – ve všech dotčených případech zaplaceno. Přestože podniky dotčené změnou určeného účelu užívání pozemku mohly mít z této změny prospěch, správní rozhodnutí, jimiž byla tato změna provedena, by nepředstavovala státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Komise k této otázce nezaujala jednoznačný postoj a vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k tomu, zda v dané transakci došlo ke státní podpoře. |
| --- | --- |

(42)

Komise v rozhodnutí o zahájení řízení konstatovala, že ze změny určeného účelu užívání pozemku přímo nevyplývá, že by se jednalo o převod státních prostředků. Kolkovné, jež mělo být u těchto transakcí uhrazeno, bylo vypočteno podle příslušných právních předpisů a – nakolik je Komisi známo – ve všech dotčených případech zaplaceno. Přestože podniky dotčené změnou určeného účelu užívání pozemku mohly mít z této změny prospěch, správní rozhodnutí, jimiž byla tato změna provedena, by nepředstavovala státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Komise k této otázce nezaujala jednoznačný postoj a vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k tomu, zda v dané transakci došlo ke státní podpoře.

3.3.   MOŽNÁ STÁTNÍ PODPORA PŘI SMĚNĚ LESNÍCH POZEMKŮ

| (43) | Komise v rozhodnutí o zahájení řízení konstatovala, že ceny lesních pozemků pro účely směn určili odhadci výhradně na základě vzorců stanovených v nařízení o základních cenách. Komise proto vyjádřila pochybnosti ohledně toho, zda administrativní cena stanovená za použití těchto vzorců byla obdobná jako obvyklé ceny při transakcích mezi dvěma soukromými subjekty. Komise proto vyzvala Bulharskou republiku a třetí strany k tomu, aby předložily informace o tržních cenách dosažených v případech čistě soukromého prodeje (nebo čistě soukromé směny) lesních pozemků, k nimž v Bulharsku během posuzovaného období došlo. Komise dále vyzvala Bulharskou republiku a třetí strany, aby předložily informace o rozdílech mezi těmito cenami a administrativními cenami použitými u napadených směn, a tudíž o možné výši státní podpory při těchto transakcích. Komise nadto Bulharskou republiku a třetí strany vyzvala, aby předložily informace o pravidlech uplatňovaných u náhrad vyplácených při směně v případech, kdy mezi cenami dvou parcel, jež byly předmětem směny, existoval rozdíl. V neposlední řadě pak Komise vyzvala Bulharskou republiku, aby jí poskytla další informace, jimiž by doložila své tvrzení, že napadené směny neovlivňují obchod v rámci Unie. |
| --- | --- |

(43)

Komise v rozhodnutí o zahájení řízení konstatovala, že ceny lesních pozemků pro účely směn určili odhadci výhradně na základě vzorců stanovených v nařízení o základních cenách. Komise proto vyjádřila pochybnosti ohledně toho, zda administrativní cena stanovená za použití těchto vzorců byla obdobná jako obvyklé ceny při transakcích mezi dvěma soukromými subjekty. Komise proto vyzvala Bulharskou republiku a třetí strany k tomu, aby předložily informace o tržních cenách dosažených v případech čistě soukromého prodeje (nebo čistě soukromé směny) lesních pozemků, k nimž v Bulharsku během posuzovaného období došlo. Komise dále vyzvala Bulharskou republiku a třetí strany, aby předložily informace o rozdílech mezi těmito cenami a administrativními cenami použitými u napadených směn, a tudíž o možné výši státní podpory při těchto transakcích. Komise nadto Bulharskou republiku a třetí strany vyzvala, aby předložily informace o pravidlech uplatňovaných u náhrad vyplácených při směně v případech, kdy mezi cenami dvou parcel, jež byly předmětem směny, existoval rozdíl. V neposlední řadě pak Komise vyzvala Bulharskou republiku, aby jí poskytla další informace, jimiž by doložila své tvrzení, že napadené směny neovlivňují obchod v rámci Unie.

| (44) | Komise také v rozhodnutí o zahájení řízení uvedla své předběžné stanovisko k tomu, jak by měla být vyčíslena výhoda vyplývající z napadených směn v případě, že se zjistí, že tyto směny představovaly státní podporu:






  (i) | rozdíl mezi skutečnou tržní cenou první lesní parcely v soukromém vlastnictví a administrativní cenou této první parcely určenou podle nařízení o základních cenách, |
| --- | --- | --- |

(44)

Komise také v rozhodnutí o zahájení řízení uvedla své předběžné stanovisko k tomu, jak by měla být vyčíslena výhoda vyplývající z napadených směn v případě, že se zjistí, že tyto směny představovaly státní podporu:

(i)

rozdíl mezi skutečnou tržní cenou první lesní parcely v soukromém vlastnictví a administrativní cenou této první parcely určenou podle nařízení o základních cenách,

| (ii) | rozdíl mezi skutečnou tržní cenou druhé lesní parcely ve veřejném vlastnictví a administrativní cenou této druhé parcely určenou podle nařízení o základních cenách. |
| --- | --- |

(ii)

rozdíl mezi skutečnou tržní cenou druhé lesní parcely ve veřejném vlastnictví a administrativní cenou této druhé parcely určenou podle nařízení o základních cenách.

Výše státní podpory při směně by se tedy rovnala hodnotě ii) snížené o hodnotu i).

Při výpočtu možného prvku státní podpory při transakci by měla být zohledněna i případná peněžní náhrada rozdílu mezi administrativními cenami dvou parcel, jež byly předmětem směny, zaplacená jednou stranou druhé straně.

3.4.   SLUČITELNOST PŘÍPADNÉ STÁTNÍ PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM

| (45) | Pro případ, že by byla zjištěna přítomnost prvku státní podpory – ať už v důsledku změny určeného účelu užívání pozemku, a/nebo v důsledku směny –, vyjádřila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti ohledně toho, zda by bylo možno tuto podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem, konkrétně s čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy a pokyny k vnitrostátní regionální podpoře na období 2007–2013 (35) a/nebo čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007–2013 („pokyny k odvětví lesnictví“) (36). |
| --- | --- |

(45)

Pro případ, že by byla zjištěna přítomnost prvku státní podpory – ať už v důsledku změny určeného účelu užívání pozemku, a/nebo v důsledku směny –, vyjádřila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti ohledně toho, zda by bylo možno tuto podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem, konkrétně s čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy a pokyny k vnitrostátní regionální podpoře na období 2007–2013 (35) a/nebo čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007–2013 („pokyny k odvětví lesnictví“) (36).

| (46) | Komise proto požádala Bulharskou republiku a zúčastněné strany, aby se ke slučitelnosti napadených opatření s vnitřním trhem vyjádřily. |
| --- | --- |

(46)

Komise proto požádala Bulharskou republiku a zúčastněné strany, aby se ke slučitelnosti napadených opatření s vnitřním trhem vyjádřily.

4.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

4.1.   PŘIPOMÍNKY PRVNÍHO STĚŽOVATELE V SOUVISLOSTI S POCHYBNOSTMI VYJÁDŘENÝMI KOMISÍ V ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (47) | První stěžovatel tvrdí, že napadené směny představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy a že tato podpora je neslučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(47)

První stěžovatel tvrdí, že napadené směny představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy a že tato podpora je neslučitelná s vnitřním trhem.

| (48) | Pokud jde o pochybnosti Komise týkající se první otázky, domnívá se první stěžovatel, že je třeba mít za to, že změna určeného účelu užívání pozemku a směna vzájemně souvisejí. Tvrdí přitom zaprvé, že mnohé z osob, které směny využily, působí v odvětví stavebnictví a cestovního ruchu, a nikoli v oblasti lesnictví. Zadruhé podle prvního stěžovatele nejsou směněné lesní pozemky od roku 2009, kdy vstoupilo v platnost moratorium, prakticky komerčně využívány. Zatřetí údajně v době provádění směn mnohé z osob, které je využily, oznámily a propagovaly své projekty výstavby lyžařských nebo přímořských letovisek na směněných lesních pozemcích a zahájily dokonce s příslušnými místními orgány jednání, aby zajistily, že ke změně v určeném účelu užívání pozemku skutečně dojde. Začtvrté tvrdí první stěžovatel, že za realizaci směny a za vynětí směněných pozemků z lesního fondu mnohdy odpovídal týž státní orgán (Výkonný lesní úřad a příslušný regulační orgán) (37), který takto připravoval půdu pro jejich komerční využití. |
| --- | --- |

(48)

Pokud jde o pochybnosti Komise týkající se první otázky, domnívá se první stěžovatel, že je třeba mít za to, že změna určeného účelu užívání pozemku a směna vzájemně souvisejí. Tvrdí přitom zaprvé, že mnohé z osob, které směny využily, působí v odvětví stavebnictví a cestovního ruchu, a nikoli v oblasti lesnictví. Zadruhé podle prvního stěžovatele nejsou směněné lesní pozemky od roku 2009, kdy vstoupilo v platnost moratorium, prakticky komerčně využívány. Zatřetí údajně v době provádění směn mnohé z osob, které je využily, oznámily a propagovaly své projekty výstavby lyžařských nebo přímořských letovisek na směněných lesních pozemcích a zahájily dokonce s příslušnými místními orgány jednání, aby zajistily, že ke změně v určeném účelu užívání pozemku skutečně dojde. Začtvrté tvrdí první stěžovatel, že za realizaci směny a za vynětí směněných pozemků z lesního fondu mnohdy odpovídal týž státní orgán (Výkonný lesní úřad a příslušný regulační orgán) (37), který takto připravoval půdu pro jejich komerční využití.

| (49) | První stěžovatel má tedy za to, že by se měla při vyčíslení celkové částky státní podpory při těchto směnách zohlednit případná reklasifikace určeného účelu užívání pozemku a příslušné navýšení ceny. Podle názoru stěžovatele by se proto při vyčíslení částky podpory měla provést srovnání s parcelami stavebních pozemků s cílem náležitě zohlednit tržní cenu pozemků, jež byly předmětem směny. |
| --- | --- |

(49)

První stěžovatel má tedy za to, že by se měla při vyčíslení celkové částky státní podpory při těchto směnách zohlednit případná reklasifikace určeného účelu užívání pozemku a příslušné navýšení ceny. Podle názoru stěžovatele by se proto při vyčíslení částky podpory měla provést srovnání s parcelami stavebních pozemků s cílem náležitě zohlednit tržní cenu pozemků, jež byly předmětem směny.

| (50) | První stěžovatel se také zmiňuje o tom, že z hlediska atraktivity regionů, ve kterých se lesní parcely ve vlastnictví státu nacházely, by bývalo hospodářsky výhodnější, kdyby bulharské orgány nejprve podnikly kroky ke zvýšení hodnoty parcel (tj. změnily jejich určený účel užívání tak, aby na nich mohla proběhnout výstavba) a teprve poté přikročily k jejich pozbytí. Podle prvního stěžovatele v žádném z případů, kdy byla podána žádost o směnu, Výkonný lesní úřad před provedením změny nepřistoupil ke změně určeného účelu užívání těchto pozemků. Podle stěžovatele to jasně naznačuje, že zde existoval záměr zvýhodnit nabyvatele lesních pozemků ve vlastnictví státu. Tuto praxi kritizovala rovněž Světová banka ve zprávě o bulharském odvětví lesnictví z roku 2009, ve které se konstatovalo, že státu tímto konkrétním způsobem vznikají ztráty (38). |
| --- | --- |

(50)

První stěžovatel se také zmiňuje o tom, že z hlediska atraktivity regionů, ve kterých se lesní parcely ve vlastnictví státu nacházely, by bývalo hospodářsky výhodnější, kdyby bulharské orgány nejprve podnikly kroky ke zvýšení hodnoty parcel (tj. změnily jejich určený účel užívání tak, aby na nich mohla proběhnout výstavba) a teprve poté přikročily k jejich pozbytí. Podle prvního stěžovatele v žádném z případů, kdy byla podána žádost o směnu, Výkonný lesní úřad před provedením změny nepřistoupil ke změně určeného účelu užívání těchto pozemků. Podle stěžovatele to jasně naznačuje, že zde existoval záměr zvýhodnit nabyvatele lesních pozemků ve vlastnictví státu. Tuto praxi kritizovala rovněž Světová banka ve zprávě o bulharském odvětví lesnictví z roku 2009, ve které se konstatovalo, že státu tímto konkrétním způsobem vznikají ztráty (38).

| (51) | Pokud jde o pochybnosti Komise o druhé otázce, tedy zda v důsledku změny určeného účelu užívání směněných pozemků nedošlo ke státní podpoře, tvrdí první stěžovatel, že nabyvatel pozemků sice po rozhodnutí provést změnu určeného užívání pozemku následně zaplatil kolkovné, a tato částka by tedy měla být při vyčíslování případné podpory obdržené v důsledku směny odečtena, že však toto kolkovné skutečné zvýšení hodnoty parcely v důsledku této změny neodráželo. První stěžovatel dále tvrdí, že by v případech, kdy ke směně došlo před přistoupením Bulharska k Evropské unii, ale změna určeného účelu užívání pozemku proběhla až po přistoupení, měla být protiprávní státní podpora poskytnutá nabyvateli pozemků dána rozdílem mezi tržní hodnotou příslušné parcely v době směny (před přistoupením) a tržní hodnotou parcely po změně určení účelu užívání pozemku (po přistoupení). |
| --- | --- |

(51)

Pokud jde o pochybnosti Komise o druhé otázce, tedy zda v důsledku změny určeného účelu užívání směněných pozemků nedošlo ke státní podpoře, tvrdí první stěžovatel, že nabyvatel pozemků sice po rozhodnutí provést změnu určeného užívání pozemku následně zaplatil kolkovné, a tato částka by tedy měla být při vyčíslování případné podpory obdržené v důsledku směny odečtena, že však toto kolkovné skutečné zvýšení hodnoty parcely v důsledku této změny neodráželo. První stěžovatel dále tvrdí, že by v případech, kdy ke směně došlo před přistoupením Bulharska k Evropské unii, ale změna určeného účelu užívání pozemku proběhla až po přistoupení, měla být protiprávní státní podpora poskytnutá nabyvateli pozemků dána rozdílem mezi tržní hodnotou příslušné parcely v době směny (před přistoupením) a tržní hodnotou parcely po změně určení účelu užívání pozemku (po přistoupení).

| (52) | Co se týče pochybností vyjádřených Komisí ohledně třetí otázky, tedy přítomnosti státní podpory v souvislosti se směnami, tvrdí první stěžovatel, že vzorce předepsané nařízením o základních cenách neodrážejí tržní hodnotu pozemků, jež byly předmětem směny. Stěžovatel také zpochybňuje nezávislost odhadců, neboť podle jeho názoru má nabyvatel pozemků možnost zvolit si odhadce, který mu je příznivě nakloněn, což vede k výraznému podhodnocení cen. |
| --- | --- |

(52)

Co se týče pochybností vyjádřených Komisí ohledně třetí otázky, tedy přítomnosti státní podpory v souvislosti se směnami, tvrdí první stěžovatel, že vzorce předepsané nařízením o základních cenách neodrážejí tržní hodnotu pozemků, jež byly předmětem směny. Stěžovatel také zpochybňuje nezávislost odhadců, neboť podle jeho názoru má nabyvatel pozemků možnost zvolit si odhadce, který mu je příznivě nakloněn, což vede k výraznému podhodnocení cen.

| (53) | Stěžovatel rovněž předložil další informace o tržních cenách směněných lesních pozemků nebo velice podobných lesních pozemků, jež se podle něj výrazně lišily od administrativních cen parcel. Vzhledem k časovým omezením zkoumal první stěžovatel pouze ceny devíti směněných parcel. K tomuto zkoumání byla použita ocenění pozemků zpracovaná bankami a rovněž informace z bulharského veřejného katastru nemovitostí obsahujícího ceny, za které byly u podobných parcel realizovány realitní transakce. Zjištěné cenové nesrovnalosti se (při uplatnění administrativní ceny) pohybovaly od podhodnocení o 50–65 % až po případy, kdy byly lesní pozemky údajně získány za 1 až 2 % tržní ceny. |
| --- | --- |

(53)

Stěžovatel rovněž předložil další informace o tržních cenách směněných lesních pozemků nebo velice podobných lesních pozemků, jež se podle něj výrazně lišily od administrativních cen parcel. Vzhledem k časovým omezením zkoumal první stěžovatel pouze ceny devíti směněných parcel. K tomuto zkoumání byla použita ocenění pozemků zpracovaná bankami a rovněž informace z bulharského veřejného katastru nemovitostí obsahujícího ceny, za které byly u podobných parcel realizovány realitní transakce. Zjištěné cenové nesrovnalosti se (při uplatnění administrativní ceny) pohybovaly od podhodnocení o 50–65 % až po případy, kdy byly lesní pozemky údajně získány za 1 až 2 % tržní ceny.

| (54) | V neposlední řadě pak první stěžovatel tvrdí, že skutečnost, že bylo zahájeno trestní řízení proti bývalému řediteli Výkonného lesního úřadu na základě obvinění z realizace směn, jež poškozovaly stát, naznačuje, že samy bulharské orgány mají za to, že lesní pozemky byly některým soukromým osobám postoupeny za cenu výrazně pod svou tržní hodnotou. |
| --- | --- |

(54)

V neposlední řadě pak první stěžovatel tvrdí, že skutečnost, že bylo zahájeno trestní řízení proti bývalému řediteli Výkonného lesního úřadu na základě obvinění z realizace směn, jež poškozovaly stát, naznačuje, že samy bulharské orgány mají za to, že lesní pozemky byly některým soukromým osobám postoupeny za cenu výrazně pod svou tržní hodnotou.

| (55) | Pokud jde o otázku, zda směny narušují hospodářskou soutěž a ovlivňují obchod mezi členskými státy, tvrdí první stěžovatel, že, pokud je mu známo, žádná z osob, které směny využily, neprovozovala lesnictví jako svou hlavní obchodní činnost. Téměř všechny tyto osoby údajně naopak charakterizovaly minulé aktivity či budoucí obchodní záměry v oblasti hospodářských činností či investic v jednom z následujících odvětví: spekulace s nemovitostmi, stavebnictví a/nebo cestovní ruch. Podle stěžovatele se cestovní ruch z definice týká celého vnitřního trhu, a narušuje jej tedy i pouhých několik případů selektivní podpory. První stěžovatel dále uvádí, že vzhledem k počtu a rozsahu směn jsou fakticky od vstupu na bulharský trh odrazováni zahraniční konkurenti. Přestože se někteří významní investoři v Evropské unii (např. Lindner, ECE) na stavebních projektech ve městech v Bulharsku (obchodní centra a velké obchodní domy) podíleli, téměř všechny významné investice do přímořských, lyžařských nebo golfových letovisek údajně uskutečnily podniky ovládané bulharskými osobami. |
| --- | --- |

(55)

Pokud jde o otázku, zda směny narušují hospodářskou soutěž a ovlivňují obchod mezi členskými státy, tvrdí první stěžovatel, že, pokud je mu známo, žádná z osob, které směny využily, neprovozovala lesnictví jako svou hlavní obchodní činnost. Téměř všechny tyto osoby údajně naopak charakterizovaly minulé aktivity či budoucí obchodní záměry v oblasti hospodářských činností či investic v jednom z následujících odvětví: spekulace s nemovitostmi, stavebnictví a/nebo cestovní ruch. Podle stěžovatele se cestovní ruch z definice týká celého vnitřního trhu, a narušuje jej tedy i pouhých několik případů selektivní podpory. První stěžovatel dále uvádí, že vzhledem k počtu a rozsahu směn jsou fakticky od vstupu na bulharský trh odrazováni zahraniční konkurenti. Přestože se někteří významní investoři v Evropské unii (např. Lindner, ECE) na stavebních projektech ve městech v Bulharsku (obchodní centra a velké obchodní domy) podíleli, téměř všechny významné investice do přímořských, lyžařských nebo golfových letovisek údajně uskutečnily podniky ovládané bulharskými osobami.

4.2.   PŘIPOMÍNKY OSOB, KTERÉ SMĚNY VYUŽILY, A JINÝCH TŘETÍCH STRAN

| (56) | Komise přijala připomínky od velkého počtu třetích stran, z nichž většinu představovaly soukromé subjekty, jež se podílely na směnách („osoby, které směny využily“). Komise konstatuje, že řada těchto osob (39) se omezila na vydání stručného prohlášení, že při směnách, na kterých se podílely, ke státní podpoře nedošlo. Jiné osoby, které směny využily, podaly k pochybnostem vyjádřeným Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení podrobnější připomínky, které budou předmětem následujících oddílů. |
| --- | --- |

(56)

Komise přijala připomínky od velkého počtu třetích stran, z nichž většinu představovaly soukromé subjekty, jež se podílely na směnách („osoby, které směny využily“). Komise konstatuje, že řada těchto osob (39) se omezila na vydání stručného prohlášení, že při směnách, na kterých se podílely, ke státní podpoře nedošlo. Jiné osoby, které směny využily, podaly k pochybnostem vyjádřeným Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení podrobnější připomínky, které budou předmětem následujících oddílů.

4.2.1.   Vzájemná souvislost mezi směnou a změnou určeného účelu užívání pozemku

| (57) | Pokud jde o první otázku, u které Komise vyjádřila pochybnosti, tj. vzájemnou souvislost mezi směnami a změnou určeného účelu užívání pozemku, tvrdí většina osob, které směny využily (40) a které na rozhodnutí o zahájení řízení reagovaly, že žádná takováto souvislost neexistuje. Směna a následná změna určeného účelu užívání směněných pozemků probíhala v rámci dvou odlišných řízení, jež jsou v kompetenci dvou různých na sobě nezávislých státních orgánů. Směny spadají do pravomoci ministra zemědělství a potravinářství nebo Rady ministrů a Výkonného lesního úřadu, a to v závislosti na velikosti parcely, která je předmětem směny, zatímco změna určeného účelu užívání pozemku spadá do pravomoci místních orgánů – starostů obcí nebo městské rady; ministra pro místní rozvoj a veřejné práce; nebo regionálního hejtmana u lokalit, které se nacházejí v jeho regionu – a vyžaduje schválení podrobného nebo obecného plánu územního rozvoje. |
| --- | --- |

(57)

Pokud jde o první otázku, u které Komise vyjádřila pochybnosti, tj. vzájemnou souvislost mezi směnami a změnou určeného účelu užívání pozemku, tvrdí většina osob, které směny využily (40) a které na rozhodnutí o zahájení řízení reagovaly, že žádná takováto souvislost neexistuje. Směna a následná změna určeného účelu užívání směněných pozemků probíhala v rámci dvou odlišných řízení, jež jsou v kompetenci dvou různých na sobě nezávislých státních orgánů. Směny spadají do pravomoci ministra zemědělství a potravinářství nebo Rady ministrů a Výkonného lesního úřadu, a to v závislosti na velikosti parcely, která je předmětem směny, zatímco změna určeného účelu užívání pozemku spadá do pravomoci místních orgánů – starostů obcí nebo městské rady; ministra pro místní rozvoj a veřejné práce; nebo regionálního hejtmana u lokalit, které se nacházejí v jeho regionu – a vyžaduje schválení podrobného nebo obecného plánu územního rozvoje.

| (58) | Jedna z osob, které směny využily, (41) dále doplňuje, že nelze automatiky spatřovat vzájemnou souvislost mezi změnou určeného účelu užívání pozemku a zvýšením jeho hodnoty. Rozhodnutí změnit určený účel užívání pozemku vycházelo z posouzení potřebnosti změny, jež má širší rozměr a často má přednost před soukromými zájmy vlastníků, a nevychází proto z obchodních zájmů stran směny. Další z osob, které směny využily, (42) konstatuje, že statistické informace, jež předložily bulharské orgány, potvrzují, že vzájemná souvislost v tomto případě neexistuje. V neposlední řadě považují jiné osoby, které směny využily, (43) otázku, zda v tomto případě existuje vzájemná souvislost, za irelevantní, neboť v jejich konkrétních případech půda, kterou směnou získaly, nebyla vyňata z ochrany lesního fondu pro účely výstavby a nebylo ani zahájeno žádné řízení, které by určený účel užívání pozemku mělo změnit. |
| --- | --- |

(58)

Jedna z osob, které směny využily, (41) dále doplňuje, že nelze automatiky spatřovat vzájemnou souvislost mezi změnou určeného účelu užívání pozemku a zvýšením jeho hodnoty. Rozhodnutí změnit určený účel užívání pozemku vycházelo z posouzení potřebnosti změny, jež má širší rozměr a často má přednost před soukromými zájmy vlastníků, a nevychází proto z obchodních zájmů stran směny. Další z osob, které směny využily, (42) konstatuje, že statistické informace, jež předložily bulharské orgány, potvrzují, že vzájemná souvislost v tomto případě neexistuje. V neposlední řadě považují jiné osoby, které směny využily, (43) otázku, zda v tomto případě existuje vzájemná souvislost, za irelevantní, neboť v jejich konkrétních případech půda, kterou směnou získaly, nebyla vyňata z ochrany lesního fondu pro účely výstavby a nebylo ani zahájeno žádné řízení, které by určený účel užívání pozemku mělo změnit.

| (59) | Pokud jde o otázku, zda by se případná změna určeného účelu užívání směněného pozemku měla zohlednit při stanovení ceny tohoto pozemku, tvrdí většina osob, které směny využily, že by tomu tak z různých důvodů být nemělo. Řada z těchto osob (44) má za to, že by u směněného pozemku nebylo důvodné zohledňovat hypotetickou možnost změny jeho určeného účelu užívání, neboť o takovou změnu by se nikdy nemuselo zažádat nebo by mohla být zamítnuta vzhledem k tomu, že by nevyhověla příslušným správním požadavkům. Strategické umístění směněného lesního pozemku, jež údajně zvyšuje jeho hodnotu, je v případě, že se určený účel užívání pozemku nezměnil a nabytou půdu lze užívat pouze pro účel stanovený zákonem, irelevantní. Jedna z osob, které směny využily, (45) proto tvrdí, že by se měl brát zřetel na konkrétní dohodu mezi stranami směny ke dni ocenění. V objektivním a reálném výpočtu tržní hodnoty by měly být v úvahu vzaty také obecné plány územního rozvoje (které povolují, či nepovolují výstavbu) platné k datu ocenění pozemku, jenž byl předmětem směny. Měl by tedy být stanoven soubor jednotných kritérií, který umožní rozlišovat mezi hypotetickou možností a skutečným záměrem stran směny provést následně změnu účelu užívání pozemku. |
| --- | --- |

(59)

Pokud jde o otázku, zda by se případná změna určeného účelu užívání směněného pozemku měla zohlednit při stanovení ceny tohoto pozemku, tvrdí většina osob, které směny využily, že by tomu tak z různých důvodů být nemělo. Řada z těchto osob (44) má za to, že by u směněného pozemku nebylo důvodné zohledňovat hypotetickou možnost změny jeho určeného účelu užívání, neboť o takovou změnu by se nikdy nemuselo zažádat nebo by mohla být zamítnuta vzhledem k tomu, že by nevyhověla příslušným správním požadavkům. Strategické umístění směněného lesního pozemku, jež údajně zvyšuje jeho hodnotu, je v případě, že se určený účel užívání pozemku nezměnil a nabytou půdu lze užívat pouze pro účel stanovený zákonem, irelevantní. Jedna z osob, které směny využily, (45) proto tvrdí, že by se měl brát zřetel na konkrétní dohodu mezi stranami směny ke dni ocenění. V objektivním a reálném výpočtu tržní hodnoty by měly být v úvahu vzaty také obecné plány územního rozvoje (které povolují, či nepovolují výstavbu) platné k datu ocenění pozemku, jenž byl předmětem směny. Měl by tedy být stanoven soubor jednotných kritérií, který umožní rozlišovat mezi hypotetickou možností a skutečným záměrem stran směny provést následně změnu účelu užívání pozemku.

| (60) | Mnohé z osob, které směny využily, nadto konstatují, že za vynětí pozemků z ochrany lesního fondu se účtuje poplatek za změnu určeného účelu užívání, který se rovná ceně za metr čtvereční stavebního pozemku v dotčené oblasti. Tyto osoby proto tvrdí, že z dotčené změny nemají hospodářský prospěch, protože pokud je nabytý pozemek prodán, použit jako zajištění nebo zastavěn, bude jeho hodnota stejná jako v případě pozemku stavebního. Podobný argument použily i společnosti Mirta Engineering a Beta Forest, které poukazují na to, že se změnou určeného účelu užívání pozemku jsou spojeny další náklady, zejména kolkovné a místní daň a rovněž náklady na projektování, které hodnotu nemovitosti dále zvyšují. Pan Michailov a paní Michailova dokonce tvrdí, že v jejich případě byla změna určeného účelu užívání pozemku podmíněna tím, že státu uhradí poplatky stanovené v článku 17 zákona o lesích a v prováděcím nařízení k tomuto zákonu. |
| --- | --- |

(60)

Mnohé z osob, které směny využily, nadto konstatují, že za vynětí pozemků z ochrany lesního fondu se účtuje poplatek za změnu určeného účelu užívání, který se rovná ceně za metr čtvereční stavebního pozemku v dotčené oblasti. Tyto osoby proto tvrdí, že z dotčené změny nemají hospodářský prospěch, protože pokud je nabytý pozemek prodán, použit jako zajištění nebo zastavěn, bude jeho hodnota stejná jako v případě pozemku stavebního. Podobný argument použily i společnosti Mirta Engineering a Beta Forest, které poukazují na to, že se změnou určeného účelu užívání pozemku jsou spojeny další náklady, zejména kolkovné a místní daň a rovněž náklady na projektování, které hodnotu nemovitosti dále zvyšují. Pan Michailov a paní Michailova dokonce tvrdí, že v jejich případě byla změna určeného účelu užívání pozemku podmíněna tím, že státu uhradí poplatky stanovené v článku 17 zákona o lesích a v prováděcím nařízení k tomuto zákonu.

| (61) | V neposlední řadě považují některé z osoby, které směny využily, (46) tuto otázku za irelevantní, neboť v jejich konkrétních případech půda, kterou směnou získaly, nebyla pro účely výstavby vyňata z ochrany lesního fondu a nebylo ani zahájeno žádné řízení, které by mělo určený účel užívání pozemku změnit. Společnost MIKS ve svém podání uvedla, že v její smlouvě o směně bulharský stát stanovil, že žádná změna určeného účelu užívání pozemku není přípustná. |
| --- | --- |

(61)

V neposlední řadě považují některé z osoby, které směny využily, (46) tuto otázku za irelevantní, neboť v jejich konkrétních případech půda, kterou směnou získaly, nebyla pro účely výstavby vyňata z ochrany lesního fondu a nebylo ani zahájeno žádné řízení, které by mělo určený účel užívání pozemku změnit. Společnost MIKS ve svém podání uvedla, že v její smlouvě o směně bulharský stát stanovil, že žádná změna určeného účelu užívání pozemku není přípustná.

4.2.2.   Státní podpora při směně lesních pozemků

| (62) | Pokud jde o pochybnosti, jež Komise vyjádřila ohledně otázky, zda administrativní ceny účtované při směnách odpovídají cenám tržním, předložily osoby, které směny využily, (47) v případě svých vlastních směn několik vzájemně si podobných argumentů, proč by tomu tak být mělo. |
| --- | --- |

(62)

Pokud jde o pochybnosti, jež Komise vyjádřila ohledně otázky, zda administrativní ceny účtované při směnách odpovídají cenám tržním, předložily osoby, které směny využily, (47) v případě svých vlastních směn několik vzájemně si podobných argumentů, proč by tomu tak být mělo.

| (63) | Zaprvé tvrdí jedna z osob, které směny využily, (48) že při stanovení administrativních cen nařízení o základních cenách zohledňuje objektivní kritéria, jako je umístění pozemku, význam dotčených okresů a druh a význam rostlinných odrůd na pozemku, zatímco dvě jiné osoby, které směny využily, (49) uvádějí, že administrativní cena směn vychází z kritérií, jež jsou totožná s těmi, jež se používají při směnách lesních pozemků v soukromém vlastnictví realizovaných soukromými investory, jejichž předmětem jsou pozemky, jež se nacházejí v blízkosti infrastruktury místního či celostátního významu a které jsou, pokud jde o rostlinné druhy, umístění v oblastech podléhajících zvláštní ochraně vůči urbanizaci atd., obdobné jako v případě směn napadených. Podobně jiné osoby, které směny využily, (50) tvrdí, že ocenění vycházející z nařízení o základních cenách vedou k administrativním cenám, které jsou obdobné, nebo v mnohých případech vyšší než tržní ceny za lesní pozemky v Bulharsku, a to v důsledku neexistence tuzemského trhu s tímto typem pozemků a skutečnosti, že za nízké ceny byl realizován jen omezený počet soukromých transakcí. Směny tedy byly provedeny na základě převažujících hospodářských podmínek na trhu. |
| --- | --- |

(63)

Zaprvé tvrdí jedna z osob, které směny využily, (48) že při stanovení administrativních cen nařízení o základních cenách zohledňuje objektivní kritéria, jako je umístění pozemku, význam dotčených okresů a druh a význam rostlinných odrůd na pozemku, zatímco dvě jiné osoby, které směny využily, (49) uvádějí, že administrativní cena směn vychází z kritérií, jež jsou totožná s těmi, jež se používají při směnách lesních pozemků v soukromém vlastnictví realizovaných soukromými investory, jejichž předmětem jsou pozemky, jež se nacházejí v blízkosti infrastruktury místního či celostátního významu a které jsou, pokud jde o rostlinné druhy, umístění v oblastech podléhajících zvláštní ochraně vůči urbanizaci atd., obdobné jako v případě směn napadených. Podobně jiné osoby, které směny využily, (50) tvrdí, že ocenění vycházející z nařízení o základních cenách vedou k administrativním cenám, které jsou obdobné, nebo v mnohých případech vyšší než tržní ceny za lesní pozemky v Bulharsku, a to v důsledku neexistence tuzemského trhu s tímto typem pozemků a skutečnosti, že za nízké ceny byl realizován jen omezený počet soukromých transakcí. Směny tedy byly provedeny na základě převažujících hospodářských podmínek na trhu.

| (64) | Zadruhé řada osob, které směny využily, (51) uvádí, že provedla ocenění parcel, jež byly předmětem směny, přičemž jejich výsledkem byly administrativní ceny, jež jsou obdobné (52), nebo v mnohých případech dokonce vyšší než (53) tržní ceny za lesní pozemek v Bulharsku. |
| --- | --- |

(64)

Zadruhé řada osob, které směny využily, (51) uvádí, že provedla ocenění parcel, jež byly předmětem směny, přičemž jejich výsledkem byly administrativní ceny, jež jsou obdobné (52), nebo v mnohých případech dokonce vyšší než (53) tržní ceny za lesní pozemek v Bulharsku.

| (65) | Zatřetí poukazuje několik osob, které směny využily, (54) na absenci čistě soukromých směn nebo prodejů v oblastech, kde se uskutečnily směny, na nichž se podílely, jako na důvod, proč by se mělo mít za to, že administrativní ceny přibližně odrážejí ceny tržní. |
| --- | --- |

(65)

Zatřetí poukazuje několik osob, které směny využily, (54) na absenci čistě soukromých směn nebo prodejů v oblastech, kde se uskutečnily směny, na nichž se podílely, jako na důvod, proč by se mělo mít za to, že administrativní ceny přibližně odrážejí ceny tržní.

| (66) | V neposlední řadě pak několik osob, které směny využily, (55) tvrdí, že vzhledem k tomu, že ministr zemědělství a potravinářství je v rámci výkonu své pravomoci volného uvážení oprávněn realizaci směny odmítnout, pokud stát nemá zájem na pořízení dotčených lesních pozemků v soukromém vlastnictví, a že podmínky směny musí schválit obě strany (veřejný i soukromý subjekt), měly by se směny považovat za obchodní transakce, v jejichž rámci se stát chová jako hospodářský subjekt v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(66)

V neposlední řadě pak několik osob, které směny využily, (55) tvrdí, že vzhledem k tomu, že ministr zemědělství a potravinářství je v rámci výkonu své pravomoci volného uvážení oprávněn realizaci směny odmítnout, pokud stát nemá zájem na pořízení dotčených lesních pozemků v soukromém vlastnictví, a že podmínky směny musí schválit obě strany (veřejný i soukromý subjekt), měly by se směny považovat za obchodní transakce, v jejichž rámci se stát chová jako hospodářský subjekt v tržním hospodářství.

| (67) | Pokud jde o částku možné státní podpory při dotčených transakcích (tj. rozdíl mezi administrativní a tržní cenou za lesní pozemek), reagovala většina osob, které směny využily, (56) v tom smyslu, že v případech, kdy půda v soukromém vlastnictví měla vyšší cenu než půda ve vlastnictví veřejném, bulharské orgány náhradu za rozdíl v ceně neposkytly. Jedna z dalších osob, které směny využily, (57) uvedla, že rozdíl v tržních cenách směněných lesů v soukromém a veřejném vlastnictví, které se nacházejí v týchž nebo přilehlých oblastech, vládu zvýhodňuje, neboť administrativní ceny jsou vyšší než tržní ceny svobodně sjednané mezi soukromými vlastníky lesů v dotčených oblastech. |
| --- | --- |

(67)

Pokud jde o částku možné státní podpory při dotčených transakcích (tj. rozdíl mezi administrativní a tržní cenou za lesní pozemek), reagovala většina osob, které směny využily, (56) v tom smyslu, že v případech, kdy půda v soukromém vlastnictví měla vyšší cenu než půda ve vlastnictví veřejném, bulharské orgány náhradu za rozdíl v ceně neposkytly. Jedna z dalších osob, které směny využily, (57) uvedla, že rozdíl v tržních cenách směněných lesů v soukromém a veřejném vlastnictví, které se nacházejí v týchž nebo přilehlých oblastech, vládu zvýhodňuje, neboť administrativní ceny jsou vyšší než tržní ceny svobodně sjednané mezi soukromými vlastníky lesů v dotčených oblastech.

| (68) | Pokud jde o další podmínky, na jejichž základě lze konstatovat přítomnost státní podpory, popíraly některé z osob, které směny využily, (58) jejich naplnění. Některé z osob, které směny využily, (59) tak tvrdí, že jsou fyzickými osobami, na které se bulharský zákon o státní podpoře a článek 107 Smlouvy nevztahuje. Pokud jde o státní prostředky, konstatují tyto osoby, které směny využily, že vláda pozemky získala jejich nezákonným vyvlastněním a neposkytla za ně přiměřenou náhradu, a nelze tedy mít za to, že jich stát pozbývá. Co se týče tvrzení o selektivnosti, tvrdí tito příjemci, že zákon o lesích platí erga omnes, a nepředstavuje tedy diskriminaci. |
| --- | --- |

(68)

Pokud jde o další podmínky, na jejichž základě lze konstatovat přítomnost státní podpory, popíraly některé z osob, které směny využily, (58) jejich naplnění. Některé z osob, které směny využily, (59) tak tvrdí, že jsou fyzickými osobami, na které se bulharský zákon o státní podpoře a článek 107 Smlouvy nevztahuje. Pokud jde o státní prostředky, konstatují tyto osoby, které směny využily, že vláda pozemky získala jejich nezákonným vyvlastněním a neposkytla za ně přiměřenou náhradu, a nelze tedy mít za to, že jich stát pozbývá. Co se týče tvrzení o selektivnosti, tvrdí tito příjemci, že zákon o lesích platí erga omnes, a nepředstavuje tedy diskriminaci.

| (69) | Další z osob, které směny využily, (60) má rovněž za to, že podmínky článku 107 Smlouvy nebyly, pokud jde o směny, naplněny, ale z poněkud odlišných důvodů. Zaprvé podle této osoby nedocházelo k žádnému převodu státních prostředků, neboť směna představuje „transakci dvojího prodeje“, k níž došlo poté, co nezávislý odhadce nemovitostí provedl ocenění na základě objektivních kritérií pro výpočet ceny, jež stanoví zákon. Nikdo nebyl nijak zvýhodněn a ani protistrany směnou nezískaly výhodnější postavení než jejich konkurenti, neboť o směnu svého soukromého lesního pozemku za pozemek ve veřejném vlastnictví mohl zažádat každý vlastník pozemku. Podobný argument předkládá další z osob, které směny využily, (61) a má přitom za to, že režim směn představuje všeobecné opatření, jehož mohou využít všichni vlastníci lesních pozemků. |
| --- | --- |

(69)

Další z osob, které směny využily, (60) má rovněž za to, že podmínky článku 107 Smlouvy nebyly, pokud jde o směny, naplněny, ale z poněkud odlišných důvodů. Zaprvé podle této osoby nedocházelo k žádnému převodu státních prostředků, neboť směna představuje „transakci dvojího prodeje“, k níž došlo poté, co nezávislý odhadce nemovitostí provedl ocenění na základě objektivních kritérií pro výpočet ceny, jež stanoví zákon. Nikdo nebyl nijak zvýhodněn a ani protistrany směnou nezískaly výhodnější postavení než jejich konkurenti, neboť o směnu svého soukromého lesního pozemku za pozemek ve veřejném vlastnictví mohl zažádat každý vlastník pozemku. Podobný argument předkládá další z osob, které směny využily, (61) a má přitom za to, že režim směn představuje všeobecné opatření, jehož mohou využít všichni vlastníci lesních pozemků.

| (70) | Co se týče hospodářského zvýhodnění, rozporuje většina osob, které směny využily, (62) tvrzení, že by k němu při dotčených transakcích došlo, neboť podle nich administrativní cena za směněnou půdu odpovídala tržní ceně, nebo byla vyšší. |
| --- | --- |

(70)

Co se týče hospodářského zvýhodnění, rozporuje většina osob, které směny využily, (62) tvrzení, že by k němu při dotčených transakcích došlo, neboť podle nich administrativní cena za směněnou půdu odpovídala tržní ceně, nebo byla vyšší.

| (71) | V neposlední řadě pak na otázku, zda směny narušují hospodářskou soutěž a ovlivňují obchod mezi členskými státy, velká většina osob, které směny využily, (63) odpověděla, že nepůsobí v oblasti výstavby nemovitostí nebo v oblasti cestovního ruchu a/nebo že nepodnikla žádné kroky, aby povolení k činnosti poskytovatele souborných služeb cestovního ruchu získala. Tyto osoby navíc potvrdily, že pozemek, který směnou nabyly, nevyužily k těžbě dřeva a nerealizovaly prodej dřeva v Bulharsku ani v jiných členských státech. Uvádějí tedy, že nelze tvrdit, že byl dán nějaký skutečný či potenciální vliv na obchod v rámci Společenství. Jiná z osob, které směny využily, (64) doplnila, že tyto směny nevedou k posílení tuzemské výroby, a neomezují tak možnosti podniků z jiných členských států v oblasti dovozu výrobků na místní trh. |
| --- | --- |

(71)

V neposlední řadě pak na otázku, zda směny narušují hospodářskou soutěž a ovlivňují obchod mezi členskými státy, velká většina osob, které směny využily, (63) odpověděla, že nepůsobí v oblasti výstavby nemovitostí nebo v oblasti cestovního ruchu a/nebo že nepodnikla žádné kroky, aby povolení k činnosti poskytovatele souborných služeb cestovního ruchu získala. Tyto osoby navíc potvrdily, že pozemek, který směnou nabyly, nevyužily k těžbě dřeva a nerealizovaly prodej dřeva v Bulharsku ani v jiných členských státech. Uvádějí tedy, že nelze tvrdit, že byl dán nějaký skutečný či potenciální vliv na obchod v rámci Společenství. Jiná z osob, které směny využily, (64) doplnila, že tyto směny nevedou k posílení tuzemské výroby, a neomezují tak možnosti podniků z jiných členských států v oblasti dovozu výrobků na místní trh.

| (72) | Jiné z osoby, které směny využily, (65) uvedly, že vzhledem k tomu, že dotčené směny nezahrnují převod státních prostředků a nepřinášejí jim hospodářské zvýhodnění, nelze mít za to, že by ovlivňovaly rovnováhu trhu a hospodářské podmínky, ve kterých podniky působí; z jejich pohledu v tomto směru platí, že na pořízení hmotných aktiv je zapotřebí počáteční investice. Podniky z jiných členských států tak mohou vstupovat na týž trh a působit na něm za rovných podmínek, a nelze tedy mít za to, že obchod mezi členskými státy byl napadenými směnami ovlivněn. |
| --- | --- |

(72)

Jiné z osoby, které směny využily, (65) uvedly, že vzhledem k tomu, že dotčené směny nezahrnují převod státních prostředků a nepřinášejí jim hospodářské zvýhodnění, nelze mít za to, že by ovlivňovaly rovnováhu trhu a hospodářské podmínky, ve kterých podniky působí; z jejich pohledu v tomto směru platí, že na pořízení hmotných aktiv je zapotřebí počáteční investice. Podniky z jiných členských států tak mohou vstupovat na týž trh a působit na něm za rovných podmínek, a nelze tedy mít za to, že obchod mezi členskými státy byl napadenými směnami ovlivněn.

| (73) | V neposlední řadě pak jedna z osob, které směny využily, (66) vysvětlila, že lesní pozemek, který od státu získala, není vhodný pro zalesňování. Dále má za to, že její pozemek má vyšší hodnotu než pozemek, který získala od státu a že při této transakci nedošlo ke státní podpoře. A své vyjádření pak uzavřela konstatováním, že získané pozemky používá pro mobilní včelařství, jako zdroj pro letní snůšku. |
| --- | --- |

(73)

V neposlední řadě pak jedna z osob, které směny využily, (66) vysvětlila, že lesní pozemek, který od státu získala, není vhodný pro zalesňování. Dále má za to, že její pozemek má vyšší hodnotu než pozemek, který získala od státu a že při této transakci nedošlo ke státní podpoře. A své vyjádření pak uzavřela konstatováním, že získané pozemky používá pro mobilní včelařství, jako zdroj pro letní snůšku.

4.2.3.   Slučitelnost možné státní podpory s vnitřním trhem

| (74) | Přestože Komise zúčastněné strany vyzvala, aby předložily veškeré dostupné důkazy, které by jí umožnily přezkoumat slučitelnost napadených směn s vnitřním trhem, žádná z osob, které směny využily, tak neučinila. |
| --- | --- |

(74)

Přestože Komise zúčastněné strany vyzvala, aby předložily veškeré dostupné důkazy, které by jí umožnily přezkoumat slučitelnost napadených směn s vnitřním trhem, žádná z osob, které směny využily, tak neučinila.

5.   PŘIPOMÍNKY BULHARSKÉ REPUBLIKY

5.1.   PŘIPOMÍNKY BULHARSKA K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (75) | Bulharské orgány tvrdí, že napadené směny státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy nepředstavují. |
| --- | --- |

(75)

Bulharské orgány tvrdí, že napadené směny státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy nepředstavují.

| (76) | Pokud jde o údajnou vzájemnou souvislost mezi směnami a změnou určeného účelu užívání směněných lesních pozemků, uvedly bulharské orgány, že čl. 15 písm. b) zákona o lesích povoluje možnost zažádat o změnu určeného účelu užívání lesního pozemku bez ohledu na způsob, jakým byla půda získána, ať již prostřednictvím směny, koupí nebo jinými prostředky. Takováto teoretická možnost by ale neměla být chápána jako nějaká pevně daná dohoda mezi orgány a soukromým subjektem, který se směny účastní, o budoucím postupu v tom smyslu, že dojde k následné změně určeného účelu užívání pozemku. |
| --- | --- |

(76)

Pokud jde o údajnou vzájemnou souvislost mezi směnami a změnou určeného účelu užívání směněných lesních pozemků, uvedly bulharské orgány, že čl. 15 písm. b) zákona o lesích povoluje možnost zažádat o změnu určeného účelu užívání lesního pozemku bez ohledu na způsob, jakým byla půda získána, ať již prostřednictvím směny, koupí nebo jinými prostředky. Takováto teoretická možnost by ale neměla být chápána jako nějaká pevně daná dohoda mezi orgány a soukromým subjektem, který se směny účastní, o budoucím postupu v tom smyslu, že dojde k následné změně určeného účelu užívání pozemku.

| (77) | Bulharské orgány předložily důkazy o tom, že bylo v souvislosti se 132 směnami, k nimž v období let 2007 až 2009 došlo, podáno 24 žádostí o změnu určeného účelu užívání směněných lesních pozemků, přičemž pouze v 15 případech (tj. v 11,4 % všech směn) bylo vydáno kladné správní rozhodnutí, jímž byla požadovaná změna povolena. |
| --- | --- |

(77)

Bulharské orgány předložily důkazy o tom, že bylo v souvislosti se 132 směnami, k nimž v období let 2007 až 2009 došlo, podáno 24 žádostí o změnu určeného účelu užívání směněných lesních pozemků, přičemž pouze v 15 případech (tj. v 11,4 % všech směn) bylo vydáno kladné správní rozhodnutí, jímž byla požadovaná změna povolena.

| (78) | Bulharské orgány také poukazují na odlišné cíle, jež jsou směnami a změnou určeného účelu užívání pozemku sledovány. Zatímco účelem směn je dosáhnout konsolidace a ochrany bulharských lesů s cílem zajistit jejich udržitelný rozvoj a obnovu ve prospěch společnosti jako celku, smyslem změny určeného účelu užívání pozemku je dosáhnout cílů stanovených v zákoně o územním plánování, který určuje pravidla pro začlenění pozemků do hranic aglomerací, ve kterých je povolena výstavba v souladu s veřejnými potřebami a zájmy týkajícími se udržitelného rozvoje a vytvoření vhodných životních, pracovních a rekreačních podmínek pro občany. Kromě toho je třeba konstatovat, že zatímco směny závisí na rozhodnutích ministra zemědělství a potravinářství, změny určeného účelu užívání pozemku závisí na schválení plánu územního rozvoje, což je věcí jednotlivých příslušných orgánů, tj. ministra pro místní rozvoj a veřejné práce, regionálního hejtmana nebo obecních rad. V neposlední řadě mají bulharské orgány za to, že vzhledem k tomu, že právo zažádat o změnu určeného účelu užívání pozemku ze zákona o lesích přímo nevyplývá, nýbrž vyžaduje splnění podmínek stanovených jinými zákony, nelze hypotetickou možnost změnit určený účel užívání pozemku chápat v tom smyslu, že by tato změna vzájemně souvisela se směnami. |
| --- | --- |

(78)

Bulharské orgány také poukazují na odlišné cíle, jež jsou směnami a změnou určeného účelu užívání pozemku sledovány. Zatímco účelem směn je dosáhnout konsolidace a ochrany bulharských lesů s cílem zajistit jejich udržitelný rozvoj a obnovu ve prospěch společnosti jako celku, smyslem změny určeného účelu užívání pozemku je dosáhnout cílů stanovených v zákoně o územním plánování, který určuje pravidla pro začlenění pozemků do hranic aglomerací, ve kterých je povolena výstavba v souladu s veřejnými potřebami a zájmy týkajícími se udržitelného rozvoje a vytvoření vhodných životních, pracovních a rekreačních podmínek pro občany. Kromě toho je třeba konstatovat, že zatímco směny závisí na rozhodnutích ministra zemědělství a potravinářství, změny určeného účelu užívání pozemku závisí na schválení plánu územního rozvoje, což je věcí jednotlivých příslušných orgánů, tj. ministra pro místní rozvoj a veřejné práce, regionálního hejtmana nebo obecních rad. V neposlední řadě mají bulharské orgány za to, že vzhledem k tomu, že právo zažádat o změnu určeného účelu užívání pozemku ze zákona o lesích přímo nevyplývá, nýbrž vyžaduje splnění podmínek stanovených jinými zákony, nelze hypotetickou možnost změnit určený účel užívání pozemku chápat v tom smyslu, že by tato změna vzájemně souvisela se směnami.

| (79) | Pokud jde o otázku, zda by možná změna určeného účelu užívání směněných pozemků měla být při stanovení ceny těchto pozemků brána v potaz, zopakovaly bulharské orgány svůj postoj, že neexistuje přímá souvislost mezi cenou, k níž se ve věci směny dospělo, a následnou změnou účelu užívání směněných pozemků. Bulharské orgány podrobně popsaly postup, jenž měl být při stanovení cen u směn uplatňován (bývalý čl. 20 odst. 5 a bývalý článek 21 nařízení o základních cenách) a poplatky účtované za změnu určeného účelu užívání pozemku. Tyto orgány také konstatují, že soukromí vlastníci mohou o změnu určeného účelu užívání lesního pozemku zažádat bez ohledu na to, jak tento pozemek získali; každý investor tak požíval týchž výhod, a to bez ohledu na to, zda les získal od státu, nebo v rámci transakce za obvyklých podmínek uzavřené se soukromým subjektem; poplatky, jež jsou účtovány za provedení změny určeného účelu užívání pozemku, by se tedy ve vztahu k osobám, které směny využily, měly považovat za neselektivní. |
| --- | --- |

(79)

Pokud jde o otázku, zda by možná změna určeného účelu užívání směněných pozemků měla být při stanovení ceny těchto pozemků brána v potaz, zopakovaly bulharské orgány svůj postoj, že neexistuje přímá souvislost mezi cenou, k níž se ve věci směny dospělo, a následnou změnou účelu užívání směněných pozemků. Bulharské orgány podrobně popsaly postup, jenž měl být při stanovení cen u směn uplatňován (bývalý čl. 20 odst. 5 a bývalý článek 21 nařízení o základních cenách) a poplatky účtované za změnu určeného účelu užívání pozemku. Tyto orgány také konstatují, že soukromí vlastníci mohou o změnu určeného účelu užívání lesního pozemku zažádat bez ohledu na to, jak tento pozemek získali; každý investor tak požíval týchž výhod, a to bez ohledu na to, zda les získal od státu, nebo v rámci transakce za obvyklých podmínek uzavřené se soukromým subjektem; poplatky, jež jsou účtovány za provedení změny určeného účelu užívání pozemku, by se tedy ve vztahu k osobám, které směny využily, měly považovat za neselektivní.

| (80) | Pokud jde o pochybnosti Komise ohledně toho, zda metodika výpočtu administrativních cen náležitě odráží ceny tržní, konstatují bulharské orgány zaprvé, že administrativní ceny jsou stanoveny podle nařízení o základních cenách a že při koncipování tohoto nařízení jako vzor sloužily postupy pro stanovení cen lesních pozemků v jiných členských státech, zejména v Německu. Ocenění lesů v soukromém i veřejném vlastnictví provedli nezávislí znalci na základě jednotného souboru kritérií. |
| --- | --- |

(80)

Pokud jde o pochybnosti Komise ohledně toho, zda metodika výpočtu administrativních cen náležitě odráží ceny tržní, konstatují bulharské orgány zaprvé, že administrativní ceny jsou stanoveny podle nařízení o základních cenách a že při koncipování tohoto nařízení jako vzor sloužily postupy pro stanovení cen lesních pozemků v jiných členských státech, zejména v Německu. Ocenění lesů v soukromém i veřejném vlastnictví provedli nezávislí znalci na základě jednotného souboru kritérií.

| (81) | Zadruhé předložily bulharské orgány údaje o všech transakcích (67), jejichž předmětem byl prodej a nákup lesů v soukromém vlastnictví v období let 2007–2009 (68). Informace předložené k průměrným cenám nemovitostí v soukromém vlastnictví (tj. „tržním cenám“) obsahují přehled věrohodných tržních dokladů v souladu s požadavkem stanoveným v bodu 34 doplňkových ustanovení nařízení o základních cenách. V případech, kdy informace o transakcích uzavřených pro totožné oblasti k dispozici nejsou, byly předloženy podrobné údaje o transakcích, které se uskutečnily v blízkých oblastech s lesy, které jsou podobné z hlediska umístění a rostlinných druhů. Podle bulharských orgánů lze na základě těchto údajů prokázat, že ve většině případů byla administrativní cena použitá pro napadené transakce obecně vyšší než tržní ceny při transakcích za obvyklých podmínek (69). V tomto ohledu bulharské orgány zpochybňují důkazy, které předložil stěžovatel. Na jedné straně by totiž ceny, které uvádějí stěžovatelé, představovaly ceny, za které byly pozemky nabídnuty k prodeji, a nikoli nutně ceny fakticky dosažené nebo ceny parcel, u kterých již došlo ke změně určeného účelu použití a za něž bylo uhrazeno kolkovné. Na straně druhé tržní cena, již stěžovatel uvedl, není vždy spolehlivá, neboť v mnoha případech představuje výsledek jediné soukromé transakce. |
| --- | --- |

(81)

Zadruhé předložily bulharské orgány údaje o všech transakcích (67), jejichž předmětem byl prodej a nákup lesů v soukromém vlastnictví v období let 2007–2009 (68). Informace předložené k průměrným cenám nemovitostí v soukromém vlastnictví (tj. „tržním cenám“) obsahují přehled věrohodných tržních dokladů v souladu s požadavkem stanoveným v bodu 34 doplňkových ustanovení nařízení o základních cenách. V případech, kdy informace o transakcích uzavřených pro totožné oblasti k dispozici nejsou, byly předloženy podrobné údaje o transakcích, které se uskutečnily v blízkých oblastech s lesy, které jsou podobné z hlediska umístění a rostlinných druhů. Podle bulharských orgánů lze na základě těchto údajů prokázat, že ve většině případů byla administrativní cena použitá pro napadené transakce obecně vyšší než tržní ceny při transakcích za obvyklých podmínek (69). V tomto ohledu bulharské orgány zpochybňují důkazy, které předložil stěžovatel. Na jedné straně by totiž ceny, které uvádějí stěžovatelé, představovaly ceny, za které byly pozemky nabídnuty k prodeji, a nikoli nutně ceny fakticky dosažené nebo ceny parcel, u kterých již došlo ke změně určeného účelu použití a za něž bylo uhrazeno kolkovné. Na straně druhé tržní cena, již stěžovatel uvedl, není vždy spolehlivá, neboť v mnoha případech představuje výsledek jediné soukromé transakce.

| (82) | Zatřetí bulharské orgány zopakovaly, že stát neposkytuje žádnou náhradu za rozdíl mezi vyšší celkovou administrativní hodnotou soukromých lesních pozemků, které získal, a tržní hodnotou směněných pozemků a že se směny prováděly pouze v případech, kdy hodnota získané parcely lesního pozemku v soukromém vlastnictví byla vyšší než hodnota parcely ve vlastnictví státu, za kterou byla směněna, nebo rovna této hodnotě. Soukromý subjekt měl nadto povinnost uhradit režii ve výši 2 % hodnoty dotčeného majetku. |
| --- | --- |

(82)

Zatřetí bulharské orgány zopakovaly, že stát neposkytuje žádnou náhradu za rozdíl mezi vyšší celkovou administrativní hodnotou soukromých lesních pozemků, které získal, a tržní hodnotou směněných pozemků a že se směny prováděly pouze v případech, kdy hodnota získané parcely lesního pozemku v soukromém vlastnictví byla vyšší než hodnota parcely ve vlastnictví státu, za kterou byla směněna, nebo rovna této hodnotě. Soukromý subjekt měl nadto povinnost uhradit režii ve výši 2 % hodnoty dotčeného majetku.

| (83) | V neposlední řadě bulharské orgány poukazují na to, že nařízení o základních cenách bylo od svého přijetí třikrát změněno, a to v letech 2004, 2005 a 2007. Změna nařízení v roce 2005 se s ohledem na pokročilou fázi navracení vyvlastněných lesů a lesních pozemků jeví jako obzvláště pozoruhodná; vyplývalo z ní totiž, že lesy v soukromém vlastnictví již na trhu byly k dispozici a byla po nich poptávka. Účelem této změny v zásadě bylo změnit metodiku oceňování pozemků. Koeficienty týkající se oblastí chráněných vůči urbanizaci byly nadto také zvýšeny a bylo zavedeno několik nových kategorií k vymezení navýšení (přírůstků) cen pozemků v závislosti na kategorii sídla. |
| --- | --- |

(83)

V neposlední řadě bulharské orgány poukazují na to, že nařízení o základních cenách bylo od svého přijetí třikrát změněno, a to v letech 2004, 2005 a 2007. Změna nařízení v roce 2005 se s ohledem na pokročilou fázi navracení vyvlastněných lesů a lesních pozemků jeví jako obzvláště pozoruhodná; vyplývalo z ní totiž, že lesy v soukromém vlastnictví již na trhu byly k dispozici a byla po nich poptávka. Účelem této změny v zásadě bylo změnit metodiku oceňování pozemků. Koeficienty týkající se oblastí chráněných vůči urbanizaci byly nadto také zvýšeny a bylo zavedeno několik nových kategorií k vymezení navýšení (přírůstků) cen pozemků v závislosti na kategorii sídla.

| (84) | Po přistoupení Bulharska k Evropské unii dne 1. ledna 2007 byly navíc koeficienty v nařízení plně aktualizovány, a to včetně koeficientů týkajících se oblastí chráněných před urbanizací a tzv. „tržně regulačních“ koeficientů, které závisejí na kategorii pozemků. Kromě toho došlo i ke změně čl. 20 odst. 5 nařízení o základních cenách, v jejímž rámci se zvýšila cena směněných pozemků ve vlastnictví státu o 50 % hodnoty „tržně regulačního“ koeficientu. Nadto bylo zavedeno navýšení (přírůstek) hodnoty pozemku podle jednotlivých kategorií sídel. |
| --- | --- |

(84)

Po přistoupení Bulharska k Evropské unii dne 1. ledna 2007 byly navíc koeficienty v nařízení plně aktualizovány, a to včetně koeficientů týkajících se oblastí chráněných před urbanizací a tzv. „tržně regulačních“ koeficientů, které závisejí na kategorii pozemků. Kromě toho došlo i ke změně čl. 20 odst. 5 nařízení o základních cenách, v jejímž rámci se zvýšila cena směněných pozemků ve vlastnictví státu o 50 % hodnoty „tržně regulačního“ koeficientu. Nadto bylo zavedeno navýšení (přírůstek) hodnoty pozemku podle jednotlivých kategorií sídel.

| (85) | Podle bulharských orgánů tyto změny nařízení o základních cenách prokazují, že i při absenci vyspělého tuzemského trhu s lesními pozemky se bulharské orgány s ohledem na nadcházející přistoupení Bulharska k Evropské unii snažily o aktualizaci mechanismu oceňování stanoveného v tomto nařízení, tak aby se zajistilo, že bude vycházet z věrohodných tržních údajů. Ke dni přistoupení Bulharska k Evropské unii tedy administrativní ceny vypočtené na základě nařízení o základních cenách nebyly nižší než tržní ceny těchto parcel. |
| --- | --- |

(85)

Podle bulharských orgánů tyto změny nařízení o základních cenách prokazují, že i při absenci vyspělého tuzemského trhu s lesními pozemky se bulharské orgány s ohledem na nadcházející přistoupení Bulharska k Evropské unii snažily o aktualizaci mechanismu oceňování stanoveného v tomto nařízení, tak aby se zajistilo, že bude vycházet z věrohodných tržních údajů. Ke dni přistoupení Bulharska k Evropské unii tedy administrativní ceny vypočtené na základě nařízení o základních cenách nebyly nižší než tržní ceny těchto parcel.

| (86) | Pokud jde o pochybnosti Komise ohledně toho, že směny mohly narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy, zdůrazňují bulharské orgány zaprvé, že ze soukromých subjektů, které se na napadených směnách podílely, jich podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy představuje 81. Zbývajících 51 soukromých subjektů tvoří fyzické osoby, které nepůsobí v oblasti obchodování se zbožím ani se službami. Bulharsko v této souvislosti zdůrazňuje, že ani Státní lesní úřad ani jeho nástupce Výkonný lesní úřad neobdržely od fyzických osob, které v posuzovaném období směny uskutečnily, žádné žádosti o kácení nebo vývoz dřeva |
| --- | --- |

(86)

Pokud jde o pochybnosti Komise ohledně toho, že směny mohly narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy, zdůrazňují bulharské orgány zaprvé, že ze soukromých subjektů, které se na napadených směnách podílely, jich podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy představuje 81. Zbývajících 51 soukromých subjektů tvoří fyzické osoby, které nepůsobí v oblasti obchodování se zbožím ani se službami. Bulharsko v této souvislosti zdůrazňuje, že ani Státní lesní úřad ani jeho nástupce Výkonný lesní úřad neobdržely od fyzických osob, které v posuzovaném období směny uskutečnily, žádné žádosti o kácení nebo vývoz dřeva

| (87) | Zadruhé bulharské orgány tvrdí, že směny nemohou ovlivnit obchod v rámci Unie, neboť firmy, které podporu získaly, nevyvíjejí činnost, která by zahrnovala dovoz nebo vývoz výrobků či služeb. Bulharské orgány doplnily již poskytnuté informace o objemu vytěženého dřeva a dřeva vyvezeného do Evropské unie za posuzované období a předložily dokument, který prokazuje, že žádný ze soukromých subjektů, jež získaly lesní pozemek ve vlastnictví státu v rámci napadených směn, nevytěžil, neprodal na vnitrostátním trhu ani nevyvezl dřevo z Bulharské republiky. |
| --- | --- |

(87)

Zadruhé bulharské orgány tvrdí, že směny nemohou ovlivnit obchod v rámci Unie, neboť firmy, které podporu získaly, nevyvíjejí činnost, která by zahrnovala dovoz nebo vývoz výrobků či služeb. Bulharské orgány doplnily již poskytnuté informace o objemu vytěženého dřeva a dřeva vyvezeného do Evropské unie za posuzované období a předložily dokument, který prokazuje, že žádný ze soukromých subjektů, jež získaly lesní pozemek ve vlastnictví státu v rámci napadených směn, nevytěžil, neprodal na vnitrostátním trhu ani nevyvezl dřevo z Bulharské republiky.

| (88) | Zatřetí bulharské orgány tvrdí, že odvětví cestovního ruchu (např. poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu, cestovní kanceláře, vlastníci hotelu a poskytovatelé doplňkových služeb cestovního ruchu) se řídí pravidly, jež stanoví bulharský zákon o cestovním ruchu. Tento zákon vyžaduje správní registraci poskytovatelů služeb ve veřejném rejstříku vedeném ministerstvem hospodářství, energetiky a cestovního ruchu. Povinnost registrace ve zvláštním rejstříku se podle článku 58 tohoto zákona vztahuje také na osoby činné v oblasti řízení hotelů. Z tohoto důvodu lze za podniky působící v odvětví cestovního ruchu považovat pouze společnosti zapsané v příslušných veřejných rejstřících vedených ministerstvem hospodářství, energetiky a cestovního ruchu. Kontrola příslušných rejstříků ukázala, že pouze jedna ze společností, které získaly lesní pozemek ve vlastnictví státu v rámci napadených směn, a sice Kapsi Tours OOD, je zapsána jako poskytovatel souborných služeb cestovního ruchu ve smyslu zákona o cestovním ruchu. |
| --- | --- |

(88)

Zatřetí bulharské orgány tvrdí, že odvětví cestovního ruchu (např. poskytovatelé souborných služeb cestovního ruchu, cestovní kanceláře, vlastníci hotelu a poskytovatelé doplňkových služeb cestovního ruchu) se řídí pravidly, jež stanoví bulharský zákon o cestovním ruchu. Tento zákon vyžaduje správní registraci poskytovatelů služeb ve veřejném rejstříku vedeném ministerstvem hospodářství, energetiky a cestovního ruchu. Povinnost registrace ve zvláštním rejstříku se podle článku 58 tohoto zákona vztahuje také na osoby činné v oblasti řízení hotelů. Z tohoto důvodu lze za podniky působící v odvětví cestovního ruchu považovat pouze společnosti zapsané v příslušných veřejných rejstřících vedených ministerstvem hospodářství, energetiky a cestovního ruchu. Kontrola příslušných rejstříků ukázala, že pouze jedna ze společností, které získaly lesní pozemek ve vlastnictví státu v rámci napadených směn, a sice Kapsi Tours OOD, je zapsána jako poskytovatel souborných služeb cestovního ruchu ve smyslu zákona o cestovním ruchu.

| (89) | Začtvrté bulharské orgány vysvětlily, že v Bulharsku společnosti zabývající se výstavbou nemovitostí z hlediska své činnosti rovněž podléhají také povinnosti registrace v ústředním oborovém rejstříku stavebních podniků vedeném Bulharskou stavební komorou, a to v souladu se zvláštním zákonem, totiž zákonem o stavební komoře (70). Bulharské orgány poukazují na to, že pouze tři z podniků, které se státem provedly směnu, jsou zapsány jako stavební podniky a mohly nějakým způsobem vyvíjet stavební činnost podle dotčeného zákona. |
| --- | --- |

(89)

Začtvrté bulharské orgány vysvětlily, že v Bulharsku společnosti zabývající se výstavbou nemovitostí z hlediska své činnosti rovněž podléhají také povinnosti registrace v ústředním oborovém rejstříku stavebních podniků vedeném Bulharskou stavební komorou, a to v souladu se zvláštním zákonem, totiž zákonem o stavební komoře (70). Bulharské orgány poukazují na to, že pouze tři z podniků, které se státem provedly směnu, jsou zapsány jako stavební podniky a mohly nějakým způsobem vyvíjet stavební činnost podle dotčeného zákona.

| (90) | Bulharské orgány tudíž konstatovaly, že většina podniků, které případně mohly mít z napadených směn prospěch, v odvětví stavebnictví a cestovního ruchu nepůsobí. Podle jejich názoru tedy nelze mít za to, že těmito transakcemi byla narušena hospodářská soutěž na příslušných trzích mimo rámec odvětví lesnictví. |
| --- | --- |

(90)

Bulharské orgány tudíž konstatovaly, že většina podniků, které případně mohly mít z napadených směn prospěch, v odvětví stavebnictví a cestovního ruchu nepůsobí. Podle jejich názoru tedy nelze mít za to, že těmito transakcemi byla narušena hospodářská soutěž na příslušných trzích mimo rámec odvětví lesnictví.

5.2.   PŘIPOMÍNKY BULHARSKA K PŘIPOMÍNKÁM STĚŽOVATELE

| (91) | Bulharské orgány souhlasí se stěžovatelem v tom, že směny lesních pozemků mezi státem a obcemi neobsahují prvek státní podpory. Namítají ovšem, že tvrzení stěžovatele, že většina příjemců aktivně působí v odvětví stavebnictví nebo cestovního ruchu neodpovídá skutečnosti, a to z týchž důvodů, jež byly vysvětleny v předchozím oddílu. |
| --- | --- |

(91)

Bulharské orgány souhlasí se stěžovatelem v tom, že směny lesních pozemků mezi státem a obcemi neobsahují prvek státní podpory. Namítají ovšem, že tvrzení stěžovatele, že většina příjemců aktivně působí v odvětví stavebnictví nebo cestovního ruchu neodpovídá skutečnosti, a to z týchž důvodů, jež byly vysvětleny v předchozím oddílu.

| (92) | Bulharské orgány také nesouhlasí se způsobem, jakým stěžovatel určil tržní ceny lesních pozemků na základě porovnání cen lesních pozemků v jednotlivých letech (např. z doby několika let předtím, než došlo ke směně lesů), a rozporují tvrzení stěžovatele, že v určitých případech vlastníci směněných lesních pozemků tuto půdu poskytli jako zajištění k získání úvěrů, neboť takovýto postup by byl v rozporu s ustanoveními bulharského práva a zákona o státním majetku, jež stěžovatel citoval. Údaje, jež stěžovatel předložil, zřejmě obsahují závažné chyby a nejsou v souladu s dostupnými katastry nemovitostí a dokumentací týkající se směn. Údaje, jež předložil stěžovatel, jsou zřejmě také nesprávné, pokud jde o lesní pozemky ve vlastnictví státu, jež byly získány prostřednictvím směn a následně poskytnuty jako zajištění za úvěry. Bulharské orgány v každém případě pro vysvětlení uvádějí, že banky v Bulharsku k zajištění toho, aby byl dluh splacen, vedle nemovitostí vyžadují i jiná likvidní aktiva. Podle bulharských orgánů by tedy bylo nesprávné stanovit cenu na metr čtvereční jako podíl částky poskytnutého úvěru a plochy pozemků, jež slouží jako zajištění za hypotéku. Bulharské orgány také předložily stanovisko První investiční banky k mechanismům poskytování úvěrů a k metodám oceňování lesů a lesních majetků navrhovaných dlužníky jako zajištění. |
| --- | --- |

(92)

Bulharské orgány také nesouhlasí se způsobem, jakým stěžovatel určil tržní ceny lesních pozemků na základě porovnání cen lesních pozemků v jednotlivých letech (např. z doby několika let předtím, než došlo ke směně lesů), a rozporují tvrzení stěžovatele, že v určitých případech vlastníci směněných lesních pozemků tuto půdu poskytli jako zajištění k získání úvěrů, neboť takovýto postup by byl v rozporu s ustanoveními bulharského práva a zákona o státním majetku, jež stěžovatel citoval. Údaje, jež stěžovatel předložil, zřejmě obsahují závažné chyby a nejsou v souladu s dostupnými katastry nemovitostí a dokumentací týkající se směn. Údaje, jež předložil stěžovatel, jsou zřejmě také nesprávné, pokud jde o lesní pozemky ve vlastnictví státu, jež byly získány prostřednictvím směn a následně poskytnuty jako zajištění za úvěry. Bulharské orgány v každém případě pro vysvětlení uvádějí, že banky v Bulharsku k zajištění toho, aby byl dluh splacen, vedle nemovitostí vyžadují i jiná likvidní aktiva. Podle bulharských orgánů by tedy bylo nesprávné stanovit cenu na metr čtvereční jako podíl částky poskytnutého úvěru a plochy pozemků, jež slouží jako zajištění za hypotéku. Bulharské orgány také předložily stanovisko První investiční banky k mechanismům poskytování úvěrů a k metodám oceňování lesů a lesních majetků navrhovaných dlužníky jako zajištění.

| (93) | Bulharské orgány také nesouhlasí s tvrzením stěžovatele, že obecní orgány neměly v případě pozemků, jejichž určený účel používání byl změněn, jinou možnost než přijmout podrobné plány územního rozvoje. Podle bulharských orgánů vychází případná změna určeného účelu užívání této pozemků z právně vynucovaných podrobných plánů územního rozvoje, které byly veřejně projednány a kterými byly stávající obecné plány územního rozvoje v osídlených oblastech změněny. Tato správní řízení nespadají do rozhodovací pravomoci ministra zemědělství a potravinářství, který jednotlivá správní oznámení týkající se změny územního plánu subjektům, jež o tuto změnu zažádaly, vydává teprve poté, co vstoupí v platnost podrobný plán územního rozvoje. |
| --- | --- |

(93)

Bulharské orgány také nesouhlasí s tvrzením stěžovatele, že obecní orgány neměly v případě pozemků, jejichž určený účel používání byl změněn, jinou možnost než přijmout podrobné plány územního rozvoje. Podle bulharských orgánů vychází případná změna určeného účelu užívání této pozemků z právně vynucovaných podrobných plánů územního rozvoje, které byly veřejně projednány a kterými byly stávající obecné plány územního rozvoje v osídlených oblastech změněny. Tato správní řízení nespadají do rozhodovací pravomoci ministra zemědělství a potravinářství, který jednotlivá správní oznámení týkající se změny územního plánu subjektům, jež o tuto změnu zažádaly, vydává teprve poté, co vstoupí v platnost podrobný plán územního rozvoje.

| (94) | Bulharské orgány dále odmítají tvrzení, že mnoho subjektů zapojených do směn mělo v úmyslu provést změnu určeného účelu užívání získané lesní parcely. Podle bulharského zákona o lesích lze takovou změnu provést jen na základě podání žádosti v rámci postupu uvedeného v čl. 14 písm. c) zákona o lesích (jenž byl zrušen). Jakýkoliv jiný záměr vyjádřený prostřednictvím některého z hromadných sdělovacích prostředků nebo jiným způsobem odlišným od příslušného zákonného postupu by představoval irelevantní a svévolný akt. |
| --- | --- |

(94)

Bulharské orgány dále odmítají tvrzení, že mnoho subjektů zapojených do směn mělo v úmyslu provést změnu určeného účelu užívání získané lesní parcely. Podle bulharského zákona o lesích lze takovou změnu provést jen na základě podání žádosti v rámci postupu uvedeného v čl. 14 písm. c) zákona o lesích (jenž byl zrušen). Jakýkoliv jiný záměr vyjádřený prostřednictvím některého z hromadných sdělovacích prostředků nebo jiným způsobem odlišným od příslušného zákonného postupu by představoval irelevantní a svévolný akt.

| (95) | Bulharské orgány rovněž nesouhlasí se stanoviskem stěžovatele, že administrativní stanovení cen lesních pozemků nezohledňovalo dynamický vývoj ekonomiky. Bulharské orgány mají za to, že způsob stanovení cen podle nařízení o základních cenách je přiměřený. Rovněž není pravda, že předmětné nařízení nebylo aktualizováno, neboť v roce 2007 byly zavedeny nové koeficienty, a již uskutečněné směny tak hospodářské subjekty v hospodářské soutěži nijak nezvýhodňovaly. |
| --- | --- |

(95)

Bulharské orgány rovněž nesouhlasí se stanoviskem stěžovatele, že administrativní stanovení cen lesních pozemků nezohledňovalo dynamický vývoj ekonomiky. Bulharské orgány mají za to, že způsob stanovení cen podle nařízení o základních cenách je přiměřený. Rovněž není pravda, že předmětné nařízení nebylo aktualizováno, neboť v roce 2007 byly zavedeny nové koeficienty, a již uskutečněné směny tak hospodářské subjekty v hospodářské soutěži nijak nezvýhodňovaly.

| (96) | Bulharské orgány rozporují argument stěžovatele, že by odhadci byli zaujatí. Podle bulharských orgánů jsou tito odhadci soudními znalci, jejichž bezúhonnost nelze zpochybňovat. V případě, že by lesní pozemky ocenili způsobem příznivým pro soukromý subjekt a v rozporu s ustanoveními nařízení o základních cenách, bulharské orgány by takové ocenění pro účely směny nepřijaly. |
| --- | --- |

(96)

Bulharské orgány rozporují argument stěžovatele, že by odhadci byli zaujatí. Podle bulharských orgánů jsou tito odhadci soudními znalci, jejichž bezúhonnost nelze zpochybňovat. V případě, že by lesní pozemky ocenili způsobem příznivým pro soukromý subjekt a v rozporu s ustanoveními nařízení o základních cenách, bulharské orgány by takové ocenění pro účely směny nepřijaly.

| (97) | V reakci na tvrzení stěžovatele, že oficiální statistické údaje o hodnotě/cenách transakcí, jež poskytují příslušné orgány, nejsou správné, bulharské orgány uvádějí, že daňové úniky vzniklé v důsledku tajení skutečné ceny určité transakce jsou podle bulharského trestního zákoníku trestným činem. |
| --- | --- |

(97)

V reakci na tvrzení stěžovatele, že oficiální statistické údaje o hodnotě/cenách transakcí, jež poskytují příslušné orgány, nejsou správné, bulharské orgány uvádějí, že daňové úniky vzniklé v důsledku tajení skutečné ceny určité transakce jsou podle bulharského trestního zákoníku trestným činem.

| (98) | V neposlední řadě pak bulharské orgány rozporují tvrzení stěžovatele, že by obvinění bývalého vedoucího Výkonného lesního úřadu bylo důkazem přítomnosti státní podpory při směnách. Podle bulharských orgánů jsou řízení vedená proti úředníkům, kteří se na řízeních ve věci směn lesních pozemků ve vlastnictví státu podíleli, z hlediska posouzení přítomnosti podpory v rámci napadených transakcí irelevantní. |
| --- | --- |

(98)

V neposlední řadě pak bulharské orgány rozporují tvrzení stěžovatele, že by obvinění bývalého vedoucího Výkonného lesního úřadu bylo důkazem přítomnosti státní podpory při směnách. Podle bulharských orgánů jsou řízení vedená proti úředníkům, kteří se na řízeních ve věci směn lesních pozemků ve vlastnictví státu podíleli, z hlediska posouzení přítomnosti podpory v rámci napadených transakcí irelevantní.

5.3.   PŘIPOMÍNKY BULHARSKA K PŘIPOMÍNKÁM, KTERÉ PODALY DALŠÍ TŘETÍ STRANY

5.3.1.   Připomínky Bulharska podané ke dni 29. září 2011

| (99) | Na připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení podané společností All Seas odpověděly bulharské orgány dopisem ze dne 29. září 2011. |
| --- | --- |

(99)

Na připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení podané společností All Seas odpověděly bulharské orgány dopisem ze dne 29. září 2011.

| (100) | Společnost All Seas směnila celkem 157,4 ha lesních parcel v soukromém vlastnictví na území obcí Teteven a Gaborovo za lesní parcely ve vlastnictví státu o celkové výměře asi 57,9 ha v katastrálním území obce Balčik (71). V této souvislosti také společnost All Seas zaplatila bulharskému státu částku 138 781 BGN za režijní náklady. |
| --- | --- |

(100)

Společnost All Seas směnila celkem 157,4 ha lesních parcel v soukromém vlastnictví na území obcí Teteven a Gaborovo za lesní parcely ve vlastnictví státu o celkové výměře asi 57,9 ha v katastrálním území obce Balčik (71). V této souvislosti také společnost All Seas zaplatila bulharskému státu částku 138 781 BGN za režijní náklady.

| (101) | Administrativní cena lesních parcel ve vlastnictví státu byla stanovena na 11,99 BGN za m2. Podle informací, jež mají bulharské orgány k dispozici, činila průměrná tržní cena v posuzovaném období (jakožto cena dohodnutá mezi soukromými subjekty, které lesní parcely v téže nebo blízké oblasti na území téže obce koupily či prodaly za komerčních podmínek) 4,16 BGN za m2. Směna mezi společností All Seas a Bulharskou republikou tedy proběhla oproti příslušné platbě a neměla za následek hospodářské zvýhodnění ve smyslu článku 107 Smlouvy. |
| --- | --- |

(101)

Administrativní cena lesních parcel ve vlastnictví státu byla stanovena na 11,99 BGN za m2. Podle informací, jež mají bulharské orgány k dispozici, činila průměrná tržní cena v posuzovaném období (jakožto cena dohodnutá mezi soukromými subjekty, které lesní parcely v téže nebo blízké oblasti na území téže obce koupily či prodaly za komerčních podmínek) 4,16 BGN za m2. Směna mezi společností All Seas a Bulharskou republikou tedy proběhla oproti příslušné platbě a neměla za následek hospodářské zvýhodnění ve smyslu článku 107 Smlouvy.

| (102) | Bulharské orgány dále poznamenávají, že společnost All Seas požádala o změnu určeného účelu užívání lesní parcely v souladu s článkem 14 zákona o lesích a že Rada ministrů Bulharské republiky tuto žádost v souladu s čl. 14d odst. 2 tohoto zákona schválila (72). Podle informací, které mají bulharské orgány k dispozici, toto rozhodnutí nevstoupilo v platnost. Bulharské orgány souhlasí se společností All Seas v tom, že stát nemá přímý vliv na změny určeného účelu užívání předmětných pozemků (pro něž neexistuje žádná mapa využití pozemků), a že tudíž změna vlastníka v důsledku směny nemůže být projevem společného záměru stran této směny provést u předmětných pozemků změnu určeného účelu užívání. Podle bulharských orgánů musí být při posuzování směny určujícím faktorem to, zda si odpovídá hodnota aktiv, jež jsou předmětem směny, uvedená v rozvaze. Právě to bylo pro bulharskou vládu při provádění uvedených transakcí východiskem. Dalším argumentem ve prospěch tvrzení, že při změně určeného účelu užívání pozemku po provedení směny nedochází ke státní pomoci, je, že administrativní poplatky jsou pro všechny žadatele stejné. |
| --- | --- |

(102)

Bulharské orgány dále poznamenávají, že společnost All Seas požádala o změnu určeného účelu užívání lesní parcely v souladu s článkem 14 zákona o lesích a že Rada ministrů Bulharské republiky tuto žádost v souladu s čl. 14d odst. 2 tohoto zákona schválila (72). Podle informací, které mají bulharské orgány k dispozici, toto rozhodnutí nevstoupilo v platnost. Bulharské orgány souhlasí se společností All Seas v tom, že stát nemá přímý vliv na změny určeného účelu užívání předmětných pozemků (pro něž neexistuje žádná mapa využití pozemků), a že tudíž změna vlastníka v důsledku směny nemůže být projevem společného záměru stran této směny provést u předmětných pozemků změnu určeného účelu užívání. Podle bulharských orgánů musí být při posuzování směny určujícím faktorem to, zda si odpovídá hodnota aktiv, jež jsou předmětem směny, uvedená v rozvaze. Právě to bylo pro bulharskou vládu při provádění uvedených transakcí východiskem. Dalším argumentem ve prospěch tvrzení, že při změně určeného účelu užívání pozemku po provedení směny nedochází ke státní pomoci, je, že administrativní poplatky jsou pro všechny žadatele stejné.

| (103) | Bulharské orgány dále poznamenávají, že společnost All Seas dřevo z lesních parcel, jež jí připadly v důsledku směny, netěží ani se neúčastní obchodu se dřevem z těchto lesních parcel v rámci Unie. Společnost All Seas neposkytuje služby v oblasti cestovního ruchu ve smyslu zákona o cestovním ruchu a není ani stavební společností ve smyslu zákona o stavební komoře. |
| --- | --- |

(103)

Bulharské orgány dále poznamenávají, že společnost All Seas dřevo z lesních parcel, jež jí připadly v důsledku směny, netěží ani se neúčastní obchodu se dřevem z těchto lesních parcel v rámci Unie. Společnost All Seas neposkytuje služby v oblasti cestovního ruchu ve smyslu zákona o cestovním ruchu a není ani stavební společností ve smyslu zákona o stavební komoře.

5.3.2.   Připomínky Bulharska podané ke dni 4. listopadu 2011

| (104) | Dopisem ze dne 4. listopadu 2011 odpověděly bulharské orgány na připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení podané těmito třetími stranami: společnostmi Elkabel AD, LM Impex EOOD, Foros Development EAD a panem Simeonem Stoevem Mirovem. |
| --- | --- |

(104)

Dopisem ze dne 4. listopadu 2011 odpověděly bulharské orgány na připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení podané těmito třetími stranami: společnostmi Elkabel AD, LM Impex EOOD, Foros Development EAD a panem Simeonem Stoevem Mirovem.

| (105) | Pokud jde o směny provedené se společnostmi Elkabel, LM Impex a Foros Development, uvedly bulharské orgány, že nebyla poskytnuta náhrada za rozdíl v ceně směněných pozemků a že v dotčených případech přijaly od soukromých subjektů doplatky za režijní náklady. Kromě toho uvedené soukromé subjekty zaplatily veškeré místní daně/poplatky. Žádná z uvedených tří společností navíc o změnu určeného účelu užívání nabytých lesních pozemků nepožádala. |
| --- | --- |

(105)

Pokud jde o směny provedené se společnostmi Elkabel, LM Impex a Foros Development, uvedly bulharské orgány, že nebyla poskytnuta náhrada za rozdíl v ceně směněných pozemků a že v dotčených případech přijaly od soukromých subjektů doplatky za režijní náklady. Kromě toho uvedené soukromé subjekty zaplatily veškeré místní daně/poplatky. Žádná z uvedených tří společností navíc o změnu určeného účelu užívání nabytých lesních pozemků nepožádala.

| (106) | Bulharské orgány dále konstatují, že v některých obcích, na jejichž území se směněné parcely nacházejí, žádné čistě soukromé transakce neproběhly, a nebylo tedy možné stanovit tržní cenu směňovaných parcel nebo to, zda došlo k nějakému hospodářskému zvýhodnění. |
| --- | --- |

(106)

Bulharské orgány dále konstatují, že v některých obcích, na jejichž území se směněné parcely nacházejí, žádné čistě soukromé transakce neproběhly, a nebylo tedy možné stanovit tržní cenu směňovaných parcel nebo to, zda došlo k nějakému hospodářskému zvýhodnění.

| (107) | Bulharské orgány dále uvádějí, že ani společnost Elkabel ani společnost LM Impex nejsou vývozci dřeva a nejsou ve smyslu bulharského práva ani zapsány jako stavební společnosti nebo společnosti podnikající v oblasti cestovního ruchu. |
| --- | --- |

(107)

Bulharské orgány dále uvádějí, že ani společnost Elkabel ani společnost LM Impex nejsou vývozci dřeva a nejsou ve smyslu bulharského práva ani zapsány jako stavební společnosti nebo společnosti podnikající v oblasti cestovního ruchu.

| (108) | Pokud jde o případ fyzické osoby pana Simeona Stoeva Mirova, který směnil 0,56 ha soukromého lesního pozemku v oblasti Rakitovo, jehož hodnota byla stanovena na 3 436 BGN, za 0,5 ha lesního pozemku ve veřejném vlastnictví v oblasti Burgasu (obec Krajmorie), jehož hodnota byla stanovena na 1 308 BGN, mají bulharské orgány za to, že by se na tuto směnu mělo vztahovat nařízení de minimis. |
| --- | --- |

(108)

Pokud jde o případ fyzické osoby pana Simeona Stoeva Mirova, který směnil 0,56 ha soukromého lesního pozemku v oblasti Rakitovo, jehož hodnota byla stanovena na 3 436 BGN, za 0,5 ha lesního pozemku ve veřejném vlastnictví v oblasti Burgasu (obec Krajmorie), jehož hodnota byla stanovena na 1 308 BGN, mají bulharské orgány za to, že by se na tuto směnu mělo vztahovat nařízení de minimis.

| (109) | Z těchto důvodů bulharské orgány tvrdí, že z jejich hlediska nepředstavují směny s výše uvedenými soukromými subjekty státní podporu. |
| --- | --- |

(109)

Z těchto důvodů bulharské orgány tvrdí, že z jejich hlediska nepředstavují směny s výše uvedenými soukromými subjekty státní podporu.

5.3.3.   Připomínky Bulharska podané ke dni 16. prosince 2011

| (110) | Dopisem ze dne 16. prosince 2011 odpověděly bulharské orgány na připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení podané těmito třetími stranami: společnostmi V-G-N Confort OOD, Izgrev 5 EOOD, Ecobalkani-Bulgaria EOOD, Vichren EOOD, Liteks Komers AD a Živkou Blagoevovou. |
| --- | --- |

(110)

Dopisem ze dne 16. prosince 2011 odpověděly bulharské orgány na připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení podané těmito třetími stranami: společnostmi V-G-N Confort OOD, Izgrev 5 EOOD, Ecobalkani-Bulgaria EOOD, Vichren EOOD, Liteks Komers AD a Živkou Blagoevovou.

| (111) | Pokud jde o směny provedené se společnostmi V-G-N Confort, Izgrev 5, Ecobalkani, Vichren a Liteks Komers, uvedly bulharské orgány, že nebyla poskytnuta náhrada za rozdíl v ceně směněných pozemků a že v dotčených případech přijaly od soukromých subjektů doplatky za režijní náklady. Kromě toho uvedené soukromé subjekty zaplatily veškeré místní daně/poplatky. Společnosti V-G-N Confort, Ecobalkani a Liteks Komers navíc nepožádaly o změnu určeného účelu užívání lesních pozemků ve vlastnictví státu, jichž nabyly. |
| --- | --- |

(111)

Pokud jde o směny provedené se společnostmi V-G-N Confort, Izgrev 5, Ecobalkani, Vichren a Liteks Komers, uvedly bulharské orgány, že nebyla poskytnuta náhrada za rozdíl v ceně směněných pozemků a že v dotčených případech přijaly od soukromých subjektů doplatky za režijní náklady. Kromě toho uvedené soukromé subjekty zaplatily veškeré místní daně/poplatky. Společnosti V-G-N Confort, Ecobalkani a Liteks Komers navíc nepožádaly o změnu určeného účelu užívání lesních pozemků ve vlastnictví státu, jichž nabyly.

| (112) | Bulharské orgány dále uvádějí, že v některých obcích, na jejichž území se směněné parcely nacházejí, nebyly provedeny žádné čistě soukromé transakce, a nelze proto stanovit tržní cenu dotčených parcel ani prokazatelně zjistit, zda došlo k nějakému hospodářskému zvýhodnění výše uvedených soukromých subjektů. V případě společnosti Izgrev 5 byla administrativní cena lesních pozemků ve veřejném vlastnictví, jež byly předmětem směny, mírně vyšší než tržní cena dosažená v podobných soukromých transakcích, a podle bulharských orgánů tedy k žádnému zvýhodnění nedošlo. Týž argument lze uplatnit i v případě transakce provedené se společností Liteks Komers, kde by podle bulharských orgánů administrativní ceny lesních pozemků ve veřejném vlastnictví čtyřikrát převyšovaly ceny tržní. |
| --- | --- |

(112)

Bulharské orgány dále uvádějí, že v některých obcích, na jejichž území se směněné parcely nacházejí, nebyly provedeny žádné čistě soukromé transakce, a nelze proto stanovit tržní cenu dotčených parcel ani prokazatelně zjistit, zda došlo k nějakému hospodářskému zvýhodnění výše uvedených soukromých subjektů. V případě společnosti Izgrev 5 byla administrativní cena lesních pozemků ve veřejném vlastnictví, jež byly předmětem směny, mírně vyšší než tržní cena dosažená v podobných soukromých transakcích, a podle bulharských orgánů tedy k žádnému zvýhodnění nedošlo. Týž argument lze uplatnit i v případě transakce provedené se společností Liteks Komers, kde by podle bulharských orgánů administrativní ceny lesních pozemků ve veřejném vlastnictví čtyřikrát převyšovaly ceny tržní.

| (113) | Bulharské orgány v neposlední řadě poznamenávají, že žádný z výše uvedených soukromých subjektů není vývozcem dřeva a není ve smyslu bulharského práva ani zapsán jako stavební společnost nebo společnost podnikající v oblasti cestovního ruchu, a proto směny, k nimž s těmito subjekty došlo, nemají vliv na obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(113)

Bulharské orgány v neposlední řadě poznamenávají, že žádný z výše uvedených soukromých subjektů není vývozcem dřeva a není ve smyslu bulharského práva ani zapsán jako stavební společnost nebo společnost podnikající v oblasti cestovního ruchu, a proto směny, k nimž s těmito subjekty došlo, nemají vliv na obchod mezi členskými státy.

| (114) | Předmětem transakce s fyzickou osobou, paní Živkou Blagoevou, byla směna 1,9036 ha soukromého lesního pozemku na území obce Tetven, jehož hodnota byla stanovena na 16 091 BGN, za 0,3001 ha lesního pozemku ve veřejném vlastnictví v oblasti Predela (obec Razlog), jehož hodnota byla stanovena na 24 216 BGN. Bulharskému státu nebyla poskytnuta náhrada za rozdíl v ceně směněných pozemků, všechny režijní náklady a místní daně/poplatky zaplatila paní Živka Blagoevová a nová majitelka nepožádala o změnu určeného účelu užívání pozemku, jenž byl předmětem směny. Podle bulharských orgánů by se na tuto směnu mělo vztahovat nařízení de minimis. |
| --- | --- |

(114)

Předmětem transakce s fyzickou osobou, paní Živkou Blagoevou, byla směna 1,9036 ha soukromého lesního pozemku na území obce Tetven, jehož hodnota byla stanovena na 16 091 BGN, za 0,3001 ha lesního pozemku ve veřejném vlastnictví v oblasti Predela (obec Razlog), jehož hodnota byla stanovena na 24 216 BGN. Bulharskému státu nebyla poskytnuta náhrada za rozdíl v ceně směněných pozemků, všechny režijní náklady a místní daně/poplatky zaplatila paní Živka Blagoevová a nová majitelka nepožádala o změnu určeného účelu užívání pozemku, jenž byl předmětem směny. Podle bulharských orgánů by se na tuto směnu mělo vztahovat nařízení de minimis.

| (115) | Bulharské orgány tedy mají za to, že v rámci směn dohodnutých s výše uvedenými soukromými subjekty nedošlo k žádné státní podpoře. |
| --- | --- |

(115)

Bulharské orgány tedy mají za to, že v rámci směn dohodnutých s výše uvedenými soukromými subjekty nedošlo k žádné státní podpoře.

5.3.4.   Připomínky Bulharska podané ke dni 25. dubna 2012

| (116) | Dopisem ze dne 25. dubna 2012 odpověděly bulharské orgány na připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení podané těmito třetími stranami: Aqua Estate, Beta Forest, Kosta Gerov, Dimitar Ivanov Terziev, Javor Iliev Chajtov, Valentina Angelova Chajtovová, Georgi Aleksandrov Babev, Marieta Tihomirova Damjanova, Elizabet Petkova Michailova, Svetoslav Petkov Michailov, BG Land Co, Mirta Engineering, Miks PS-OOD, a BOIL OOD. |
| --- | --- |

(116)

Dopisem ze dne 25. dubna 2012 odpověděly bulharské orgány na připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení podané těmito třetími stranami: Aqua Estate, Beta Forest, Kosta Gerov, Dimitar Ivanov Terziev, Javor Iliev Chajtov, Valentina Angelova Chajtovová, Georgi Aleksandrov Babev, Marieta Tihomirova Damjanova, Elizabet Petkova Michailova, Svetoslav Petkov Michailov, BG Land Co, Mirta Engineering, Miks PS-OOD, a BOIL OOD.

| (117) | Bulharské orgány souhlasí s připomínkami, jež podaly tyto fyzické osoby a společnosti, které byly stranami ve směnách, k nimž v posuzovaném období došlo, a to v tom smyslu, že při těchto směnách ke státní podpoře nedošlo, a že tyto směny naopak představují transakce provedené za podmínek výhodných pro stát, a to za ceny, jež nejsou nižší než tržní ceny obdobných nemovitostí. Bulharské orgány nadto souhlasí se stanoviskem výše uvedených soukromých subjektů, že směny byly provedeny v souladu s platnými bulharskými vnitrostátními právními předpisy: nařízením o základních cenách a zákonem o lesích. V neposlední řadě by se pak některé z těchto transakcí měly považovat za transakce, na které se vztahuje nařízení de minimis. |
| --- | --- |

(117)

Bulharské orgány souhlasí s připomínkami, jež podaly tyto fyzické osoby a společnosti, které byly stranami ve směnách, k nimž v posuzovaném období došlo, a to v tom smyslu, že při těchto směnách ke státní podpoře nedošlo, a že tyto směny naopak představují transakce provedené za podmínek výhodných pro stát, a to za ceny, jež nejsou nižší než tržní ceny obdobných nemovitostí. Bulharské orgány nadto souhlasí se stanoviskem výše uvedených soukromých subjektů, že směny byly provedeny v souladu s platnými bulharskými vnitrostátními právními předpisy: nařízením o základních cenách a zákonem o lesích. V neposlední řadě by se pak některé z těchto transakcí měly považovat za transakce, na které se vztahuje nařízení de minimis.

5.4.   ODPOVĚDI BULHARSKA NA ŽÁDOSTI O INFORMACE, JEŽ V PRŮBĚHU FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ ZASLALA KOMISE

| (118) | V následných podáních v reakci na žádosti o informace poskytly bulharské orgány údaje o tržních cenách lesních pozemků v soukromém i veřejném vlastnictví u všech směn provedených v posuzovaném období (73). |
| --- | --- |

(118)

V následných podáních v reakci na žádosti o informace poskytly bulharské orgány údaje o tržních cenách lesních pozemků v soukromém i veřejném vlastnictví u všech směn provedených v posuzovaném období (73).

| (119) | Ve svém podání ze dne 19. listopadu 2013 (74) nicméně bulharské orgány naznačily, že poskytnuté údaje nejsou zcela spolehlivé. Konkrétně bulharské orgány předložily pro účely vzorce uvedeného ve 44. bodu odůvodnění reálné tržní ceny 82 parcel (60 ve veřejném vlastnictví a 22 ve vlastnictví soukromém), jež byly předmětem napadených směn. U ostatních parcel se poskytnuté informace o tržní hodnotě opíraly o nejlepší možný odhad, přičemž bulharské orgány naznačily, že uvedené ceny nemusí nutně představovat reálnou tržní hodnotu. Bulharské orgány vysvětlily, že v případě ostatních dotčených parcel ve veřejném vlastnictví byly ceny, které uváděly jako ceny tržní, ve skutečnosti středními cenami z různých druhů směn lesních pozemků. Tyto ceny tedy nutně nepředstavují reálnou tržní hodnotu: neodpovídají totiž průměrným cenám u zcela analogických transakcí. |
| --- | --- |

(119)

Ve svém podání ze dne 19. listopadu 2013 (74) nicméně bulharské orgány naznačily, že poskytnuté údaje nejsou zcela spolehlivé. Konkrétně bulharské orgány předložily pro účely vzorce uvedeného ve 44. bodu odůvodnění reálné tržní ceny 82 parcel (60 ve veřejném vlastnictví a 22 ve vlastnictví soukromém), jež byly předmětem napadených směn. U ostatních parcel se poskytnuté informace o tržní hodnotě opíraly o nejlepší možný odhad, přičemž bulharské orgány naznačily, že uvedené ceny nemusí nutně představovat reálnou tržní hodnotu. Bulharské orgány vysvětlily, že v případě ostatních dotčených parcel ve veřejném vlastnictví byly ceny, které uváděly jako ceny tržní, ve skutečnosti středními cenami z různých druhů směn lesních pozemků. Tyto ceny tedy nutně nepředstavují reálnou tržní hodnotu: neodpovídají totiž průměrným cenám u zcela analogických transakcí.

| (120) | Obdobně se podle bulharských orgánů i u ostatních parcel v soukromém vlastnictví, jež dosud nebyly oceněny nezávislým odhadcem, v některých případech ceny uvedené v potvrzení o prodeji, jež bulharské orgány použily jako zástupný ukazatel tržní hodnoty předmětných parcel, blížily nebo rovnaly tzv. daňové hodnotě. Daňová hodnota parcely nevyjadřuje její tržní hodnotu, ale minimální cenu, již je nutné při realitní transakci zaplatit, což znamená, že tržní hodnota dotčené parcely by v zásadě byla vyšší. |
| --- | --- |

(120)

Obdobně se podle bulharských orgánů i u ostatních parcel v soukromém vlastnictví, jež dosud nebyly oceněny nezávislým odhadcem, v některých případech ceny uvedené v potvrzení o prodeji, jež bulharské orgány použily jako zástupný ukazatel tržní hodnoty předmětných parcel, blížily nebo rovnaly tzv. daňové hodnotě. Daňová hodnota parcely nevyjadřuje její tržní hodnotu, ale minimální cenu, již je nutné při realitní transakci zaplatit, což znamená, že tržní hodnota dotčené parcely by v zásadě byla vyšší.

| (121) | Bulharské orgány navzdory výše uvedeným skutečnostem zdůraznily, že údaje, jež o tržních cenách poskytly, představují nejlepší odhady, které mohou získat, a to vzhledem k tomu, že: i) v Bulharsku neexistují žádná zvláštní pravidla pro stanovení tržních cen lesních parcel na základě ocenění; ii) stanovení tržních cen dotčených parcel aktuálních v době uskutečnění směny nezávislým odhadcem by trvalo velmi dlouho a iii) zpracování tohoto ocenění by bylo velmi nákladné. Nadto se bulharské orgány vyjádřily v tom smyslu, že uvedené mají v každém případě blíže k reálným tržním cenám než k cenám administrativním. |
| --- | --- |

(121)

Bulharské orgány navzdory výše uvedeným skutečnostem zdůraznily, že údaje, jež o tržních cenách poskytly, představují nejlepší odhady, které mohou získat, a to vzhledem k tomu, že: i) v Bulharsku neexistují žádná zvláštní pravidla pro stanovení tržních cen lesních parcel na základě ocenění; ii) stanovení tržních cen dotčených parcel aktuálních v době uskutečnění směny nezávislým odhadcem by trvalo velmi dlouho a iii) zpracování tohoto ocenění by bylo velmi nákladné. Nadto se bulharské orgány vyjádřily v tom smyslu, že uvedené mají v každém případě blíže k reálným tržním cenám než k cenám administrativním.

| (122) | Bulharské orgány dále na základě vzorku 25 směn poskytly informace o skutečně použitých administrativních cenách a hypotetických administrativních cenách vyplývajících z použití koeficientů uvedených v aktualizaci nařízení o základních cenách z roku 2010. Uvedený vzorek se týkal 25 transakcí uskutečněných převážně v roce 2009 a 2008 (jen 6 transakcí proběhlo v roce 2007). Tyto informace si vyžádala Komise s cílem ověřit, zda je systém administrativních cen – jsou-li náležitě aktualizovány – s to přiměřeně odrážet tržní ceny lesních pozemků a zda ve všech případech povede k určení ceny co možná nejbližší tržní hodnotě, což vyžaduje judikatura. |
| --- | --- |

(122)

Bulharské orgány dále na základě vzorku 25 směn poskytly informace o skutečně použitých administrativních cenách a hypotetických administrativních cenách vyplývajících z použití koeficientů uvedených v aktualizaci nařízení o základních cenách z roku 2010. Uvedený vzorek se týkal 25 transakcí uskutečněných převážně v roce 2009 a 2008 (jen 6 transakcí proběhlo v roce 2007). Tyto informace si vyžádala Komise s cílem ověřit, zda je systém administrativních cen – jsou-li náležitě aktualizovány – s to přiměřeně odrážet tržní ceny lesních pozemků a zda ve všech případech povede k určení ceny co možná nejbližší tržní hodnotě, což vyžaduje judikatura.

6.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

6.1.   PŘÍTOMNOST PODPORY

| (123) | Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou podpory poskytované v jakékoli formě členským státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(123)

Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou podpory poskytované v jakékoli formě členským státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.

| (124) | Ke kvalifikaci opatření jako podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 tedy musí být naplněny všechny tyto podmínky: i) opatření musí být možné přisoudit státu a musí být financováno ze státních prostředků; ii) musí přinášet výhodu příjemci; iii) tato výhoda musí být selektivní; iv) opatření musí narušovat hospodářskou soutěž nebo představovat hrozbu takového narušení a musí mít potenciál ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(124)

Ke kvalifikaci opatření jako podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 tedy musí být naplněny všechny tyto podmínky: i) opatření musí být možné přisoudit státu a musí být financováno ze státních prostředků; ii) musí přinášet výhodu příjemci; iii) tato výhoda musí být selektivní; iv) opatření musí narušovat hospodářskou soutěž nebo představovat hrozbu takového narušení a musí mít potenciál ovlivnit obchod mezi členskými státy.

| (125) | V tomto případě je ovšem nejprve také třeba posoudit, zda osoby, které směny využily a staly se možnými příjemci státní podpory, představují podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Důvodem je to, že podle znění uvedeného ustanovení platí pravidla o státní podpoře jen tehdy, je-li příjemcem podnik. |
| --- | --- |

(125)

V tomto případě je ovšem nejprve také třeba posoudit, zda osoby, které směny využily a staly se možnými příjemci státní podpory, představují podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Důvodem je to, že podle znění uvedeného ustanovení platí pravidla o státní podpoře jen tehdy, je-li příjemcem podnik.

| (126) | Soudní dvůr Evropské unie definuje pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy pojem „podnik“ jako subjekt zapojený do hospodářské činnosti bez ohledu na jeho právní postavení či na způsob jeho financování (75). Podle Soudního dvora Evropské unie představuje hospodářskou činnost jakákoliv činnost spočívající v nabízení zboží a služeb na trhu (76). Klasifikace určitého subjektu jako podniku se tedy vždy vztahuje ke konkrétní činnosti. Na subjekt, který vykonává hospodářskou i nehospodářskou činnost, je třeba jako na podnik pohlížet, jen co se týče činnosti hospodářské. Podnik nemusí být právnickou osobou; i fyzické osoby lze považovat za podniky využívající státní podporu, pakliže vykonávají hospodářskou činnost. |
| --- | --- |

(126)

Soudní dvůr Evropské unie definuje pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy pojem „podnik“ jako subjekt zapojený do hospodářské činnosti bez ohledu na jeho právní postavení či na způsob jeho financování (75). Podle Soudního dvora Evropské unie představuje hospodářskou činnost jakákoliv činnost spočívající v nabízení zboží a služeb na trhu (76). Klasifikace určitého subjektu jako podniku se tedy vždy vztahuje ke konkrétní činnosti. Na subjekt, který vykonává hospodářskou i nehospodářskou činnost, je třeba jako na podnik pohlížet, jen co se týče činnosti hospodářské. Podnik nemusí být právnickou osobou; i fyzické osoby lze považovat za podniky využívající státní podporu, pakliže vykonávají hospodářskou činnost.

| (127) | Se zřetelem k tomu je třeba konstatovat, že některé osoby, které napadených směn využily, nevykonávaly v posuzovaném období na lesním pozemku, jenž byl předmětem směny, žádnou hospodářskou činnost a nevykonávají ji ani v současnosti. Tyto osoby, které směny využily, tedy nelze považovat za podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a proto se má za to, že v rámci směn, jež tyto osoby s bulharským státem uskutečnily, nedošlo k poskytnutí státní podpory. |
| --- | --- |

(127)

Se zřetelem k tomu je třeba konstatovat, že některé osoby, které napadených směn využily, nevykonávaly v posuzovaném období na lesním pozemku, jenž byl předmětem směny, žádnou hospodářskou činnost a nevykonávají ji ani v současnosti. Tyto osoby, které směny využily, tedy nelze považovat za podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a proto se má za to, že v rámci směn, jež tyto osoby s bulharským státem uskutečnily, nedošlo k poskytnutí státní podpory.

| (128) | Zbývající část tohoto rozhodnutí se tedy týká jen těch osob, které napadené směny využily a které jsou podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(128)

Zbývající část tohoto rozhodnutí se tedy týká jen těch osob, které napadené směny využily a které jsou podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

6.1.1.   Vzájemná souvislost mezi směnou pozemků a změnou jejich určeného účelu užívání

| (129) | První otázka, o níž Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti, se týkala toho, zda existuje vzájemná souvislost mezi směnami a změnou určeného účelu užívání pozemků, jichž osoby, které směny využily, nabyly. Jedná se o důležitou otázku: závěr, že taková souvislost existuje, bude totiž mít vliv na to, jak Komise posoudí otázky, zda směnami došlo k hospodářskému zvýhodnění a jak takovéto zvýhodnění vyčíslit. Vzájemná souvislost by existovala, pokud by strany směny měly ještě před provedením této směny v úmyslu změnit následně po provedení směny určený účel užívání pozemku ve veřejném vlastnictví z lesního pozemku na pozemek stavební. Pokud by tedy administrativní ceny vypočtené pro účely směny podle nařízení o základních cenách byly stanoveny pro směnu dvou lesních pozemkových parcel, mohla by mít následná změna určeného účelu užívání parcely ve veřejném vlastnictví vzhledem k jejímu zamýšlenému budoucímu využití jako stavebního pozemku za následek podhodnocení nabyté parcely, bylo-li již od počátku úmyslem takovouto změnu provést. |
| --- | --- |

(129)

První otázka, o níž Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti, se týkala toho, zda existuje vzájemná souvislost mezi směnami a změnou určeného účelu užívání pozemků, jichž osoby, které směny využily, nabyly. Jedná se o důležitou otázku: závěr, že taková souvislost existuje, bude totiž mít vliv na to, jak Komise posoudí otázky, zda směnami došlo k hospodářskému zvýhodnění a jak takovéto zvýhodnění vyčíslit. Vzájemná souvislost by existovala, pokud by strany směny měly ještě před provedením této směny v úmyslu změnit následně po provedení směny určený účel užívání pozemku ve veřejném vlastnictví z lesního pozemku na pozemek stavební. Pokud by tedy administrativní ceny vypočtené pro účely směny podle nařízení o základních cenách byly stanoveny pro směnu dvou lesních pozemkových parcel, mohla by mít následná změna určeného účelu užívání parcely ve veřejném vlastnictví vzhledem k jejímu zamýšlenému budoucímu využití jako stavebního pozemku za následek podhodnocení nabyté parcely, bylo-li již od počátku úmyslem takovouto změnu provést.

| (130) | Podle Komise by skutečnost, že na napadené směny vždy – nebo přinejmenším ve velké většině případů – navazovaly (následně schválené) žádosti o změnu určeného účelu užívání lesních pozemků nabytých osobou, která směny využila, na stavební pozemek, objektivně naznačovala, že strany takovýchto směn již od počátku zamýšlely po provedení směny určený účel užívání pozemku ve veřejném vlastnictví změnit. |
| --- | --- |

(130)

Podle Komise by skutečnost, že na napadené směny vždy – nebo přinejmenším ve velké většině případů – navazovaly (následně schválené) žádosti o změnu určeného účelu užívání lesních pozemků nabytých osobou, která směny využila, na stavební pozemek, objektivně naznačovala, že strany takovýchto směn již od počátku zamýšlely po provedení směny určený účel užívání pozemku ve veřejném vlastnictví změnit.

| (131) | Statistické údaje poskytnuté bulharskými orgány v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení, které potvrzují údaje zohledněné ve 38. bodu odůvodnění, ukazují, že na 132 směn provedených v posuzovaném období bylo podáno 24 žádostí o změnu určeného účelu užívání předmětného pozemku na stavební pozemek (tyto žádosti byly tedy podány v 18,2 % všech směn), přičemž takováto změna byla schválena v 15 případech (tedy v 11,4 % všech směn). Na základě těchto údajů dochází Komise k závěru, že ve většině případů žádosti o změnu určeného účelu užívání pozemku na směny nenavazovaly. |
| --- | --- |

(131)

Statistické údaje poskytnuté bulharskými orgány v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení, které potvrzují údaje zohledněné ve 38. bodu odůvodnění, ukazují, že na 132 směn provedených v posuzovaném období bylo podáno 24 žádostí o změnu určeného účelu užívání předmětného pozemku na stavební pozemek (tyto žádosti byly tedy podány v 18,2 % všech směn), přičemž takováto změna byla schválena v 15 případech (tedy v 11,4 % všech směn). Na základě těchto údajů dochází Komise k závěru, že ve většině případů žádosti o změnu určeného účelu užívání pozemku na směny nenavazovaly.

| (132) | Komise konstatuje, že podle bulharských právních předpisů tak jako tak existují pro provádění směn a změn určeného účelu užívání dvě oddělená řízení a pro každý z těchto úkonů je příslušný jiný ze dvou samostatných státních orgánů, jež jsou jeden na druhém nezávislé. Toto představuje další argument pro popření existence vzájemné souvislosti mezi směnami pozemků a změnou jejich určeného účelu užívání v tomto případě. |
| --- | --- |

(132)

Komise konstatuje, že podle bulharských právních předpisů tak jako tak existují pro provádění směn a změn určeného účelu užívání dvě oddělená řízení a pro každý z těchto úkonů je příslušný jiný ze dvou samostatných státních orgánů, jež jsou jeden na druhém nezávislé. Toto představuje další argument pro popření existence vzájemné souvislosti mezi směnami pozemků a změnou jejich určeného účelu užívání v tomto případě.

| (133) | Vzhledem k tomu, že nebyla prokázána existence vzájemné souvislosti mezi směnami a změnou určeného účelu užívání pozemků nabytých osobami, které směny využily, prověří Komise přítomnost státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy v každém z dotčených úkonů zvlášť. |
| --- | --- |

(133)

Vzhledem k tomu, že nebyla prokázána existence vzájemné souvislosti mezi směnami a změnou určeného účelu užívání pozemků nabytých osobami, které směny využily, prověří Komise přítomnost státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy v každém z dotčených úkonů zvlášť.

6.1.2.   Přítomnost státní podpory při změnách určeného účelu užívání pozemků

| (134) | Určený účel užívání pozemku je kontrolním nástrojem orgánů veřejné moci v oblasti využívání a míry zastavění určité pozemkové parcely. Při schvalování změny určeného účelu užívání pozemkové parcely vykonává orgán veřejné moci regulační činnost a nejedná jako hospodářský subjekt. |
| --- | --- |

(134)

Určený účel užívání pozemku je kontrolním nástrojem orgánů veřejné moci v oblasti využívání a míry zastavění určité pozemkové parcely. Při schvalování změny určeného účelu užívání pozemkové parcely vykonává orgán veřejné moci regulační činnost a nejedná jako hospodářský subjekt.

| (135) | Za podporu ve smyslu článku 107 Smlouvy se považují jen zvýhodnění poskytnutá přímo či nepřímo ze státních prostředků. Podle judikatury Soudního dvora Evropské unie (77) z rozlišení mezi „podporou poskytovanou státy“ a podporou poskytnutou „ze státních prostředků“ nevyplývá, že všechna zvýhodnění poskytnutá státem, ať už jsou financována ze státních prostředků, či nikoliv, představují podporu. Účelem tohoto rozlišení je spíše do definice státní podpory zahrnout jak zvýhodnění poskytnutá přímo státem, tak ta, jež poskytují veřejné či soukromé instituce státem pověřené nebo zřízené. |
| --- | --- |

(135)

Za podporu ve smyslu článku 107 Smlouvy se považují jen zvýhodnění poskytnutá přímo či nepřímo ze státních prostředků. Podle judikatury Soudního dvora Evropské unie (77) z rozlišení mezi „podporou poskytovanou státy“ a podporou poskytnutou „ze státních prostředků“ nevyplývá, že všechna zvýhodnění poskytnutá státem, ať už jsou financována ze státních prostředků, či nikoliv, představují podporu. Účelem tohoto rozlišení je spíše do definice státní podpory zahrnout jak zvýhodnění poskytnutá přímo státem, tak ta, jež poskytují veřejné či soukromé instituce státem pověřené nebo zřízené.

| (136) | Schválení změny určeného účelu užívání konkrétní pozemkové parcely z lesního pozemku na pozemek stavební orgánem veřejné moci sice může mít za následek nárůst tržní hodnoty předmětného pozemku, ale nedochází při něm k převodu státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy: výsledkem výkonu takovéto regulační činnosti není převod finančních prostředků v pozitivním smyslu osobě, která tohoto schválení využije, a stát se při tomto výkonu ani nevzdává svých prostředků, neboť v rámci takového výkonu nemá povinnost účtovat úspěšným žadatelům poplatek, jenž by plně odpovídal hospodářské hodnotě, již tito žadatelé schválením získají (78). |
| --- | --- |

(136)

Schválení změny určeného účelu užívání konkrétní pozemkové parcely z lesního pozemku na pozemek stavební orgánem veřejné moci sice může mít za následek nárůst tržní hodnoty předmětného pozemku, ale nedochází při něm k převodu státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy: výsledkem výkonu takovéto regulační činnosti není převod finančních prostředků v pozitivním smyslu osobě, která tohoto schválení využije, a stát se při tomto výkonu ani nevzdává svých prostředků, neboť v rámci takového výkonu nemá povinnost účtovat úspěšným žadatelům poplatek, jenž by plně odpovídal hospodářské hodnotě, již tito žadatelé schválením získají (78).

| (137) | V tomto směru tedy ani rozhodnutí orgánu veřejné moci o změně určeného účelu užívání konkrétní pozemkové parcely nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(137)

V tomto směru tedy ani rozhodnutí orgánu veřejné moci o změně určeného účelu užívání konkrétní pozemkové parcely nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

6.1.3.   Přítomnost podpory při směnách

| (138) | Prodej pozemků nebo budov orgány veřejné moci podniku nebo jednotlivci, který vykonává hospodářskou činnost, může podle ustálené judikatury (79) zakládat hospodářské zvýhodnění, a může tedy představovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, zejména pokud se neuskuteční za tržní hodnotu, tj. za cenu, kterou by pravděpodobně stanovil soukromý investor v podmínkách běžné hospodářské soutěže. Totéž platí o směně, při níž je hodnota pozemku ve veřejném vlastnictví nabytého od státu vyšší než hodnota pozemku v soukromém vlastnictví, který se státu přenechává. |
| --- | --- |

(138)

Prodej pozemků nebo budov orgány veřejné moci podniku nebo jednotlivci, který vykonává hospodářskou činnost, může podle ustálené judikatury (79) zakládat hospodářské zvýhodnění, a může tedy představovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, zejména pokud se neuskuteční za tržní hodnotu, tj. za cenu, kterou by pravděpodobně stanovil soukromý investor v podmínkách běžné hospodářské soutěže. Totéž platí o směně, při níž je hodnota pozemku ve veřejném vlastnictví nabytého od státu vyšší než hodnota pozemku v soukromém vlastnictví, který se státu přenechává.

| (139) | Před prověřením toho, zda dané směny přinášejí nějaké hospodářské zvýhodnění, nicméně Komise prověří, zda jsou naplněny ostatní podmínky uvedené ve 124. bodu odůvodnění, na jejichž základě lze konstatovat přítomnost státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(139)

Před prověřením toho, zda dané směny přinášejí nějaké hospodářské zvýhodnění, nicméně Komise prověří, zda jsou naplněny ostatní podmínky uvedené ve 124. bodu odůvodnění, na jejichž základě lze konstatovat přítomnost státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (140) | Zaprvé se, pokud jde o otázku, komu lze toto opatření přičíst, konstatuje, že směny spadají do kompetence ministra zemědělství a potravinářství nebo Rady ministrů (v závislosti na velikosti parcely, jež je předmětem směny) a Výkonného lesního úřadu, což jsou všechno státní orgány. Pokud je výsledkem směny převod lesních pozemků ve veřejném vlastnictví, jež mají vyšší hodnotu než přenechané lesní pozemky ve vlastnictví soukromém, představuje tato směna převod státních prostředků, kterým se bulharský stát vzdává určitých výnosů, jichž by býval mohl dosáhnout, pokud by při provádění této transakce postupoval v rámci tržních podmínek. |
| --- | --- |

(140)

Zaprvé se, pokud jde o otázku, komu lze toto opatření přičíst, konstatuje, že směny spadají do kompetence ministra zemědělství a potravinářství nebo Rady ministrů (v závislosti na velikosti parcely, jež je předmětem směny) a Výkonného lesního úřadu, což jsou všechno státní orgány. Pokud je výsledkem směny převod lesních pozemků ve veřejném vlastnictví, jež mají vyšší hodnotu než přenechané lesní pozemky ve vlastnictví soukromém, představuje tato směna převod státních prostředků, kterým se bulharský stát vzdává určitých výnosů, jichž by býval mohl dosáhnout, pokud by při provádění této transakce postupoval v rámci tržních podmínek.

| (141) | Zadruhé jsou směny, pokud z nich těží pouze ti vlastníci pozemků, kteří směnili své lesní pozemky v soukromém vlastnictví za lesní pozemky ve vlastnictví veřejném, selektivní. |
| --- | --- |

(141)

Zadruhé jsou směny, pokud z nich těží pouze ti vlastníci pozemků, kteří směnili své lesní pozemky v soukromém vlastnictví za lesní pozemky ve vlastnictví veřejném, selektivní.

| (142) | Zatřetí směny narušují hospodářskou soutěž a ovlivňují obchod mezi členskými státy. Jsou-li osoby, které směny využily, podniky, jež nabízejí zboží a služby na některém konkrétním trhu, posílí jakýkoli finanční prospěch, jež jim z uskutečnění směny plyne, jejich postavení oproti ostatním podnikům, s nimž si v rámci Unie v oblasti téhož druhu zboží a služeb konkurují (80). Řada osob, které směny využily, (81) má v bulharském obchodním rejstříku mezi hospodářskými odvětvími, v nichž působí, mimo jiné uvedeny i reality, cestovní ruch, pohostinství či zalesňování. Uvedená odvětví jsou přitom otevřená hospodářské soutěži na úrovni Unie. Prokazují to i údaje z tohoto rejstříku, v nichž se u několika osob, které směny využily, (82) jako hospodářské odvětví, v němž působí, uvádí obchod či (mezinárodní) obchodní činnost. Pokud jde o argument předložený bulharskými orgány, že pro výkon činnosti v odvětví cestovního ruchu nebo stavebnictví je nezbytné, aby byla společnost zapsána ve zvláštních rejstřících, a že tomu tak u většiny společností podílejících se na směnách nebylo, konstatuje Komise, že pojem „podnik“ v čl. 107 odst. 1 Smlouvy je pojmem objektivním, a otázku, zda podniky nabízejí zboží a služby na daném trhu, a tudíž konkurují ostatním podnikům a zapojují se do trhu v rámci Unie, je tedy třeba zodpovědět s ohledem na činnosti, jež tyto podniky skutečně vykonávají, a nikoli podle toho, zda splňují určité vnitrostátní právní formální náležitosti. |
| --- | --- |

(142)

Zatřetí směny narušují hospodářskou soutěž a ovlivňují obchod mezi členskými státy. Jsou-li osoby, které směny využily, podniky, jež nabízejí zboží a služby na některém konkrétním trhu, posílí jakýkoli finanční prospěch, jež jim z uskutečnění směny plyne, jejich postavení oproti ostatním podnikům, s nimž si v rámci Unie v oblasti téhož druhu zboží a služeb konkurují (80). Řada osob, které směny využily, (81) má v bulharském obchodním rejstříku mezi hospodářskými odvětvími, v nichž působí, mimo jiné uvedeny i reality, cestovní ruch, pohostinství či zalesňování. Uvedená odvětví jsou přitom otevřená hospodářské soutěži na úrovni Unie. Prokazují to i údaje z tohoto rejstříku, v nichž se u několika osob, které směny využily, (82) jako hospodářské odvětví, v němž působí, uvádí obchod či (mezinárodní) obchodní činnost. Pokud jde o argument předložený bulharskými orgány, že pro výkon činnosti v odvětví cestovního ruchu nebo stavebnictví je nezbytné, aby byla společnost zapsána ve zvláštních rejstřících, a že tomu tak u většiny společností podílejících se na směnách nebylo, konstatuje Komise, že pojem „podnik“ v čl. 107 odst. 1 Smlouvy je pojmem objektivním, a otázku, zda podniky nabízejí zboží a služby na daném trhu, a tudíž konkurují ostatním podnikům a zapojují se do trhu v rámci Unie, je tedy třeba zodpovědět s ohledem na činnosti, jež tyto podniky skutečně vykonávají, a nikoli podle toho, zda splňují určité vnitrostátní právní formální náležitosti.

| (143) | Konečně, pokud jde o přítomnost hospodářského zvýhodnění, týkají se směny vzájemné výměny (nejméně) dvou lesních pozemkových parcel mezi bulharským státem a soukromými subjekty. K zodpovězení otázky, zda soukromé subjekty těžily z hospodářského zvýhodnění plynoucího z provedené směny, je třeba provést odhad tržních hodnot parcel, jež byly předmětem dané směny, a tyto hodnoty vzájemně porovnat. Je-li výsledkem směny převod lesního pozemku ve veřejném vlastnictví, jehož hodnota je vyšší než hodnota lesního pozemku, který státu přenechává soukromý subjekt, pak je tento soukromý subjekt hospodářsky zvýhodněn. |
| --- | --- |

(143)

Konečně, pokud jde o přítomnost hospodářského zvýhodnění, týkají se směny vzájemné výměny (nejméně) dvou lesních pozemkových parcel mezi bulharským státem a soukromými subjekty. K zodpovězení otázky, zda soukromé subjekty těžily z hospodářského zvýhodnění plynoucího z provedené směny, je třeba provést odhad tržních hodnot parcel, jež byly předmětem dané směny, a tyto hodnoty vzájemně porovnat. Je-li výsledkem směny převod lesního pozemku ve veřejném vlastnictví, jehož hodnota je vyšší než hodnota lesního pozemku, který státu přenechává soukromý subjekt, pak je tento soukromý subjekt hospodářsky zvýhodněn.

| (144) | Pro účely dotčených směn byly, jak se uvádí v 16. bodu odůvodnění, příslušné administrativní ceny vypočteny podle nařízení o základních cenách. Soudní dvůr Evropské unie shledal, že v případech, kdy vnitrostátní právní úprava stanoví správní pravidla výpočtu tržní hodnoty pozemku určeného na prodej orgány veřejné moci, musí použití uvedených pravidel za účelem jejich souladu s článkem 107 Smlouvy vést ve všech případech ke administrativní ceně, která se co nejvíce blíží tržní hodnotě daného pozemku (83). Jelikož tato tržní hodnota je teoretická, bude povoleno rozpětí, v jehož rámci se dosažená cena od teoretické ceny odchyluje (84). |
| --- | --- |

(144)

Pro účely dotčených směn byly, jak se uvádí v 16. bodu odůvodnění, příslušné administrativní ceny vypočteny podle nařízení o základních cenách. Soudní dvůr Evropské unie shledal, že v případech, kdy vnitrostátní právní úprava stanoví správní pravidla výpočtu tržní hodnoty pozemku určeného na prodej orgány veřejné moci, musí použití uvedených pravidel za účelem jejich souladu s článkem 107 Smlouvy vést ve všech případech ke administrativní ceně, která se co nejvíce blíží tržní hodnotě daného pozemku (83). Jelikož tato tržní hodnota je teoretická, bude povoleno rozpětí, v jehož rámci se dosažená cena od teoretické ceny odchyluje (84).

| (145) | Bulharské orgány byly požádány o poskytnutí informací o administrativních cenách uplatněných při 132 směnách, jež v posuzovaném období proběhly, jakož i o příslušných tržních cenách pro tytéž transakce. Komise rovněž požádala bulharské orgány, aby vzaly při stanovení tržní hodnoty předmětných lesních parcel v úvahu případné předcházející či následné transakce, jejichž byly tyto parcely předmětem. Ačkoli má Komise za to, že pro účely posouzení možných prvků státní podpory v rámci směn je místo, kde se směňované lesních parcely nacházejí, irelevantní, byly údaje o cenách – byly-li k dispozici – vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

(145)

Bulharské orgány byly požádány o poskytnutí informací o administrativních cenách uplatněných při 132 směnách, jež v posuzovaném období proběhly, jakož i o příslušných tržních cenách pro tytéž transakce. Komise rovněž požádala bulharské orgány, aby vzaly při stanovení tržní hodnoty předmětných lesních parcel v úvahu případné předcházející či následné transakce, jejichž byly tyto parcely předmětem. Ačkoli má Komise za to, že pro účely posouzení možných prvků státní podpory v rámci směn je místo, kde se směňované lesních parcely nacházejí, irelevantní, byly údaje o cenách – byly-li k dispozici – vzaty v úvahu.

| (146) | Bulharské orgány upozornily na to, že údaje, jež mohly o tržních cenách poskytnout, nejsou zcela spolehlivé (85). Zároveň ale sdělily, že tyto informace představují nejlepší možné odhady tržních cen (86). Komise tyto údaje považuje za dostatečně spolehlivé odhady skutečné (tj. „reálné“) tržní hodnoty dotčených parcel. |
| --- | --- |

(146)

Bulharské orgány upozornily na to, že údaje, jež mohly o tržních cenách poskytnout, nejsou zcela spolehlivé (85). Zároveň ale sdělily, že tyto informace představují nejlepší možné odhady tržních cen (86). Komise tyto údaje považuje za dostatečně spolehlivé odhady skutečné (tj. „reálné“) tržní hodnoty dotčených parcel.

| (147) | Z analýzy těchto údajů vyplývá, že důsledkem uplatnění administrativních cen na parcely v soukromém vlastnictví bylo systematické nadhodnocení dotčených lesních pozemků oproti cenám tržním (87), zatímco u lesních pozemků ve veřejném vlastnictví byla situace poněkud složitější, neboť byly zaznamenány jak případy nadhodnocení, tak podhodnocení. Při hledání odpovědi na otázku, zda osoby, které směny využily, získaly na jejich základě nějakou výhodu, by tedy prosté porovnání tržní ceny parcely ve veřejném vlastnictví v době uskutečnění směny s tržní cenou směněné parcely v soukromém vlastnictví dostatečně nezohlednilo systematické nadhodnocení dotčené soukromé parcely. Komise proto sestavila vzorec zohledňující administrativní ceny uplatněné v prvotní transakci, který umožňuje náležitě posoudit zvýhodnění plynoucí z dané směny. Tento vzorec, který byl uveden již v rozhodnutí o zahájení řízení, vyžaduje vypočtení těchto částek:






  (i) | rozdíl mezi skutečnou tržní cenou lesní pozemkové parcely v soukromém vlastnictví a administrativní cenou této parcely určenou podle nařízení o základních cenách a |
| --- | --- | --- |

(147)

Z analýzy těchto údajů vyplývá, že důsledkem uplatnění administrativních cen na parcely v soukromém vlastnictví bylo systematické nadhodnocení dotčených lesních pozemků oproti cenám tržním (87), zatímco u lesních pozemků ve veřejném vlastnictví byla situace poněkud složitější, neboť byly zaznamenány jak případy nadhodnocení, tak podhodnocení. Při hledání odpovědi na otázku, zda osoby, které směny využily, získaly na jejich základě nějakou výhodu, by tedy prosté porovnání tržní ceny parcely ve veřejném vlastnictví v době uskutečnění směny s tržní cenou směněné parcely v soukromém vlastnictví dostatečně nezohlednilo systematické nadhodnocení dotčené soukromé parcely. Komise proto sestavila vzorec zohledňující administrativní ceny uplatněné v prvotní transakci, který umožňuje náležitě posoudit zvýhodnění plynoucí z dané směny. Tento vzorec, který byl uveden již v rozhodnutí o zahájení řízení, vyžaduje vypočtení těchto částek:

(i)

rozdíl mezi skutečnou tržní cenou lesní pozemkové parcely v soukromém vlastnictví a administrativní cenou této parcely určenou podle nařízení o základních cenách a

| ii) | rozdíl mezi skutečnou tržní cenou lesní pozemkové parcely ve veřejném vlastnictví a administrativní cenou této parcely určenou podle nařízení o základních cenách. |
| --- | --- |

ii)

rozdíl mezi skutečnou tržní cenou lesní pozemkové parcely ve veřejném vlastnictví a administrativní cenou této parcely určenou podle nařízení o základních cenách.

Ke zvýhodnění by došlo v případě, že po odečtení hodnoty získané podle bodu i) od hodnoty získané podle bodu ii) vyjde kladný výsledek.

Při určování toho, zda danou směnou dochází ke zvýhodnění, je nicméně třeba vzít v úvahu i případnou peněžní náhradu vyplacenou jednou stranou druhé za účelem dorovnání rozdílu v administrativních cenách dvou parcel, jež jsou předmětem směny.

| (148) | Při uplatnění uvedeného vzorce na údaje o reálných tržních hodnotách a administrativních cenách směňovaných lesních pozemků, jež poskytly bulharské orgány, dospěla Komise k závěru, že téměř v 80 % směn provedených v posuzovaném období bylo osobám, které směny využily, v jejich rámci poskytnuto zvýhodnění, což ukazuje tabulka 4.

  Tabulka 4


  Porovnání administrativních cen uplatněných při směnách a tržních cen uvedených bulharskými orgány










  Směny | 2007 | 2008 | 2009 | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poskytnutí výhody (počet případů) | 18 | 48 | 38 | 104 |
| Procentuální podíl na všech směnách | 78 % | 77 % | 81 % | 79 % |
| Počet uskutečněných směn | 23 | 62 | 47 | 132 |

(148)

Při uplatnění uvedeného vzorce na údaje o reálných tržních hodnotách a administrativních cenách směňovaných lesních pozemků, jež poskytly bulharské orgány, dospěla Komise k závěru, že téměř v 80 % směn provedených v posuzovaném období bylo osobám, které směny využily, v jejich rámci poskytnuto zvýhodnění, což ukazuje tabulka 4.

Tabulka 4

Porovnání administrativních cen uplatněných při směnách a tržních cen uvedených bulharskými orgány

Směny

2007

2008

2009

Celkem

Poskytnutí výhody (počet případů)

18

48

38

104

Procentuální podíl na všech směnách

78 %

77 %

81 %

79 %

Počet uskutečněných směn

23

62

47

132

| (149) | Výše uvedené údaje ukazují, že administrativní ceny stanovené pro účely směn podle nařízení o základních cenách dostatečně neodrážely skutečnou tržní hodnotu předmětných lesních parcel. |
| --- | --- |

(149)

Výše uvedené údaje ukazují, že administrativní ceny stanovené pro účely směn podle nařízení o základních cenách dostatečně neodrážely skutečnou tržní hodnotu předmětných lesních parcel.

| (150) | Rozdíl mezi administrativními cenami použitými pro účely napadených směn a tržními cenami předmětných parcel vyplývá jednak ze skutečnosti, že výchozí metodika uvedená v nařízení o základních cenách dostatečně nezohledňuje kritéria, jež by z hlediska ocenění směňovaných lesních pozemkových parcel za důležitá považoval účastník trhu, a ani jim nepřiznává náležitou váhu. Zaprvé se předpokládalo, že průměrné hodnoty pozemků uvedených v příloze 1 nařízení o základních cenách podle kategorií pozemků skýtajících totožné podmínky k pěstování rostlin, které se používají jako východisko pro stanovení základní hodnoty pozemku (viz 18. bod odůvodnění) budou stanoveny na základě tržních cen nebo účetních záznamů vedených u lesů ve vlastnictví státu, avšak ve skutečnosti je stanovili znalci na základě malého počtu tržních zdrojů. |
| --- | --- |

(150)

Rozdíl mezi administrativními cenami použitými pro účely napadených směn a tržními cenami předmětných parcel vyplývá jednak ze skutečnosti, že výchozí metodika uvedená v nařízení o základních cenách dostatečně nezohledňuje kritéria, jež by z hlediska ocenění směňovaných lesních pozemkových parcel za důležitá považoval účastník trhu, a ani jim nepřiznává náležitou váhu. Zaprvé se předpokládalo, že průměrné hodnoty pozemků uvedených v příloze 1 nařízení o základních cenách podle kategorií pozemků skýtajících totožné podmínky k pěstování rostlin, které se používají jako východisko pro stanovení základní hodnoty pozemku (viz 18. bod odůvodnění) budou stanoveny na základě tržních cen nebo účetních záznamů vedených u lesů ve vlastnictví státu, avšak ve skutečnosti je stanovili znalci na základě malého počtu tržních zdrojů.

| (151) | Zadruhé jsou koeficienty a navýšení (přírůstky) cen uplatněné pro účely vyčíslení některých vlastností lesního pozemku při výpočtu jeho základní hodnoty, jež jsou uvedeny v 18. až 26. bodu odůvodnění, spíše výsledkem administrativního zjednodušení, než pokusem o přesné určení hospodářské hodnoty, kterou by hypotetický účastník trhu v podobné situaci takovýmto vlastnostem pozemku přisoudil. Bulharské orgány ve skutečnosti žádné hospodářské údaje odůvodňující hodnotu těchto koeficientů a míru navýšení (přírůstky) cen uvedených v předmětném nařízení nepředložily. |
| --- | --- |

(151)

Zadruhé jsou koeficienty a navýšení (přírůstky) cen uplatněné pro účely vyčíslení některých vlastností lesního pozemku při výpočtu jeho základní hodnoty, jež jsou uvedeny v 18. až 26. bodu odůvodnění, spíše výsledkem administrativního zjednodušení, než pokusem o přesné určení hospodářské hodnoty, kterou by hypotetický účastník trhu v podobné situaci takovýmto vlastnostem pozemku přisoudil. Bulharské orgány ve skutečnosti žádné hospodářské údaje odůvodňující hodnotu těchto koeficientů a míru navýšení (přírůstky) cen uvedených v předmětném nařízení nepředložily.

| (152) | I kdyby se připustilo, že výsledkem uplatnění metodiky uvedené v nařízení o základních cenách u směňovaných lesních pozemků zpočátku byly tržní ceny, což nebyly, průměrné ceny, nebyly příslušné koeficienty a navýšení (přírůstky) cen během posuzovaného období nikdy aktualizovány tak, aby se zohlednilo následné kolísání tržních cen. V souladu s judikaturou (88) musí v případě výrazného nárůstu cen pozemků administrativní metody pro výpočet cen pozemků prodávaných orgány veřejné moci umožňovat průběžnou aktualizaci těchto cen tak, aby se cena skutečně zaplacená kupujícím co nejvíce blížila tržní hodnotě těchto pozemků. V průběhu fáze předběžného přezkoumávání bulharské orgány vysvětlily, že podle čl. 7 odst. 1 a článku 32 nařízení o základních cenách měly být koeficienty pro výpočet administrativních cen uvedené v tomto nařízení každoročně aktualizovány. Kromě toho podle informací poskytnutých bulharskými orgány rostly tržní ceny lesních pozemků během posuzovaného období velmi výrazně. K aktualizaci, kterou uvedené nařízení předpokládá, nicméně během předmětného období vůbec nedošlo. Bulharské orgány průměrné ceny, příslušné koeficienty a navýšení (přírůstky) cen pro účely stanovení administrativních cen na základě posledního vývoje trhu aktualizovaly až v roce 2010. |
| --- | --- |

(152)

I kdyby se připustilo, že výsledkem uplatnění metodiky uvedené v nařízení o základních cenách u směňovaných lesních pozemků zpočátku byly tržní ceny, což nebyly, průměrné ceny, nebyly příslušné koeficienty a navýšení (přírůstky) cen během posuzovaného období nikdy aktualizovány tak, aby se zohlednilo následné kolísání tržních cen. V souladu s judikaturou (88) musí v případě výrazného nárůstu cen pozemků administrativní metody pro výpočet cen pozemků prodávaných orgány veřejné moci umožňovat průběžnou aktualizaci těchto cen tak, aby se cena skutečně zaplacená kupujícím co nejvíce blížila tržní hodnotě těchto pozemků. V průběhu fáze předběžného přezkoumávání bulharské orgány vysvětlily, že podle čl. 7 odst. 1 a článku 32 nařízení o základních cenách měly být koeficienty pro výpočet administrativních cen uvedené v tomto nařízení každoročně aktualizovány. Kromě toho podle informací poskytnutých bulharskými orgány rostly tržní ceny lesních pozemků během posuzovaného období velmi výrazně. K aktualizaci, kterou uvedené nařízení předpokládá, nicméně během předmětného období vůbec nedošlo. Bulharské orgány průměrné ceny, příslušné koeficienty a navýšení (přírůstky) cen pro účely stanovení administrativních cen na základě posledního vývoje trhu aktualizovaly až v roce 2010.

| (153) | Komise proto dospěla k závěru, že osobám, které směny využily, tyto pozemkové směny v těch případech, kdy použité administrativní ceny dostatečně neodrážely tržní cenu směňovaného pozemku, přinesly hospodářské zvýhodnění. |
| --- | --- |

(153)

Komise proto dospěla k závěru, že osobám, které směny využily, tyto pozemkové směny v těch případech, kdy použité administrativní ceny dostatečně neodrážely tržní cenu směňovaného pozemku, přinesly hospodářské zvýhodnění.

6.1.4.   Podpora de minimis

| (154) | Závěrem je třeba poznamenat, že se v případech, kdy byly osoby, které směny využily, zvýhodněny v rozsahu, jenž nepřesahuje limit uvedený v nařízení Komise (EU) č. 1407/2013 (89), toto zvýhodnění nepovažuje za státní podporu, a na tyto případy se tudíž nevztahuje zákaz daný ustanovením čl. 107 odst. 1 Smlouvy, pokud jsou ovšem splněny všechny ostatní podmínky stanovené uvedeným nařízením. |
| --- | --- |

(154)

Závěrem je třeba poznamenat, že se v případech, kdy byly osoby, které směny využily, zvýhodněny v rozsahu, jenž nepřesahuje limit uvedený v nařízení Komise (EU) č. 1407/2013 (89), toto zvýhodnění nepovažuje za státní podporu, a na tyto případy se tudíž nevztahuje zákaz daný ustanovením čl. 107 odst. 1 Smlouvy, pokud jsou ovšem splněny všechny ostatní podmínky stanovené uvedeným nařízením.

| (155) | Na základě kvantitativních údajů předložených bulharskými orgány se zdá, že v mnoha případech (90) je částka podpory, kterou osoby, které směny využily, obdržely pod úrovní limitu de minimis, který činí 200 000 EUR. |
| --- | --- |

(155)

Na základě kvantitativních údajů předložených bulharskými orgány se zdá, že v mnoha případech (90) je částka podpory, kterou osoby, které směny využily, obdržely pod úrovní limitu de minimis, který činí 200 000 EUR.

6.1.5.   Závěr ohledně přítomnosti podpory

| (156) | S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že směny, které v posuzovaném období provedla Bulharská republika, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy v těch případech, kdy protistrana příslušné transakce je podnikem ve smyslu uvedeného ustanovení, kdy administrativní ceny použité pro účely dané transakce neodrážely tržní ceny a kdy nebyly naplněny podmínky podpory de minimis stanovené v nařízení (ES) č. 1407/2013. |
| --- | --- |

(156)

S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že směny, které v posuzovaném období provedla Bulharská republika, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy v těch případech, kdy protistrana příslušné transakce je podnikem ve smyslu uvedeného ustanovení, kdy administrativní ceny použité pro účely dané transakce neodrážely tržní ceny a kdy nebyly naplněny podmínky podpory de minimis stanovené v nařízení (ES) č. 1407/2013.

6.2.   ZÁKONNOST OPATŘENÍ

| (157) | Bulharská republika uvedené směny před jejich provedením neoznámila, a nesplnila tak svou povinnost ve smyslu čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Uvedené směny tak představují protiprávně poskytnutou státní podporu. |
| --- | --- |

(157)

Bulharská republika uvedené směny před jejich provedením neoznámila, a nesplnila tak svou povinnost ve smyslu čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Uvedené směny tak představují protiprávně poskytnutou státní podporu.

6.3.   SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM

| (158) | Ačkoli byly bulharské orgány požádány o poskytnutí informací o případné slučitelnosti uvedených směn s vnitřním trhem, trvaly na své argumentaci, že předmětné transakce neměly na obchod v rámci Unie žádný vliv, a že tedy státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy nepředstavují. |
| --- | --- |

(158)

Ačkoli byly bulharské orgány požádány o poskytnutí informací o případné slučitelnosti uvedených směn s vnitřním trhem, trvaly na své argumentaci, že předmětné transakce neměly na obchod v rámci Unie žádný vliv, a že tedy státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy nepředstavují.

| (159) | V tomto ohledu Komise poznamenává, že důkazní břemeno slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, jako výjimky z ustanovení čl. 107 odst. 1 Smlouvy, náleží v zásadě dotyčnému členskému státu, který musí prokázat, že podmínky pro tuto výjimku jsou splněny (91). |
| --- | --- |

(159)

V tomto ohledu Komise poznamenává, že důkazní břemeno slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, jako výjimky z ustanovení čl. 107 odst. 1 Smlouvy, náleží v zásadě dotyčnému členskému státu, který musí prokázat, že podmínky pro tuto výjimku jsou splněny (91).

| (160) | Komise v každém případě konstatuje, že se nezdá, že by existovaly nějaké zřejmé důvody, na jejichž základě by bylo možné považovat předmětné směny za slučitelné s vnitřním trhem, a to ani přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy ani na základě pokynů z těchto ustanovení vycházejících. |
| --- | --- |

(160)

Komise v každém případě konstatuje, že se nezdá, že by existovaly nějaké zřejmé důvody, na jejichž základě by bylo možné považovat předmětné směny za slučitelné s vnitřním trhem, a to ani přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy ani na základě pokynů z těchto ustanovení vycházejících.

| (161) | Slučitelnost režimu směn tedy nelze odvozovat od pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví („pokyny k odvětví lesnictví“), protože ty se vztahují pouze na živé stromy a na jejich přirozené prostředí v lesích a na ostatní zalesněné půdě, včetně opatření k udržování a zlepšování ekologické a ochranné funkce lesů a opatření na podporu rekreačního využívání a sociální a kulturní dimenze lesů. Navíc náklady hrazené z podpory poskytnuté v souvislosti se směnami neodpovídají definici způsobilých nákladů uvedené v pokynech k odvětví lesnictví (92), neboť soukromým subjektům nebyly uloženy žádné zákonné nebo smluvní závazky využívat pozemky nabyté směnou jako oblasti s ochranou přírody. Všechny soukromé subjekty měly naopak právo požádat o změnu účelu užívání z lesního pozemku na pozemek stavební, což také některé z nich učinily. |
| --- | --- |

(161)

Slučitelnost režimu směn tedy nelze odvozovat od pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví („pokyny k odvětví lesnictví“), protože ty se vztahují pouze na živé stromy a na jejich přirozené prostředí v lesích a na ostatní zalesněné půdě, včetně opatření k udržování a zlepšování ekologické a ochranné funkce lesů a opatření na podporu rekreačního využívání a sociální a kulturní dimenze lesů. Navíc náklady hrazené z podpory poskytnuté v souvislosti se směnami neodpovídají definici způsobilých nákladů uvedené v pokynech k odvětví lesnictví (92), neboť soukromým subjektům nebyly uloženy žádné zákonné nebo smluvní závazky využívat pozemky nabyté směnou jako oblasti s ochranou přírody. Všechny soukromé subjekty měly naopak právo požádat o změnu účelu užívání z lesního pozemku na pozemek stavební, což také některé z nich učinily.

| (162) | Slučitelnost nelze odvozovat ani od pokynů k vnitrostátní regionální podpoře na období 2007–2013. Komise v této souvislosti poznamenává, že bulharské orgány směny neprovedly s konkrétním cílem přispět k regionálnímu rozvoji. Nadto nebyly vymezeny způsobilé náklady a nebylo ani stanoveno, jakým způsobem se bude kontrolovat pobídkový účinek předmětné podpory a jak bude zajištěno dodržování příslušných limitů regionální podpory. |
| --- | --- |

(162)

Slučitelnost nelze odvozovat ani od pokynů k vnitrostátní regionální podpoře na období 2007–2013. Komise v této souvislosti poznamenává, že bulharské orgány směny neprovedly s konkrétním cílem přispět k regionálnímu rozvoji. Nadto nebyly vymezeny způsobilé náklady a nebylo ani stanoveno, jakým způsobem se bude kontrolovat pobídkový účinek předmětné podpory a jak bude zajištěno dodržování příslušných limitů regionální podpory.

| (163) | V neposlední řadě pak bulharské orgány v diskusích předcházejících přijetí rozhodnutí o zahájení řízení prohlašovaly, že dotčené směny sledovaly cíl veřejné politiky spočívající v konsolidaci vlastnictví lesních pozemků. I kdyby bylo možné považovat konsolidaci lesních pozemků za cíl společného zájmu, což ovšem nelze, neprokázaly bulharské orgány, že poskytnutá podpora byla k dosažení uvedeného cíle nezbytná a ani že zvolené prostředky byly ty nejvhodnější. |
| --- | --- |

(163)

V neposlední řadě pak bulharské orgány v diskusích předcházejících přijetí rozhodnutí o zahájení řízení prohlašovaly, že dotčené směny sledovaly cíl veřejné politiky spočívající v konsolidaci vlastnictví lesních pozemků. I kdyby bylo možné považovat konsolidaci lesních pozemků za cíl společného zájmu, což ovšem nelze, neprokázaly bulharské orgány, že poskytnutá podpora byla k dosažení uvedeného cíle nezbytná a ani že zvolené prostředky byly ty nejvhodnější.

| (164) | Bulharské orgány rovněž neprokázaly, že zvolené prostředky zajistily, aby se poskytnutá podpora omezila na minimum nezbytné k přesvědčení soukromých subjektů k tomu, aby směnu uskutečnily. Je to mimo jiné patrné ze silného kolísání administrativních cen, k nimž se uplatněním předepsané metodiky dospělo. Při porovnání s tržními cenami, jež bulharské orgány poskytly, se nezdá, že by tyto administrativní ceny byly systematicky o určitý obdobný procentuální podíl vyšší či nižší než tržní ceny. Na příkladu transakcí uskutečněných v roce 2007 lze sledovat rozdíly mezi tržními a administrativními cenami parcel v soukromém vlastnictví v rozmezí od –503,97 % do +89,91 % (93). |
| --- | --- |

(164)

Bulharské orgány rovněž neprokázaly, že zvolené prostředky zajistily, aby se poskytnutá podpora omezila na minimum nezbytné k přesvědčení soukromých subjektů k tomu, aby směnu uskutečnily. Je to mimo jiné patrné ze silného kolísání administrativních cen, k nimž se uplatněním předepsané metodiky dospělo. Při porovnání s tržními cenami, jež bulharské orgány poskytly, se nezdá, že by tyto administrativní ceny byly systematicky o určitý obdobný procentuální podíl vyšší či nižší než tržní ceny. Na příkladu transakcí uskutečněných v roce 2007 lze sledovat rozdíly mezi tržními a administrativními cenami parcel v soukromém vlastnictví v rozmezí od –503,97 % do +89,91 % (93).

| (165) | Bulharské orgány konečně ani neprokázaly, že předmětné směny nenarušily hospodářskou soutěž v míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Směny proto nelze přímo považovat za slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

(165)

Bulharské orgány konečně ani neprokázaly, že předmětné směny nenarušily hospodářskou soutěž v míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Směny proto nelze přímo považovat za slučitelné s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

| (166) | Komise proto dospěla k závěru, že podporu poskytnutou v souvislosti se směnami nelze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(166)

Komise proto dospěla k závěru, že podporu poskytnutou v souvislosti se směnami nelze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem.

7.   NAVRÁCENÍ PODPORY

| (167) | Podle čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 by měla být státní podpora příjemcem navrácena, pokud byla předmětná protiprávně poskytnutá státní podpora shledána neslučitelnou s vnitřním trhem a není-li to v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství. V čl. 14 odst. 2 uvedeného nařízení se stanoví, že podpora, která má být navrácena, zahrnuje úroky splatné od data, kdy byla protiprávní podpora k dispozici příjemci, do data jejího faktického navrácení. V čl. 14 odst. 3 se dále stanoví, že navrácení se provede bezodkladně a v souladu s postupy vnitrostátního práva dotyčného členského státu za předpokladu, že umožňují okamžitý a účinný výkon rozhodnutí Komise. |
| --- | --- |

(167)

Podle čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 by měla být státní podpora příjemcem navrácena, pokud byla předmětná protiprávně poskytnutá státní podpora shledána neslučitelnou s vnitřním trhem a není-li to v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství. V čl. 14 odst. 2 uvedeného nařízení se stanoví, že podpora, která má být navrácena, zahrnuje úroky splatné od data, kdy byla protiprávní podpora k dispozici příjemci, do data jejího faktického navrácení. V čl. 14 odst. 3 se dále stanoví, že navrácení se provede bezodkladně a v souladu s postupy vnitrostátního práva dotyčného členského státu za předpokladu, že umožňují okamžitý a účinný výkon rozhodnutí Komise.

| (168) | Ke splnění účelu navrácení podpory dojde v okamžiku, kdy podniky, jež z předmětné protiprávní podpory těžily, tuto podporu spolu s příslušnými úroky z prodlení navrátí. Navrácením příjemce pozbude zvýhodnění, ze kterého měl na trhu oproti svým konkurentům prospěch, a obnoví se stav, který poskytnutí podpory předcházel (94). Členský stát si sice může zvolit prostředky, kterými svou povinnost dosáhnout navrácení nelegální podpory splní, ale zvolená opatření nesmí mít nepříznivý vliv na působnost a účinnost práva Unie. Členský stát může povinnost dosáhnout navrácení podpory splnit, pouze pokud jsou prostředky zvolené k navrácení podpory vhodné k opětovnému nastolení běžných podmínek hospodářské soutěže, které byly poskytnutím nezákonné podpory narušeny, a pokud jsou v souladu s příslušnými ustanoveními práva Unie (95). |
| --- | --- |

(168)

Ke splnění účelu navrácení podpory dojde v okamžiku, kdy podniky, jež z předmětné protiprávní podpory těžily, tuto podporu spolu s příslušnými úroky z prodlení navrátí. Navrácením příjemce pozbude zvýhodnění, ze kterého měl na trhu oproti svým konkurentům prospěch, a obnoví se stav, který poskytnutí podpory předcházel (94). Členský stát si sice může zvolit prostředky, kterými svou povinnost dosáhnout navrácení nelegální podpory splní, ale zvolená opatření nesmí mít nepříznivý vliv na působnost a účinnost práva Unie. Členský stát může povinnost dosáhnout navrácení podpory splnit, pouze pokud jsou prostředky zvolené k navrácení podpory vhodné k opětovnému nastolení běžných podmínek hospodářské soutěže, které byly poskytnutím nezákonné podpory narušeny, a pokud jsou v souladu s příslušnými ustanoveními práva Unie (95).

| (169) | Vzhledem k tomu, že bylo shledáno, že Bulharská republika protiprávně uplatňovala státní podporu prostřednictvím směn, měla by se jí stanovit povinnost zajistit, aby osoby, které tyto směny využily, tuto podporu navrátily. |
| --- | --- |

(169)

Vzhledem k tomu, že bylo shledáno, že Bulharská republika protiprávně uplatňovala státní podporu prostřednictvím směn, měla by se jí stanovit povinnost zajistit, aby osoby, které tyto směny využily, tuto podporu navrátily.

7.1.   URČENÍ PŘÍJEMCŮ, KTEŘÍ MUSÍ PODPORU NAVRÁTIT

| (170) | Protiprávní a neslučitelnou podporu musí navrátit podniky, které z ní skutečně měly prospěch (96). Nicméně v případech, kdy všechny podniky, které protiprávní a neslučitelnou podporu obdržely, není schopna určit v rozhodnutí samotném Komise, bude tak muset na počátku procesu jeho provádění učinit dotčený členský stát, který musí přihlédnout k individuální situaci jednotlivých dotčených podniků (97). |
| --- | --- |

(170)

Protiprávní a neslučitelnou podporu musí navrátit podniky, které z ní skutečně měly prospěch (96). Nicméně v případech, kdy všechny podniky, které protiprávní a neslučitelnou podporu obdržely, není schopna určit v rozhodnutí samotném Komise, bude tak muset na počátku procesu jeho provádění učinit dotčený členský stát, který musí přihlédnout k individuální situaci jednotlivých dotčených podniků (97).

| (171) | V tomto případě jsou potenciálními příjemci neslučitelné státní podpory ty fyzické a právnické osoby, které se podílely na 132 směnách s bulharskými orgány, k nimž v posuzovaném období došlo. Z této skupiny subjektů by měly bulharské orgány vyjmout ty fyzické a právnické osoby, jež nejsou „podniky“ ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a ty, jež na při směnách, jichž se zúčastnily, získaly podporu v celkové výši nepřesahující limit stanovený v nařízení de minimis, pokud ovšem dotčené transakce splňují i ostatní podmínky stanovené uvedeným nařízením. Zbývající fyzické a právnické osoby, jež se směn účastnily, by se měly považovat za příjemce protiprávně poskytnuté státní podpory, a bulharským orgánům se ukládá povinnost zajistit, aby tyto subjekty zvýhodnění, jehož se jim na základě předmětných směn dostalo, navrátily. |
| --- | --- |

(171)

V tomto případě jsou potenciálními příjemci neslučitelné státní podpory ty fyzické a právnické osoby, které se podílely na 132 směnách s bulharskými orgány, k nimž v posuzovaném období došlo. Z této skupiny subjektů by měly bulharské orgány vyjmout ty fyzické a právnické osoby, jež nejsou „podniky“ ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a ty, jež na při směnách, jichž se zúčastnily, získaly podporu v celkové výši nepřesahující limit stanovený v nařízení de minimis, pokud ovšem dotčené transakce splňují i ostatní podmínky stanovené uvedeným nařízením. Zbývající fyzické a právnické osoby, jež se směn účastnily, by se měly považovat za příjemce protiprávně poskytnuté státní podpory, a bulharským orgánům se ukládá povinnost zajistit, aby tyto subjekty zvýhodnění, jehož se jim na základě předmětných směn dostalo, navrátily.

7.2.   VYČÍSLENÍ PODPORY

| (172) | Komise není z právního hlediska povinna vyčíslit přesnou částku, jež má být navrácena, zejména pokud k tomu, aby tak učinila, nemá k dispozici dostatečné údaje. Postačí, pokud rozhodnutí Komise obsahuje informace, jež dotčenému členskému státu bez přílišných obtíží umožní stanovit částku, jež má být navrácena (98). |
| --- | --- |

(172)

Komise není z právního hlediska povinna vyčíslit přesnou částku, jež má být navrácena, zejména pokud k tomu, aby tak učinila, nemá k dispozici dostatečné údaje. Postačí, pokud rozhodnutí Komise obsahuje informace, jež dotčenému členskému státu bez přílišných obtíží umožní stanovit částku, jež má být navrácena (98).

| (173) | Jak bylo vysvětleno ve 147. bodu odůvodnění, má Komise za to, že členské státy by při stanovení výše neslučitelné podpory, již musí každý z příjemců navrátit, měly vyjít z této metodiky:






  (i) | stanovit rozdíl mezi skutečnou tržní cenou lesní pozemkové parcely v soukromém vlastnictví a administrativní cenou této parcely určenou podle nařízení o základních cenách; |
| --- | --- | --- |

(173)

Jak bylo vysvětleno ve 147. bodu odůvodnění, má Komise za to, že členské státy by při stanovení výše neslučitelné podpory, již musí každý z příjemců navrátit, měly vyjít z této metodiky:

(i)

stanovit rozdíl mezi skutečnou tržní cenou lesní pozemkové parcely v soukromém vlastnictví a administrativní cenou této parcely určenou podle nařízení o základních cenách;

| (ii) | stanovit rozdíl mezi skutečnou tržní cenou lesní pozemkové parcely ve veřejném vlastnictví a administrativní cenou této parcely určenou podle nařízení o základních cenách. |
| --- | --- |

(ii)

stanovit rozdíl mezi skutečnou tržní cenou lesní pozemkové parcely ve veřejném vlastnictví a administrativní cenou této parcely určenou podle nařízení o základních cenách.

Prvotní výše státní podpory získané na základě směny je rovna hodnotě ii) snížené o hodnotu i).

V případech, kdy byla směněna pozemková parcela ve veřejném vlastnictví s vyšší administrativní hodnotou za pozemkovou parcelu v soukromém vlastnictví s nižší administrativní hodnotou, by měla být tato prvotní částka upravena. Podle bulharských orgánů musela v takovémto případě osoba, která směny využila, zaplatit státu náhradu za rozdíl v hodnotě dotčených pozemků. Původní výše podpory by tedy měla být ponížena o částku náhrady zaplacenou příjemcem bulharským orgánům. Bulharské orgány by pak měly dosáhnout toho, aby příslušní příjemci výslednou částku navrátili, tak aby se vyrovnalo zvýhodnění, které tito příjemci v důsledku provedení směny získali.

| (174) | Při stanovení tržních cen dotčených parcel by měla být plně zohledněna hospodářská hodnota předmětného pozemku v okamžiku provedení směny. Z informací uvedených v podání bulharských orgánů ze dne 29. srpna 2008 se zdá, že v některých případech byly na státních lesních parcelách budovy a infrastruktura postaveny ještě dříve, než došlo k uskutečnění směny, a to i přesto, že daná parcela předtím nebyla překlasifikována na stavební pozemek. Komise zastává názor, že v takových případech by se měla do tržní hodnoty parcely plně promítnout i hodnota těchto budov a/nebo infrastruktury. |
| --- | --- |

(174)

Při stanovení tržních cen dotčených parcel by měla být plně zohledněna hospodářská hodnota předmětného pozemku v okamžiku provedení směny. Z informací uvedených v podání bulharských orgánů ze dne 29. srpna 2008 se zdá, že v některých případech byly na státních lesních parcelách budovy a infrastruktura postaveny ještě dříve, než došlo k uskutečnění směny, a to i přesto, že daná parcela předtím nebyla překlasifikována na stavební pozemek. Komise zastává názor, že v takových případech by se měla do tržní hodnoty parcely plně promítnout i hodnota těchto budov a/nebo infrastruktury.

| (175) | Komise poznamenává, že bulharské orgány již údaji o administrativních cenách použitých při směnách, jakož i o tržních cenách všech předmětných parcel v době uskutečnění směny disponují (99), a nemělo by pro ně tedy být příliš obtížné stanovit na základě metodiky popsané ve 173. bodu odůvodnění (100) částky, jež musí být navráceny. |
| --- | --- |

(175)

Komise poznamenává, že bulharské orgány již údaji o administrativních cenách použitých při směnách, jakož i o tržních cenách všech předmětných parcel v době uskutečnění směny disponují (99), a nemělo by pro ně tedy být příliš obtížné stanovit na základě metodiky popsané ve 173. bodu odůvodnění (100) částky, jež musí být navráceny.

| (176) | V případech, kdy mohou mít bulharské orgány oprávněné obavy, že uvedenou metodiku nelze uplatnit nebo že vede k výsledným částkám, jež zjevně dostatečně neodrážejí výši státní podpory, již příjemce obdržel, nicméně mohou rozhodnout, že nechají provést odhad tržních cen směňovaných pozemků nezávislým znalcem, který má k oceňování kvalifikaci a který se vybere na základě otevřeného veřejného nabídkového řízení. Při stanovení postupu výběru takového znalce by se měly dodržovat zásady transparentnosti a rovného zacházení, a to i v případech, kdy výše smluvního plnění nepřekračuje prahové hodnoty stanovené směrnicemi Unie týkajícími se zadávání veřejných zakázek. Nabídkové řízení by zejména mělo: i) být dostatečně inzerované; ii) opírat se o objektivní, předem oznámená kritéria výběru; iii) obsahovat informace o tom, že po provedení předběžného výběru bude konečné rozhodnutí přijato za účasti zástupců útvarů Komise. V těchto výjimečných případech musí bulharské orgány: i) uvést dotčenou parcelu (dotčené parcely); ii) uvést odůvodnění, proč je třeba v tom kterém konkrétním případě využít odhadu nezávislého znalce; iii) navrhnout Komisi nezávislého znalce (vybraného ve veřejném nabídkovém řízení), jehož pověření odsouhlasí Komise i Bulharská republika. |
| --- | --- |

(176)

V případech, kdy mohou mít bulharské orgány oprávněné obavy, že uvedenou metodiku nelze uplatnit nebo že vede k výsledným částkám, jež zjevně dostatečně neodrážejí výši státní podpory, již příjemce obdržel, nicméně mohou rozhodnout, že nechají provést odhad tržních cen směňovaných pozemků nezávislým znalcem, který má k oceňování kvalifikaci a který se vybere na základě otevřeného veřejného nabídkového řízení. Při stanovení postupu výběru takového znalce by se měly dodržovat zásady transparentnosti a rovného zacházení, a to i v případech, kdy výše smluvního plnění nepřekračuje prahové hodnoty stanovené směrnicemi Unie týkajícími se zadávání veřejných zakázek. Nabídkové řízení by zejména mělo: i) být dostatečně inzerované; ii) opírat se o objektivní, předem oznámená kritéria výběru; iii) obsahovat informace o tom, že po provedení předběžného výběru bude konečné rozhodnutí přijato za účasti zástupců útvarů Komise. V těchto výjimečných případech musí bulharské orgány: i) uvést dotčenou parcelu (dotčené parcely); ii) uvést odůvodnění, proč je třeba v tom kterém konkrétním případě využít odhadu nezávislého znalce; iii) navrhnout Komisi nezávislého znalce (vybraného ve veřejném nabídkovém řízení), jehož pověření odsouhlasí Komise i Bulharská republika.

| (177) | Vzhledem k tomu, že účelem navrácení podpory je obnova stavu před uskutečněním směny, má Komise v neposlední řadě za to, že by s ohledem na výjimečnou povahu dohod o směně ve vztahu k lesním pozemkům, které nebyly do rozhodné doby komerčně využívány, Bulharská republika splnila svou povinnost dosáhnout navrácení protiprávně poskytnuté podpory tím, že sporné směny zruší a u dotčených parcel provede zpětnou směnu. Takový postup by nicméně k navrácení podpory v náležité míře vedl jen v případech, kdy ode dne uskutečnění směny nedošlo k významným změnám dotčených lesních pozemků ve veřejném i soukromém vlastnictví. V takovýchto případech je třeba o dotčených parcelách informovat Komisi do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Bulharské republice; předmětné směny by měly být zrušeny a doklad o provedení tohoto úkonu by měl být předložen do čtyř měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(177)

Vzhledem k tomu, že účelem navrácení podpory je obnova stavu před uskutečněním směny, má Komise v neposlední řadě za to, že by s ohledem na výjimečnou povahu dohod o směně ve vztahu k lesním pozemkům, které nebyly do rozhodné doby komerčně využívány, Bulharská republika splnila svou povinnost dosáhnout navrácení protiprávně poskytnuté podpory tím, že sporné směny zruší a u dotčených parcel provede zpětnou směnu. Takový postup by nicméně k navrácení podpory v náležité míře vedl jen v případech, kdy ode dne uskutečnění směny nedošlo k významným změnám dotčených lesních pozemků ve veřejném i soukromém vlastnictví. V takovýchto případech je třeba o dotčených parcelách informovat Komisi do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Bulharské republice; předmětné směny by měly být zrušeny a doklad o provedení tohoto úkonu by měl být předložen do čtyř měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.

| (178) | Ve všech případech, kdy se vyžaduje navrácení podpory, se toto navrácení musí vztahovat k okamžiku, kdy příjemcům předmětné zvýhodnění vzniklo, tj. ke dni právního aktu, kterým se příjemcům uděluje právo směnit své lesní pozemky v soukromém vlastnictví za lesní pozemky ve vlastnictví veřejném. |
| --- | --- |

(178)

Ve všech případech, kdy se vyžaduje navrácení podpory, se toto navrácení musí vztahovat k okamžiku, kdy příjemcům předmětné zvýhodnění vzniklo, tj. ke dni právního aktu, kterým se příjemcům uděluje právo směnit své lesní pozemky v soukromém vlastnictví za lesní pozemky ve vlastnictví veřejném.

| (179) | Do částek, jež mají být navráceny, by měly být započteny úroky za dobu počínaje dnem, k němuž byly příjemcům tyto částky dány k dispozici, až do doby jejich faktického navrácení. Výše úroku by se měla vypočítávat jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (101) a podle nařízení Komise (ES) č. 271/2008 (102), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004. |
| --- | --- |

(179)

Do částek, jež mají být navráceny, by měly být započteny úroky za dobu počínaje dnem, k němuž byly příjemcům tyto částky dány k dispozici, až do doby jejich faktického navrácení. Výše úroku by se měla vypočítávat jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (101) a podle nařízení Komise (ES) č. 271/2008 (102), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.

| (180) | Harmonogram navrácení státní podpory jednotlivými příjemci by měl co možná nejvíce souhlasit s harmonogramem uvedeným v oznámení o navrácení podpory (103). V žádném případě by ale nemělo dojít k překročení lhůt uvedených v tabulce 5.

  Tabulka 5


  Harmonogram navrácení podpory







  Lhůta | Úkon |
| --- | --- | --- |
| 1. | do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Bulharské republice: |

(180)

Harmonogram navrácení státní podpory jednotlivými příjemci by měl co možná nejvíce souhlasit s harmonogramem uvedeným v oznámení o navrácení podpory (103). V žádném případě by ale nemělo dojít k překročení lhůt uvedených v tabulce 5.

Tabulka 5

Harmonogram navrácení podpory

Lhůta

Úkon

1.

do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Bulharské republice:

Bulharská republika musí Komisi informovat o opatřeních plánovaných nebo přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, a to zejména:

| i) | předložit Komisi seznam všech směn, kterých se týká navrácení podpory, a uvést tyto informace:






  — | administrativní a tržní ceny lesních parcel v soukromém a veřejném vlastnictví, jež jsou předmětem směny (na základě informací uvedených Bulharskou republikou v podání 2014/032997), informace o doplatcích náhrad v každé z transakcí a o výsledné výši státní podpory, jež musí být navrácena, |
| --- | --- | --- |

i)

předložit Komisi seznam všech směn, kterých se týká navrácení podpory, a uvést tyto informace:

—

administrativní a tržní ceny lesních parcel v soukromém a veřejném vlastnictví, jež jsou předmětem směny (na základě informací uvedených Bulharskou republikou v podání 2014/032997), informace o doplatcích náhrad v každé z transakcí a o výsledné výši státní podpory, jež musí být navrácena,

| — | název zapojeného soukromého subjektu u každé z transakcí a uvedení důvodů, na základě kterých tato osoba, která směny využila, je, či není považována za podnik; |
| --- | --- |

—

název zapojeného soukromého subjektu u každé z transakcí a uvedení důvodů, na základě kterých tato osoba, která směny využila, je, či není považována za podnik;

| ii) | určit případy, v nichž navrácení podpory proběhne na základě znaleckého odhadu tržních cen lesních parcel v okamžiku uskutečnění směny (176. bod odůvodnění); |
| --- | --- |

ii)

určit případy, v nichž navrácení podpory proběhne na základě znaleckého odhadu tržních cen lesních parcel v okamžiku uskutečnění směny (176. bod odůvodnění);

| iii) | určit případy, kdy k navrácení podpory dojde prostřednictvím zrušení směny (177. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

iii)

určit případy, kdy k navrácení podpory dojde prostřednictvím zrušení směny (177. bod odůvodnění).

| 2. | do čtyř měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Bulharské republice: |
| --- | --- |

2.

do čtyř měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Bulharské republice:

V případě parcel uvedených v bodu 1 podbodu ii) výše by měla Bulharská republika pověřit nezávislého znalce, který by zpracoval ocenění dotčených parcel. Tento znalec by měl být vybrán na základě otevřeného veřejného nabídkového řízení a pověřen se souhlasem Komise na základě předchozího návrhu Bulharské republiky.

| 3. | do sedmi měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Bulharské republice: |
| --- | --- |

3.

do sedmi měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Bulharské republice:

Bulharská republika by měla předložit Komisi zprávu o ocenění parcel uvedených v bodu 1 podbodu ii) výše vypracovanou nezávislým znalcem.

| 4. | do osmi měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Bulharské republice: |
| --- | --- |

4.

do osmi měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Bulharské republice:

Bulharská republika by měla zaslat příkazy k navrácení všem dotčeným příjemcům, a to s přesným uvedením částek, jež mají být navráceny.

| 5. | do dvanácti měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Bulharské republice: |
| --- | --- |

5.

do dvanácti měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Bulharské republice:

Bulharská republika musí realizovat navrácení podpory u všech dotčených směn.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora podnikům v souvislosti se směnami lesních pozemků ve veřejném vlastnictví za lesní pozemky v soukromém vlastnictví, protiprávně poskytnutá Bulharskou republikou v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy v období od 1. ledna 2007 do 27. ledna 2009, je neslučitelná s vnitřním trhem.

Článek 2

Jednotlivá podpora poskytnutá v rámci směn uvedených v článku 1 nepředstavuje podporu, pokud v době, kdy je poskytnuta, splňuje podmínky stanovené nařízením přijatým podle článku 2 nařízení (ES) č. 994/98, které je použitelné v době, kdy je podpora poskytnuta.

Článek 3

Jednotlivá podpora poskytnutá v rámci směn uvedených v článku 1, která v době, kdy je poskytnuta, splňuje podmínky stanovené nařízením přijatým podle článku 1 nařízení (ES) č. 994/98 nebo v rámci jakéhokoliv jiného schváleného režimu podpor, je slučitelná s vnitřním trhem až do maximální výše podpory použitelné pro tento druh podpor.

Článek 4

1.   Bulharská republika zajistí navrácení neslučitelné podpory poskytnuté v rámci směn uvedených v článku 1 od příjemců.

2.   Odchylně od odstavce 1 lze v případech, kdy ode dne uskutečnění směny nedošlo k významným změnám lesních pozemků ve veřejném i v soukromém vlastnictví, kterých se transakce dotýkala, zajistit navrácení neslučitelné podpory od příjemců zrušením předmětných směn.

3.   Do částek, jež mají být navráceny, se započítají úroky za dobu počínaje dnem, k němuž byly příslušné prostředky dány k dispozici příjemcům, až do doby jejich faktického navrácení.

4.   Výše úroku se vypočte jako složený úrok podle kapitoly V nařízení (ES) č. 794/2004 a podle nařízení (ES) č. 271/2008.

5.   Bulharská republika zruší veškeré doposud neuhrazené platby podpory v rámci režimu uvedeného v článku 1 s účinkem ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.

Článek 5

1.   Navrácení podpory poskytnuté v rámci režimu uvedeného v článku 1 se zajistí neprodleně a účinně.

2.   Bulharská republika zajistí úplné provedení tohoto rozhodnutí ve lhůtě dvanácti měsíců ode dne oznámení.

Článek 6

1.   Do čtyř měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předloží Bulharská republika Komisi tyto informace:

| a) | seznam všech směn obsahující tyto informace:






  — | administrativní a tržní ceny lesních parcel v soukromém a veřejném vlastnictví, které jsou předmětem směny, informace o doplatcích v jednotlivých transakcích a výslednou výši státní podpory, |
| --- | --- | --- |

a)

seznam všech směn obsahující tyto informace:

—

administrativní a tržní ceny lesních parcel v soukromém a veřejném vlastnictví, které jsou předmětem směny, informace o doplatcích v jednotlivých transakcích a výslednou výši státní podpory,

| — | název zúčastněného soukromého subjektu, tj. osoby, která směny využila, u každé z transakcí a důvody, na základě kterých tento subjekt je, či není považován za podnik; |
| --- | --- |

—

název zúčastněného soukromého subjektu, tj. osoby, která směny využila, u každé z transakcí a důvody, na základě kterých tento subjekt je, či není považován za podnik;

| b) | určení případů, v nichž se uplatní navrácení podpory na základě tržních cen v okamžiku uskutečnění směn, jež jsou uvedeny v podání Bulharské republiky 2014/032997; |
| --- | --- |

b)

určení případů, v nichž se uplatní navrácení podpory na základě tržních cen v okamžiku uskutečnění směn, jež jsou uvedeny v podání Bulharské republiky 2014/032997;

| c) | určení případů, kdy k navrácení podpory dojde prostřednictvím zrušení směny; |
| --- | --- |

c)

určení případů, kdy k navrácení podpory dojde prostřednictvím zrušení směny;

| d) | určení případů, kdy k navrácení podpory dojde na základě částek stanovených nezávislým znalcem-odhadcem, a doklady o pověření tohoto nezávislého znalce, který se vybere ve veřejném nabídkovém řízení a jehož odsouhlasí Komise. |
| --- | --- |

d)

určení případů, kdy k navrácení podpory dojde na základě částek stanovených nezávislým znalcem-odhadcem, a doklady o pověření tohoto nezávislého znalce, který se vybere ve veřejném nabídkovém řízení a jehož odsouhlasí Komise.

2.   Do osmi měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předloží Bulharská republika Komisi tyto informace:

| a) | seznam příjemců, kteří obdrželi podporu v rámci směn uvedených v článku 1, a celkovou výši podpory, kterou každý z těchto příjemců v důsledku předmětných transakcí obdržel; |
| --- | --- |

a)

seznam příjemců, kteří obdrželi podporu v rámci směn uvedených v článku 1, a celkovou výši podpory, kterou každý z těchto příjemců v důsledku předmětných transakcí obdržel;

| b) | celkovou částku (jistinu a úrok při navrácení), jejíhož navrácení se má od každého jednotlivého příjemce dosáhnout; |
| --- | --- |

b)

celkovou částku (jistinu a úrok při navrácení), jejíhož navrácení se má od každého jednotlivého příjemce dosáhnout;

| c) | podrobný popis opatření již přijatých či plánovaných k dosažení souladu s tímto rozhodnutím; |
| --- | --- |

c)

podrobný popis opatření již přijatých či plánovaných k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;

| d) | doklady prokazující, že příjemcům bylo přikázáno podporu navrátit. |
| --- | --- |

d)

doklady prokazující, že příjemcům bylo přikázáno podporu navrátit.

3.   Do dvanácti měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předloží Bulharská republika doklady prokazující, že dotčení příjemci navrátili podporu v plné výši.

4.   Bulharská republika bude prostřednictvím zpráv předkládaných jednou za dva měsíce informovat Komisi o průběhu vnitrostátních opatření k provedení tohoto rozhodnutí až do doby, než bude navrácení podpory poskytnuté v rámci směn uvedených v článku 1 dokončeno. Na žádost Komise poskytne Bulharská republika neprodleně informace o opatřeních již přijatých a plánovaných k provedení tohoto rozhodnutí. Poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úrocích z podpor, které již byly příjemci navráceny.

Článek 7

Toto rozhodnutí je určeno Bulharské republice.

V Bruselu dne 5. září 2014.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. C 273, 16.9.2011, s. 13.

1

(2)  Viz poznámka pod čarou 1.

2

(3)  Dopis ze dne 26. července 2011.

3

(4)  Dopis ze dne 27. července 2011.

4

(5)  Dopisy ze dne 28. července a 14. října 2011.

5

(6)  Dopis ze dne 29. července 2011.

6

(7)  Dopis ze dne 29. července 2011.

7

(8)  Dopis ze dne 29. července 2011.

8

(9)  Dopisy ze dne 30. července 2011, 15. a 22. října 2011.

9

(10)  Dopis ze dne 31. července 2011.

10

(11)  Dopis ze dne 1. srpna 2011.

11

(12)  Dopis ze dne 1. srpna 2011.

12

(13)  Dopis ze dne 5. srpna 2011.

13

(14)  Dopis ze dne 12. srpna 2011.

14

(15)  Dopis ze dne 22. srpna 2011.

15

(16)  Dopis ze dne 12. října 2011.

16

(17)  Dopisy ze dne 14. a 23. října 2011.

17

(18)  Dopis ze dne 14. října 2011.

18

(19)  Dopis ze dne 14. října 2011.

19

(20)  Dopisy ze dne 16. září a 15. října 2011.

20

(21)  Dopisy ze dne 16. září a 15. října 2011.

21

(22)  Dopisy ze dne 16. září a 15. října 2011.

22

(23)  Dopisy ze dne 15. října 2011 a 7. prosince 2011.

23

(24)  Dopis ze dne 17. října 2011. V souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1) tato zúčastněná strana požádala, aby její totožnost nebyla dotčenému členskému státu sdělena z důvodu možné újmy.

24

(25)  Jednalo se to tyto zúčastněné strany: Aqua Estate OOD, Beta Forest EOOD, Kosta Gerov, Dimitar Terziev, Javor Chajtov, Valentina Chajtova, Georgi Aleksandrov Babev, Marieta Babeva, Elizabet Michailova, Svetoslav Michailov, BG Land Co OOD, Mirta Engineering EOOD, Miks PS-OOD a Boil OOD.

25

(26)  Bulharský zákon o lesích byl vyhlášen v bulharském státním věstníku č. 125 ze dne 29. prosince 1997.

26

(27)  Přijato nařízením Rady ministrů č. 252 ze dne 6. listopadu 2003 vyhlášeném v bulharském státním věstníku č. 101 ze dne 18. listopadu 2003 (naposledy změněným v bulharském státním věstníku č. 1 ze dne 5. ledna 2007).

27

(28)  Výkonný lesní úřad se dříve nazýval Státním lesním úřadem. V tomto rozhodnutí se s ohledem na konzistentnost uvádí vždy jako Výkonný lesní úřad.

28

(29)  V případech, kdy určitý majetek spadá do více než jedné oblasti, se použije vyšší koeficient.

29

(30)  Vyhlášen v bulharském státním věstníku č. 1 ze dne 2. ledna 2001.

30

(31)  V období let 1999–2007 toto ministerstvo působilo pod názvem ministerstvo zemědělství a lesnictví. Na začátku roku 2008 bylo přejmenováno na ministerstvo zemědělství a potravinářství. V tomto rozhodnutí se na ministerstvo s ohledem na konzistentnost odkazuje vždy jeho současným názvem. Výkonný lesní úřad byl původně součástí tohoto ministerstva.

31

(32)  Vydán v bulharském státním věstníku č. 44 ze dne 21. května 1996 (naposledy změněn předpisem v bulharském státním věstníku č. 41 ze dne 2. června 2009).

32

(33)  Vydán v bulharském státním věstníku č. 275 ze dne 22. listopadu 1950 (naposledy změněn předpisem v bulharském státním věstníku č. 50 ze dne 30. května 2008).

33

(34)  V důsledku moratoria uvaleného v roce 2009 může být neznámý počet zamýšlených změn zablokován.

34

(35)  Úř. věst. C 54, 4.3.2006, s. 13.

35

(36)  Úř. věst. C 319, 27.12.2006, s. 1.

36

(37)  Podle prvního stěžovatele vynětí lesa ze státního lesního fondu předurčuje následné rozhodnutí místních orgánů ve věci jeho dalšího užívání, neboť tyto orgány nemají jinou možnost, než přijmout podrobný územní plán pro danou parcelu, která přestala být lesním pozemkem, a není tedy nadále jako taková chráněna.

37

(38)  „Zpráva o bulharské politice v oblasti lesnictví“, 10. březen 2009, s. 11, bod 51, http://siteresources.worldbank.org/BULGARIAEXTN/Resources/305438-1224088560466/BulgariaForestPolicyNote03102009GOB.pdf

38

(39)  Společnosti Ecobalkani-Bulgaria EOOD, Vihren OOD a Elkabel AD.

39

(40)  Toto stanovisko podpořily společnosti Foros, Mirta Engineering, Beta Forest, LM Impex, pan Gerov, pan Babev a paní Babeva, pan Terziev, pan Michailov a paní Michailova.

40

(41)  Společnost All Seas.

41

(42)  Společnost LM Impex.

42

(43)  Toto stanovisko podpořily společnosti Izgrev, Litex, MIKS, BOIL a paní Blagoeva.

43

(44)  Toto stanovisko podpořil pan Gerov a Terziev a pan Babev a paní Babeva.

44

(45)  Společnost All Seas.

45

(46)  Společnosti Foros Development, Izgrev, Liteks Komers a Živka Blagoeva.

46

(47)  Toto stanovisko podpořil pan Michailov a paní Michailova, společnosti Mirta Engineering, Beta Forest, Elkabel a paní Blagoeva.

47

(48)  Paní Blagoeva.

48

(49)  Společnosti Izgrev a Litex Komers.

49

(50)  Pan Gerov, pan Babev a paní Babeva a pan Terziev (a jejich právník paní Šanková, která je zastupuje).

50

(51)  Společnost LM Impex, pan Michailov a paní Michailova, společnosti Mirta Eningeering, Beta Forest, Foros Development.

51

(52)  Společnost Elkabel. V reakci na pochybnosti, jež vyjádřila Komise, pověřila společnost Elkabel nezávislého znalce, aby zpracoval nový znalecký posudek, přičemž z tohoto posudku vyplynulo, že u některých dotčených parcel by sice tržní ceny byly vyšší než administrativní ceny vypočtené podle nařízení o základních cenách, avšak celková administrativní cena všech parcel směněných společností Elkabel byla vyšší než jejich tržní hodnota. Dále tato společnost vysvětlila, že i celková administrativní cena všech parcel ve veřejném vlastnictví, jejichž směna proběhla, byla vyšší než jejich tržní hodnota. Odhadce proto vyvodil závěr, že uplatňování administrativních cen nevedlo k neopodstatněnému zvýhodnění společnosti Elkabel.

52

(53)  Společnosti Izgrev, Litex Komers, pan Gerov, pan Terziev, pan Babev a paní Babeva, společnosti MIKS a BOIL. V případě pana Michailova a paní Michailovy byla hodnota směněných pozemků v soukromém vlastnictví údajně vyšší (83 322,66 BGN) než cena pozemků ve vlastnictví veřejném (67 125,00 BGN).

53

(54)  Pan Michailov a paní Michailova, společnosti Mirta Engineering a Beta Forest (v případě regionu Novo Oriachovo), společnost Foros Development (v případě obce Burgas) a společnosti MIKS a BOIL (v případě regionu Nesebar).

54

(55)  Společnosti MIKS, BOIL, Foros Development, Mirta Engineering a Beta Forest.

55

(56)  Společnost Izgrev, paní Blagoeva, společnosti MIKSD, BOIL, Mirta Engineering, Beta Forest, pan Michailov a paní Michailova.

56

(57)  Společnost Litex Komers.

57

(58)  Společnost BOIL, pan Michailov a paní Michailova.

58

(59)  Pan Gerov, pan Terziev a pan Babev a paní Babeva.

59

(60)  Společnost SLM Impex.

60

(61)  Společnost All Seas.

61

(62)  Společnost Izgrev, paní Blagoeva, společnosti Litex Komers, MIKS, Foros Development, Mirta Engineering a Beta Forest.

62

(63)  Společnosti Izgrev, Litex Komers, MIKS BOIL, Mirta Engineering, Beta Forest, pan Michailov a paní Michailova, společnost LM Impex.

63

(64)  Společnost LM Impex.

64

(65)  Pan Gerov, pan Babev a paní Babeva a pan Terziev.

65

(66)  Pan Stoev.

66

(67)  Bulharské orgány uvedly, že v posuzovaném období proběhlo 567 transakcí, jejichž předmětem byl prodej lesů v soukromém vlastnictví.

67

(68)  Následně byla v lednu 2009 směna státních pozemků podle starých pravidel a postupů zákonem zakázána a od tohoto postupu se upustilo.

68

(69)  Bulharské orgány poukazují na doklady, z nichž vyplývá, že u 105 transakcí, jejichž předmětem byla směna, byla administrativní cena pozemku při směně vyšší než tržní cena, jíž dosáhly soukromé subjekty v transakcích za obvyklých podmínek, zatímco nižší byla pouze ve 13 případech.

69

(70)  Č. SG 108/2006.

70

(71)  Příkaz č. RD 49-269/17.07.2007.

71

(72)  Rozhodnutí č. 602/16.09.2008.

72

(73)  Tyto informace Bulharsko (opětovně) předložilo v tabulce zaslané Komisi e-mailem ze dne 21. ledna 2014 (2014/032997).

73

(74)  Referenční číslo podání 2013/115208.

74

(75)  Spojené věci C-180/98 až C-184/98, Pavlov a další, Recueil 2000, s. I-6451, bod 74.

75

(76)  Věc 118/85, Komise v. Itálie, Recueil 1987, s. 2599, bod 7; věc C-35/96, Komise v. Itálie, Recueil 1998, s. I-3851, bod 36; Spojené věci C-180/98 až C-184/98, Pavlov a další, Recueil 2000, s. I-6451, bod 75.

76

(77)  Věc C-379/98, Preussen Elektra, Recueil 2001, s. I-2099.

77

(78)  Viz analogické rozhodnutí ve věci T-475/04, Bouygues SA v. Komise, Sb. rozh. 2007, s. II 2097, body 108 až 111 a 123, potvrzené rozhodnutím ve věci C-431/07 P, Bouygues a Bouygues Télécom v. Komise, Sb. rozh. 2009, s. I-2665, body 94 až 98 a 125.

78

(79)  Věc C-239/09, Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe GmbH & Co. KG v. BVVG Bodenverwertungs- und –verwaltungs GmbH, Sb. rozh. 2010, s. I-13083, bod 34, a věc C-290/07 P, Komise v. Scott, Sb. rozh. 2010, s. I-7763, bod 68; věc T-244/08, Konsum Nord ekonomisk förening v. Komise, Sb. rozh. 2011, s. II-00444, bod 61.

79

(80)  Věc T-288/97, Friuli-Venezia Giulia, Recueil 2001, s. II-1169, bod 41.

80

(81)  Např. All Seas Property 2, Aqua Estate, Beta Forest, BG Land Co, Ecobalkani, MIKS a BOIL.

81

(82)  Např. Izgrev, Liteks Comers, LM Impex a VNG Confort.

82

(83)  Věc C-239/09, Seydaland, uvedená výše, bod 35. Viz též rozhodnutí Komise ze dne 19. prosince 2012 ve věci SA.33167 o navrhovaných alternativních metodách oceňování zemědělské a lesní půdy v Německu při jejím prodeji státní agenturou BVVG (Úř. věst. C 43, 15.2.2013, s. 7).

83

(84)  Analogicky viz hlava II bod 2 písm. b) sdělení Komise o prvcích státní podpory při prodejích pozemků a staveb orgány veřejné moci (Úř. věst. C 209, 10.7.1997, s. 3).

84

(85)  Dopis ze dne 19. listopadu 2013; referenční číslo podání 2013/115208.

85

(86)  Tato záležitost je společně s argumenty bulharské strany podrobně popsána v oddílu 5.4.

86

(87)  Podhodnocení či nadhodnocení ve srovnání s tržní cenou uvedenou bulharskými orgány u dotčeného pozemku.

87

(88)  Věc C-239/09, Seydaland, uvedená výše, bod 54.

88

(89)  Nařízení Komise (EU) č. 1407/2013 ze dne 18. prosince 2013 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis (Úř věst. L 352, 24.12.2013, s. 1). Nařízení de minimis přijala Komise v souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 994/98 (Úř. věst. L 142, 14.5.1998, s. 1), ve znění nařízení (EU) č. 733/2013 (Úř. věst. L 204, 31.7.2013, s. 11).

89

de minimis

de minimis

(90)  Na základě kvantitativních údajů předložených bulharskými orgány provedla Komise předběžné výpočty, které naznačují, že pouze ve 45 ze 104 případů, v nichž byl soukromý subjekt směnou zvýhodněn, přesáhl rozsah tohoto zvýhodnění limit pro podporu de minimis. Z těchto výpočtů nicméně nejsou vyloučeny případy, kdy osobou, která směny využila, není podnik (čímž by se počet směn, které představují podporu, snížil), a rovněž se v nich nezohledňují případy, kdy táž osoba využila více směn, při nichž zvýhodnění celkově přesáhlo 200 000 EUR (což by počet směn, které představují podporu, zvýšilo). Přesnější výpočty by měly provést bulharské orgány v souvislosti s navrácením podpory.

90

de minimis

(91)  Věc T-68/03, Olympiaki Aeroporia Ypiresies v. Komise, Sb. rozh. 2007, s. II-2911, bod 34.

91

(92)  Bod 175 písm. g) pokynů k odvětví lesnictví definuje způsobilé náklady jako: „Náklady na nákup půdy, která je nebo má být využívána v lesnictví jako oblasti s ochranou přírody. Tato půda využívaná v lesnictví musí být zcela a nepřetržitě zabezpečena pro účely ochrany přírody prostřednictvím zákonných nebo smluvních závazků.“ Ostatní kategorie způsobilých nákladů uvedené v bodu 175 pokynů k odvětví lesnictví nejsou z hlediska tohoto případu relevantní.

92

(93)  V případě lesů ve veřejném vlastnictví se rozdíl mezi tržní cenou a administrativní cenou pohybuje v rozmezí od –6 130,00 % do +74,98 %. Je nicméně třeba poznamenat, že administrativní cena těchto parcel jejich cenu tržní převyšovala pouze ve 2 z 23 případů.

93

(94)  Věc C-277/00, Německo v. Komise, Recueil 2002, s. I-11695, body 74–76.

94

(95)  Věc C-209/00, Německo v. Komise, uvedená výše, body 57–58.

95

(96)  Věc C-303/88, Itálie v. Komise, Recueil 1991, s. I-1433, bod 57; věc C-277/00, Německo v. Komise, („SMI“), Recueil 2004, s. I-3925, bod 75.

96

(97)  Věc C-310/99, Itálie v. Komise, Recueil 2002, s. I-2289, bod 91.

97

(98)  Věc C-480/98, Španělsko v. Komise, Recueil 2000, s. I-8717, bod 25, a spojené věci C-67/85, C-68/85 a C-70/85, Kwekerij van der Kooy BV a další v. Komise, Recueil 1988, s. 219.

98

(99)  Tyto informace předložilo Bulharsko v tabulce zaslané Komisi e-mailem ze dne 21. ledna 2014 (dále i „podání 2014/032997“).

99

(100)  Tedy na základě i) tržní ceny dotčené lesní parcely a ii) administrativní ceny dotčené lesní parcely, jež byla stanovena podle nařízení o základních cenách a skutečně použita pro účely směny, a to ve výši uvedené v podání 2014/032997.

100

(101)  Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).

101

(102)  Nařízení Komise (ES) č. 271/2008 ze dne 30. ledna 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 82, 25.3.2008, s. 1).

102

(103)  Oznámení Komise – Cesta k účinnému provádění rozhodnutí Komise, jimiž se členským státům nařizuje zajistit navrácení protiprávní a neslučitelné podpory (Úř. věst. C 272, 15.11.2007, s. 4).

103

---

Opravy

| 25.3.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 80/128 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 80/128

---

Oprava dohody o přidružení mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé

(
  Úřední věstník Evropské unie L 261 ze dne 30. srpna 2014
  )

Strana 145 se nahrazuje touto stranou:

„Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

Image

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen“

---