# Euroopa Liidu C 97/2015

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 97 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide24. märts 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 97

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide24. märts 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 097/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7508 – DCC Energy / Esso SAF) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 097/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7504 – Carlyle/CITIC/AsiaSat) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2015/C 097/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7508 – DCC Energy / Esso SAF) (
  1
  )

1

1

2015/C 097/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7504 – Carlyle/CITIC/AsiaSat) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2015/C 097/03 | Aruanne, mis käsitleb juurdepääsu õigusele | 2 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 097/04 | Euro vahetuskurss | 11 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2015/C 097/05 | Malta Vabariigi valitsuse teatis, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta | 12 |
| 2015/C 097/06 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 – Avaliku teenindamise kohustuste tühistamine regulaarlennuliinidel (
  1
  ) | 13 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2015/C 097/03

Aruanne, mis käsitleb juurdepääsu õigusele

2

Euroopa Komisjon

2015/C 097/04

Euro vahetuskurss

11

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2015/C 097/05

Malta Vabariigi valitsuse teatis, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta

12

2015/C 097/06

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 – Avaliku teenindamise kohustuste tühistamine regulaarlennuliinidel (
  1
  )

1

13

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 24.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 97/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.7508 – DCC Energy / Esso SAF)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 97/01)

12. märtsil 2015 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu, |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu,

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7508 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7508 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 24.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 97/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.7504 – Carlyle/CITIC/AsiaSat)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 97/02)

17. märtsil 2015 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu, |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu,

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7504 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7504 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 24.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 97/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 97/2

---

Aruanne, mis käsitleb juurdepääsu õigusele

(2015/C 97/03)

I.   SISSEJUHATUS

„Ignorantia juris non excusat”

| 1. | Euroopa Liidu õigus hõlmab aluslepingutega kehtestatud raames paljusid valdkondasid. Sellega ei käsitleta üksnes üldiseid aspekte, näiteks ELi tegevusraamistikku, vaid ka teisi Euroopa kodanike ja ettevõtete igapäevaelu aspekte. Eeskirjad, millega reguleeritakse abielulahutuse tunnustamist ning ülalpidamiskohustust või pärimisasju käsitlevad otsused on võtmetähtsusega kõikides liikmesriikides elavate kodanike jaoks. Sarnaselt pakuvad ettevõtetele konkreetset huvi äriühinguõigus ning eeskirjad siseturu toimimise ja maksejõuetusmenetluse kohta. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu õigus hõlmab aluslepingutega kehtestatud raames paljusid valdkondasid. Sellega ei käsitleta üksnes üldiseid aspekte, näiteks ELi tegevusraamistikku, vaid ka teisi Euroopa kodanike ja ettevõtete igapäevaelu aspekte. Eeskirjad, millega reguleeritakse abielulahutuse tunnustamist ning ülalpidamiskohustust või pärimisasju käsitlevad otsused on võtmetähtsusega kõikides liikmesriikides elavate kodanike jaoks. Sarnaselt pakuvad ettevõtetele konkreetset huvi äriühinguõigus ning eeskirjad siseturu toimimise ja maksejõuetusmenetluse kohta.

| 2. | Seetõttu on õigusele juurdepääsu küsimus äärmiselt oluline. Selle taustal on nõukogu e-õiguse töörühmas toimunud tehnilised arutelud. Töörühm koosneb 28 liikmesriigi, Euroopa Liidu Väljaannete Talituse, komisjoni ja nõukogu peasekretariaadi esindajatest. Euroopa Liidu Kohtu esindajad on samuti andnud oma panuse töörühma töösse. Töörühma konkreetseks ülesandeks on käsitleda õigusteabe levitamise ja kasutatavate tehniliste vahendite koordineerimise parandamise vajadust, misläbi tagatakse, et juurdepääs nii Euroopa kui liikmesriikide õigusele (mis on vajalik, et rakendada Euroopa õigusakte) on võimalikult lihtne. |
| --- | --- |

2.

Seetõttu on õigusele juurdepääsu küsimus äärmiselt oluline. Selle taustal on nõukogu e-õiguse töörühmas toimunud tehnilised arutelud. Töörühm koosneb 28 liikmesriigi, Euroopa Liidu Väljaannete Talituse, komisjoni ja nõukogu peasekretariaadi esindajatest. Euroopa Liidu Kohtu esindajad on samuti andnud oma panuse töörühma töösse. Töörühma konkreetseks ülesandeks on käsitleda õigusteabe levitamise ja kasutatavate tehniliste vahendite koordineerimise parandamise vajadust, misläbi tagatakse, et juurdepääs nii Euroopa kui liikmesriikide õigusele (mis on vajalik, et rakendada Euroopa õigusakte) on võimalikult lihtne.

| 3. | Käesoleva aruande eesmärk on käsitleda põhiküsimusi seoses juurdepääsuga nii Euroopa kui liikmesriikide õigusele ning võimalust anda juurdepääs kolmandate riikide õigusele, kui see on Euroopa Liidu või liikmesriikide huvides. |
| --- | --- |

3.

Käesoleva aruande eesmärk on käsitleda põhiküsimusi seoses juurdepääsuga nii Euroopa kui liikmesriikide õigusele ning võimalust anda juurdepääs kolmandate riikide õigusele, kui see on Euroopa Liidu või liikmesriikide huvides.

II.   JUURDEPÄÄS ÕIGUSELE

JUURDEPÄÄS ÕIGUSELE

| 4. | Aluslepingutega Euroopa Liidule antud pädevuste täitmise eesmärgil võtavad institutsioonid vastu määruseid, direktiive, otsuseid, soovitusi ja arvamusi. Määrused on üldkohaldatavad. Määrused on tervikuna siduvad ja vahetult kohaldatavad kõikides liikmesriikides. Seetõttu on oluline näha ette viivitamatu juurdepääs kõnealustele õigusaktidele, mis inkorporeeritakse liikmesriikide õigussüsteemidesse ja mis omavad õiguslikku mõju täiendavate õigusaktide vastuvõtmise vajaduseta. |
| --- | --- |

4.

Aluslepingutega Euroopa Liidule antud pädevuste täitmise eesmärgil võtavad institutsioonid vastu määruseid, direktiive, otsuseid, soovitusi ja arvamusi. Määrused on üldkohaldatavad. Määrused on tervikuna siduvad ja vahetult kohaldatavad kõikides liikmesriikides. Seetõttu on oluline näha ette viivitamatu juurdepääs kõnealustele õigusaktidele, mis inkorporeeritakse liikmesriikide õigussüsteemidesse ja mis omavad õiguslikku mõju täiendavate õigusaktide vastuvõtmise vajaduseta.

| 5. | Direktiivid on saavutatava tulemuse seisukohalt siduvad iga liikmesriigi suhtes, kellele need on adresseeritud, kuid jätavad vormi ja meetodite valiku selle riigi ametiasutustele. Direktiivid tuleb üle võtta liikmesriikide õigusesse riiklike meetmete kaudu. Euroopa Liidu õigus ja liikmesriikide siseriiklik õigus on sellisel eripärasel moel omavahel seotud. |
| --- | --- |

5.

Direktiivid on saavutatava tulemuse seisukohalt siduvad iga liikmesriigi suhtes, kellele need on adresseeritud, kuid jätavad vormi ja meetodite valiku selle riigi ametiasutustele. Direktiivid tuleb üle võtta liikmesriikide õigusesse riiklike meetmete kaudu. Euroopa Liidu õigus ja liikmesriikide siseriiklik õigus on sellisel eripärasel moel omavahel seotud.

| 6. | Otsused on tervikuna siduvad. Otsused on siduvad üksnes neile, kellele need on suunatud. Soovitused ja arvamused ei ole siduvad. |
| --- | --- |

6.

Otsused on tervikuna siduvad. Otsused on siduvad üksnes neile, kellele need on suunatud. Soovitused ja arvamused ei ole siduvad.

III.   JUURDEPÄÄS ÕIGUSELE EUROOPA TASANDIL

JUURDEPÄÄS ÕIGUSELE EUROOPA TASANDIL

1.   EUR-Lex

EUR-Lex

| 7. | EUR-Lex’i veebisait on hindamatu väärtusega platvorm õigusele juurdepääsu saamiseks ning on üks Euroopa Liidu kõige olulisem ja pikaajalisem abivahend antud valdkonnas. Veebisait on kättesaadav aadressil eur-lex.europa.eu ja sellel antakse üksikasjalik ülevaade ELi ja siseriiklikust õigusest, esitatakse Euroopa Liidu Teataja lehekülgi ning antakse hulgaliselt teavet seadusandlike menetluste, ettevalmistavate aktide ja ELi kohtupraktika kohta. |
| --- | --- |

7.

EUR-Lex’i veebisait on hindamatu väärtusega platvorm õigusele juurdepääsu saamiseks ning on üks Euroopa Liidu kõige olulisem ja pikaajalisem abivahend antud valdkonnas. Veebisait on kättesaadav aadressil eur-lex.europa.eu ja sellel antakse üksikasjalik ülevaade ELi ja siseriiklikust õigusest, esitatakse Euroopa Liidu Teataja lehekülgi ning antakse hulgaliselt teavet seadusandlike menetluste, ettevalmistavate aktide ja ELi kohtupraktika kohta.

Euroopa Liidu Teataja

| 8. | EUR-Lex areneb pidevalt, keskendub eelkõige kodanike õigusteabe vajadustele ning veebisaiti lisatakse järkjärguliselt uut ja oluliseks peetavat sisu. Kui veebisaidi varasemad versioonid sisaldasid üksnes nn „Euroopa” sisu, siis portaal N-Lex sisaldab linke siseriiklikele õigusaktidele. Veebisait pakub ka üha tõhusamaid ja üksikasjalikumaid otsingumootoreid, mis on suunatud rahuldama nii kodanike kui õigusala töötajate vajadusi. |
| --- | --- |

8.

EUR-Lex areneb pidevalt, keskendub eelkõige kodanike õigusteabe vajadustele ning veebisaiti lisatakse järkjärguliselt uut ja oluliseks peetavat sisu. Kui veebisaidi varasemad versioonid sisaldasid üksnes nn „Euroopa” sisu, siis portaal N-Lex sisaldab linke siseriiklikele õigusaktidele. Veebisait pakub ka üha tõhusamaid ja üksikasjalikumaid otsingumootoreid, mis on suunatud rahuldama nii kodanike kui õigusala töötajate vajadusi.

| 9. | Veebisaiti EUR-Lex haldab Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, millel omakorda on korralduskomitee, milles on esindatud ELi eri institutsioonid. Institutsioonidevaheline töörühm Lex toetab samuti väljaannete talituse tehtavat tööd. |
| --- | --- |

9.

Veebisaiti EUR-Lex haldab Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, millel omakorda on korralduskomitee, milles on esindatud ELi eri institutsioonid. Institutsioonidevaheline töörühm Lex toetab samuti väljaannete talituse tehtavat tööd.

2.   
  Euroopa Liidu Teataja elektrooniline avaldamine

Euroopa Liidu Teataja

| 10. | Nõukogu võttis 7. märtsil 2013. aastal vastu määruse (EL) nr 216/2013 (1). Kõnealune määrus jõustus 1. juulil 2013 ning selles sätestatakse, et Euroopa Liidu Teataja tuleb avaldada elektrooniliselt Euroopa Liidu institutsioonide ametlikes keeltes. Üksnes elektroonilises vormis avaldatud Euroopa Liidu Teataja on autentne ja omab õiguslikke tagajärgi. |
| --- | --- |

10.

Nõukogu võttis 7. märtsil 2013. aastal vastu määruse (EL) nr 216/2013 (1). Kõnealune määrus jõustus 1. juulil 2013 ning selles sätestatakse, et Euroopa Liidu Teataja tuleb avaldada elektrooniliselt Euroopa Liidu institutsioonide ametlikes keeltes. Üksnes elektroonilises vormis avaldatud Euroopa Liidu Teataja on autentne ja omab õiguslikke tagajärgi.

1

Euroopa Liidu Teataja

Euroopa Liidu Teataja

| 11. | Erakorralistel juhtudel ei pruugi olla võimalik avaldada Euroopa Liidu Teataja elektroonilist versiooni erandlike ja ettenägematute häirete tõttu Euroopa Liidu Väljaannete Talituse infosüsteemis. Sellistel juhtudel on Euroopa Liidu Teataja trükiversioon autentne ja omab õiguslikke tagajärgi. |
| --- | --- |

11.

Erakorralistel juhtudel ei pruugi olla võimalik avaldada Euroopa Liidu Teataja elektroonilist versiooni erandlike ja ettenägematute häirete tõttu Euroopa Liidu Väljaannete Talituse infosüsteemis. Sellistel juhtudel on Euroopa Liidu Teataja trükiversioon autentne ja omab õiguslikke tagajärgi.

Euroopa Liidu Teataja

Euroopa Liidu Teataja

| 12. | Euroopa Liidu Teataja elektroonilisel versioonil on täiustatud elektrooniline allkiri, mis tehakse avalikkusele kättesaadavaks veebisaidil EUR-Lex mittevananenud kujul ja piiramata ajaks. Väljaannet saab lugeda tasuta. |
| --- | --- |

12.

Euroopa Liidu Teataja elektroonilisel versioonil on täiustatud elektrooniline allkiri, mis tehakse avalikkusele kättesaadavaks veebisaidil EUR-Lex mittevananenud kujul ja piiramata ajaks. Väljaannet saab lugeda tasuta.

Euroopa Liidu Teataja

| 13. | Kõnealuse määruse vastuvõtmine oli oluline samm ELi õigusele juurdepääsu tagamisel, millega suurendati kodanike, ettevõtete ja institutsioonide õiguskindlust ning loodi lihtne, otsene ja kasutajasõbralik juurdepääs. |
| --- | --- |

13.

Kõnealuse määruse vastuvõtmine oli oluline samm ELi õigusele juurdepääsu tagamisel, millega suurendati kodanike, ettevõtete ja institutsioonide õiguskindlust ning loodi lihtne, otsene ja kasutajasõbralik juurdepääs.

3.   Kirjalik tõlge

Kirjalik tõlge

| 14. | Määrusega nr 1, (2) mis avaldati 6. oktoobril 1958. aastal Euroopa Ühenduste Teatajas ning mida on muudetud tulenevalt uute liikmesriikide ühinemisest Euroopa Liiduga, määratakse kindlaks keeled, mida kasutatakse Euroopa Liidu poolt vastu võetud õigusaktides. Praegu on kõik õigusaktid kättesaadavad ELi institutsioonide 23 ametlikus keeles ning ka 24. keeles, kui tegemist on määrustega, mille nõukogu ja Euroopa Parlament võtavad vastu seadusandliku tavamenetluse teel. Sellega tagatakse, et ELi tasandil vastu võetud õigusaktid on täielikult arusaadavad ja kättesaadavad ning et neid edastatakse samaaegselt kõikides Euroopa Liidu keeltes, austades täielikult liikmesriikide kultuure. |
| --- | --- |

14.

Määrusega nr 1, (2) mis avaldati 6. oktoobril 1958. aastal Euroopa Ühenduste Teatajas ning mida on muudetud tulenevalt uute liikmesriikide ühinemisest Euroopa Liiduga, määratakse kindlaks keeled, mida kasutatakse Euroopa Liidu poolt vastu võetud õigusaktides. Praegu on kõik õigusaktid kättesaadavad ELi institutsioonide 23 ametlikus keeles ning ka 24. keeles, kui tegemist on määrustega, mille nõukogu ja Euroopa Parlament võtavad vastu seadusandliku tavamenetluse teel. Sellega tagatakse, et ELi tasandil vastu võetud õigusaktid on täielikult arusaadavad ja kättesaadavad ning et neid edastatakse samaaegselt kõikides Euroopa Liidu keeltes, austades täielikult liikmesriikide kultuure.

2

Euroopa Ühenduste Teatajas

4.   ELi sõnastikud – Eurovoc

ELi sõnastikud – Eurovoc

| 15. | Euroopa Liidu õigusaktid on väga spetsiifilised ning sisaldavad arvukalt mõisteid, mis tingis kiirelt vajaduse luua vahendid, mille abil need mõisted katalogiseeritakse. Tõepoolest, ELi õiguse sättes, milles ei ole selle tähenduse ja reguleerimisala määratlemiseks selgesõnalist viidet liikmesriikide õigusele, kasutatud mõisteid tuleb tavaliselt kogu Euroopa Liidus tõlgendada autonoomselt ja ühtselt, võttes arvesse sätte konteksti ja asjaomase õigusakti eesmärki (3). |
| --- | --- |

15.

Euroopa Liidu õigusaktid on väga spetsiifilised ning sisaldavad arvukalt mõisteid, mis tingis kiirelt vajaduse luua vahendid, mille abil need mõisted katalogiseeritakse. Tõepoolest, ELi õiguse sättes, milles ei ole selle tähenduse ja reguleerimisala määratlemiseks selgesõnalist viidet liikmesriikide õigusele, kasutatud mõisteid tuleb tavaliselt kogu Euroopa Liidus tõlgendada autonoomselt ja ühtselt, võttes arvesse sätte konteksti ja asjaomase õigusakti eesmärki (3).

3

| 16. | Seda silmas pidades töötas Euroopa Liit välja Eurovoci, mis on ELi õiguse kõikides valdkondades kasutatud mõistete tesaurus. Kasutajate vajaduste täitmise ja Euroopa Liidu laadi arvessevõtmise eesmärgil on tesaurus kättesaadav kõikides ELi keeltes. Mõiste kohta teavet otsivad kasutajad leiavad sõnastike abil mõiste määratluse teises keeles. |
| --- | --- |

16.

Seda silmas pidades töötas Euroopa Liit välja Eurovoci, mis on ELi õiguse kõikides valdkondades kasutatud mõistete tesaurus. Kasutajate vajaduste täitmise ja Euroopa Liidu laadi arvessevõtmise eesmärgil on tesaurus kättesaadav kõikides ELi keeltes. Mõiste kohta teavet otsivad kasutajad leiavad sõnastike abil mõiste määratluse teises keeles.

5.   Metaandmete standardimine

Metaandmete standardimine

| 17. | Metaandmete standardimine aitab automaatselt tagada teabe tõhusama levitamise internetis. Sel eesmärgil asutasid Euroopa institutsioonid institutsioonidevahelise metaandmete haldamise komitee, mille ülesandeks on määratleda ühised metaandmed, vahetada eeskirju ja protokolle ning koostada metaandmete minimaalne kogum. ELi institutsioonid ja teatud liikmesriigid teevad samas kontekstis tööd, et viia ellu Euroopa õigusaktide identifikaator (ELI) (vt alljärgnevalt). |
| --- | --- |

17.

Metaandmete standardimine aitab automaatselt tagada teabe tõhusama levitamise internetis. Sel eesmärgil asutasid Euroopa institutsioonid institutsioonidevahelise metaandmete haldamise komitee, mille ülesandeks on määratleda ühised metaandmed, vahetada eeskirju ja protokolle ning koostada metaandmete minimaalne kogum. ELi institutsioonid ja teatud liikmesriigid teevad samas kontekstis tööd, et viia ellu Euroopa õigusaktide identifikaator (ELI) (vt alljärgnevalt).

| 18. | Metaandmete kõnealusel standardimisel on ELi eesmärgiks parandada juurdepääsu internetis olevale teabele ning tagada üldiselt, et õigusalane teavitamine ja õigusele juurdepääs paraneb. |
| --- | --- |

18.

Metaandmete kõnealusel standardimisel on ELi eesmärgiks parandada juurdepääsu internetis olevale teabele ning tagada üldiselt, et õigusalane teavitamine ja õigusele juurdepääs paraneb.

6.   Konsolideerimine ja kodifitseerimine

Konsolideerimine ja kodifitseerimine

| 19. | Euroopa Liidu tasandil eristatakse konsolideerimise ja kodifitseerimise mõisteid. Neid kahte mõistet võidakse erinevas tähenduses kasutada ka liikmesriikide siseriiklikes õigussüsteemides. |
| --- | --- |

19.

Euroopa Liidu tasandil eristatakse konsolideerimise ja kodifitseerimise mõisteid. Neid kahte mõistet võidakse erinevas tähenduses kasutada ka liikmesriikide siseriiklikes õigussüsteemides.

a)   konsolideerimine

konsolideerimine

| 20. | Konsolideerimine on menetlus, mille abil põhiõigusakti sätted ja kõik selle hilisemad muudatused koondatakse ühte teksti. Kõnealune koondamine hõlmab üksnes regulatiivosa (konsolideeritud õigusaktis esitatud põhjendused pärinevad põhiõigusaktist). Eesmärgiks on esitada kodanikele ELi õigusaktid loetaval kujul. Seetõttu annab konsolideerimine suure panuse, et muuta juurdepääs ELi õigust käsitlevale teabele lihtsamaks ja vähem tülikaks. |
| --- | --- |

20.

Konsolideerimine on menetlus, mille abil põhiõigusakti sätted ja kõik selle hilisemad muudatused koondatakse ühte teksti. Kõnealune koondamine hõlmab üksnes regulatiivosa (konsolideeritud õigusaktis esitatud põhjendused pärinevad põhiõigusaktist). Eesmärgiks on esitada kodanikele ELi õigusaktid loetaval kujul. Seetõttu annab konsolideerimine suure panuse, et muuta juurdepääs ELi õigust käsitlevale teabele lihtsamaks ja vähem tülikaks.

| 21. | Konsolideerimine ei tähenda siiski uue õigusakti vastuvõtmist ning ei oma seega õiguslikke tagajärgi. Konsolideerimist teostab Euroopa Liidu Väljaannete Talitus ning konsolideeritud tekstid lisatakse EUR-Lex’i andmebaasi. |
| --- | --- |

21.

Konsolideerimine ei tähenda siiski uue õigusakti vastuvõtmist ning ei oma seega õiguslikke tagajärgi. Konsolideerimist teostab Euroopa Liidu Väljaannete Talitus ning konsolideeritud tekstid lisatakse EUR-Lex’i andmebaasi.

| 22. | Euroopa Liidu Väljaannete Talitus konsolideerib ELi õigusakte iga päev kõikides ametlikes keeltes. Määruste, direktiivide ja otsuste konsolideeritud versioone ajakohastatakse korrapäraselt erinevates keeleversioonides, niipea kui muutmisakt avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Lisaks on konsolideerimine kodifitseerimise ja uuesti sõnastamise aluseks. |
| --- | --- |

22.

Euroopa Liidu Väljaannete Talitus konsolideerib ELi õigusakte iga päev kõikides ametlikes keeltes. Määruste, direktiivide ja otsuste konsolideeritud versioone ajakohastatakse korrapäraselt erinevates keeleversioonides, niipea kui muutmisakt avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Lisaks on konsolideerimine kodifitseerimise ja uuesti sõnastamise aluseks.

Euroopa Liidu Teatajas

| 23. | 2014. aasta lõpu seisuga on korrapäraselt konsolideeritud enam kui 3 650 kehtivat õigusakti (konsolideeritud tekstid), misläbi on koondatud umbes 15 000 erinevat õigusakti. Kõnealused konsolideeritud tekstid ei esinda kogu liidu õigustikku, kuna mõnda õigusakti ei ole kunagi muudetud ning konsolideerimisele ei kuulu õigusaktid, mida kohaldatakse üksnes lühiajaliselt. |
| --- | --- |

23.

2014. aasta lõpu seisuga on korrapäraselt konsolideeritud enam kui 3 650 kehtivat õigusakti (konsolideeritud tekstid), misläbi on koondatud umbes 15 000 erinevat õigusakti. Kõnealused konsolideeritud tekstid ei esinda kogu liidu õigustikku, kuna mõnda õigusakti ei ole kunagi muudetud ning konsolideerimisele ei kuulu õigusaktid, mida kohaldatakse üksnes lühiajaliselt.

| 24. | Viimastel aastatel on aastas konsolideeritud ligikaudu 1 000 000 lehekülge PDF formaadis, kõigis ELi ametlikes keeltes. |
| --- | --- |

24.

Viimastel aastatel on aastas konsolideeritud ligikaudu 1 000 000 lehekülge PDF formaadis, kõigis ELi ametlikes keeltes.

b)   kodifitseerimine ja uuesti sõnastamine

kodifitseerimine ja uuesti sõnastamine

| 25. | Kodifitseerimismenetluse eesmärk on tunnistada kehtetuks kodifitseerimiseks valitud õigusaktid ning asendada need ühtse õigusaktiga, ilma et muudetaks nende sisu mingil viisil. |
| --- | --- |

25.

Kodifitseerimismenetluse eesmärk on tunnistada kehtetuks kodifitseerimiseks valitud õigusaktid ning asendada need ühtse õigusaktiga, ilma et muudetaks nende sisu mingil viisil.

| 26. | Seetõttu viivad kodifitseerimist läbi institutsioonid, kes vastavalt aluslepingutes sätestatule algse õigusakti vastu võtsid. Kodifitseerimisest tulenevad õigusaktid on õiguslikult kehtivad ja need avaldatakse Euroopa Liidu Teataja L-seerias. |
| --- | --- |

26.

Seetõttu viivad kodifitseerimist läbi institutsioonid, kes vastavalt aluslepingutes sätestatule algse õigusakti vastu võtsid. Kodifitseerimisest tulenevad õigusaktid on õiguslikult kehtivad ja need avaldatakse Euroopa Liidu Teataja L-seerias.

Euroopa Liidu Teataja

| 27. | Uuesti sõnastamine tähendab uue õigusakti vastuvõtmist, millega ühendatakse ühtseks tekstiks nii varasemasse õigusakti tehtavad sisulised muudatused kui ka vastava õigusakti muutmata sätted. Uus õigusakt asendab ja tunnistab kehtetuks varasema õigusakti. |
| --- | --- |

27.

Uuesti sõnastamine tähendab uue õigusakti vastuvõtmist, millega ühendatakse ühtseks tekstiks nii varasemasse õigusakti tehtavad sisulised muudatused kui ka vastava õigusakti muutmata sätted. Uus õigusakt asendab ja tunnistab kehtetuks varasema õigusakti.

| 28. | Kodifitseeritud versioonide või kehtivat õigusakti muutvate uuesti sõnastamise õigusaktide vastuvõtmiseks tehtavat tööd tuleks tõhustada, kuna sellega välditakse individuaalsete muutmisaktide arvu suurenemist, mis sageli raskendab õigusaktide mõistmist. |
| --- | --- |

28.

Kodifitseeritud versioonide või kehtivat õigusakti muutvate uuesti sõnastamise õigusaktide vastuvõtmiseks tehtavat tööd tuleks tõhustada, kuna sellega välditakse individuaalsete muutmisaktide arvu suurenemist, mis sageli raskendab õigusaktide mõistmist.

| 29. | Siinkohal on eriti oluline asjaolu, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon võtsid 28. novembril 2001. aastal vastu institutsioonidevahelise kokkuleppe õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilisema kasutamise kohta (2002/C 77/01). |
| --- | --- |

29.

Siinkohal on eriti oluline asjaolu, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon võtsid 28. novembril 2001. aastal vastu institutsioonidevahelise kokkuleppe õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilisema kasutamise kohta (2002/C 77/01).

| 30. | Hiljuti on Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon omavahel kokku leppinud viia uuesti sõnastamine esimest korda läbi seadusandliku menetluse käigus; see kokkulepe vormistati Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühise otsusena kokkuleppel komisjoniga. Asjaomaseks ettepanekuks oli Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta, mis muudeti uuesti sõnastamiseks. |
| --- | --- |

30.

Hiljuti on Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon omavahel kokku leppinud viia uuesti sõnastamine esimest korda läbi seadusandliku menetluse käigus; see kokkulepe vormistati Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühise otsusena kokkuleppel komisjoniga. Asjaomaseks ettepanekuks oli Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta, mis muudeti uuesti sõnastamiseks.

| 31. | Uuesti sõnastamise tehnika ulatuslikum kasutamine või muutmisaktide kodifitseerimine nende vastuvõtmisel annaks kodanikele terviklikud ja loetavad tekstid, millel on õiguslikud tagajärjed. |
| --- | --- |

31.

Uuesti sõnastamise tehnika ulatuslikum kasutamine või muutmisaktide kodifitseerimine nende vastuvõtmisel annaks kodanikele terviklikud ja loetavad tekstid, millel on õiguslikud tagajärjed.

IV.   SISERIIKLIK ÕIGUS

SISERIIKLIK ÕIGUS

a)   Õigusaktid

Õigusaktid

i)   N-Lex

N-Lex

| 32. | Veebisait N-Lex käivitati 2006. aastal ning selle eesmärk on anda teavet kõigi ELi liikmesriikide siseriikliku seadusandluse kohta. |
| --- | --- |

32.

Veebisait N-Lex käivitati 2006. aastal ning selle eesmärk on anda teavet kõigi ELi liikmesriikide siseriikliku seadusandluse kohta.

| 33. | N-Lex sisaldab kõikides keeltes ühtset otsinguformaati, mille abil kuvatakse liikmesriikide andmebaasidest saadud tulemused. Eurovociga koos kasutades võimaldab süsteem kodanikel otsida mõisteid, mis ei ole neile oma keeles või nende siseriiklikus õigussüsteemis tuttavad. |
| --- | --- |

33.

N-Lex sisaldab kõikides keeltes ühtset otsinguformaati, mille abil kuvatakse liikmesriikide andmebaasidest saadud tulemused. Eurovociga koos kasutades võimaldab süsteem kodanikel otsida mõisteid, mis ei ole neile oma keeles või nende siseriiklikus õigussüsteemis tuttavad.

| 34. | Euroopa Liidu mitmekeelsus on rikkus, kuid tekitab õigusele juurdepääsu osas märkimisväärseid väljakutseid ning juurdepääsu loomine õigusakte sisaldavatele siseriiklikele veebisaitidele ei oleks täiendava tõlketa kuigi tulemuslik. Siinkohal tasub märkida, et mõned liikmesriigid pakuvad oma õigusaktide tõlkeid teistesse ELi keeltesse, mis võimaldab lugejatel neist paremini aru saada. Lisaks sellele on kavas (vt alljärgnevalt) luua link automaattõlke vahendile, mille abil saab tõlkida otsingutulemusi; see võimaldab kasutajatel saada ulatuslikku, kättesaadavat ja arusaadavat teavet liikmesriikide õiguse kohta. |
| --- | --- |

34.

Euroopa Liidu mitmekeelsus on rikkus, kuid tekitab õigusele juurdepääsu osas märkimisväärseid väljakutseid ning juurdepääsu loomine õigusakte sisaldavatele siseriiklikele veebisaitidele ei oleks täiendava tõlketa kuigi tulemuslik. Siinkohal tasub märkida, et mõned liikmesriigid pakuvad oma õigusaktide tõlkeid teistesse ELi keeltesse, mis võimaldab lugejatel neist paremini aru saada. Lisaks sellele on kavas (vt alljärgnevalt) luua link automaattõlke vahendile, mille abil saab tõlkida otsingutulemusi; see võimaldab kasutajatel saada ulatuslikku, kättesaadavat ja arusaadavat teavet liikmesriikide õiguse kohta.

ii)   Riiklikud rakendusmeetmed

Riiklikud rakendusmeetmed

| 35. | Kodanike jaoks ei tähenda optimaalne juurdepääs õigusteabele üksnes juurdepääsu kõikidele Euroopa õigusaktidele, vaid ka siseriiklikele meetmetele, millega Euroopa õigust rakendatakse. Praegu antakse EUR-Lex’i veebisaidil teavet ELi tasandil vastu võetud direktiivide kohta koos metaandmete kogumiga rakendusmeetmete kohta, mida liikmesriigid on võtnud kõnealuste direktiivide kohaldamiseks. |
| --- | --- |

35.

Kodanike jaoks ei tähenda optimaalne juurdepääs õigusteabele üksnes juurdepääsu kõikidele Euroopa õigusaktidele, vaid ka siseriiklikele meetmetele, millega Euroopa õigust rakendatakse. Praegu antakse EUR-Lex’i veebisaidil teavet ELi tasandil vastu võetud direktiivide kohta koos metaandmete kogumiga rakendusmeetmete kohta, mida liikmesriigid on võtnud kõnealuste direktiivide kohaldamiseks.

| 36. | On tekkinud vajadus siduda need kaks teabekogumit ning nõukogu, komisjon ja Euroopa Liidu Väljaannete Talitus analüüsivad e-õiguse töörühma tasandil võimalust luua asjaomane süsteem. Tulemuseks oleks kodanike juurdepääs mitte üksnes direktiividele, vaid ka siseriiklike meetmete sätetele, millega kõnealuseid direktiive rakendatakse. E-õiguse töörühm teeb praegu tehnilist tööd, et luua tõhus, usaldusväärne ja ajakohastatud juurdepääs riiklikele rakendusmeetmetele ning suurendada läbipaistvust, piirates samas teabe dubleerimist. Praegu ELI osas peetav arutelu hõlmab ka viidete loomist riiklikele rakendusmeetmetele. |
| --- | --- |

36.

On tekkinud vajadus siduda need kaks teabekogumit ning nõukogu, komisjon ja Euroopa Liidu Väljaannete Talitus analüüsivad e-õiguse töörühma tasandil võimalust luua asjaomane süsteem. Tulemuseks oleks kodanike juurdepääs mitte üksnes direktiividele, vaid ka siseriiklike meetmete sätetele, millega kõnealuseid direktiive rakendatakse. E-õiguse töörühm teeb praegu tehnilist tööd, et luua tõhus, usaldusväärne ja ajakohastatud juurdepääs riiklikele rakendusmeetmetele ning suurendada läbipaistvust, piirates samas teabe dubleerimist. Praegu ELI osas peetav arutelu hõlmab ka viidete loomist riiklikele rakendusmeetmetele.

iii)   Automaattõlge

Automaattõlge

| 37. | Eri keelte kasutamine Euroopa Liidus kujutab endast märkimisväärset väljakutset seoses juurdepääsuga õigusteabele. Katalogiseeritud teave on kasulik ainult juhul, kui kasutaja seda mõistab. |
| --- | --- |

37.

Eri keelte kasutamine Euroopa Liidus kujutab endast märkimisväärset väljakutset seoses juurdepääsuga õigusteabele. Katalogiseeritud teave on kasulik ainult juhul, kui kasutaja seda mõistab.

| 38. | Õigusteabe olemus muudab selle ülesande täitmise veelgi keerulisemaks. Lugeja peab täielikult mõistma kasutatud mõistete tähendust ning ära tuleb hoida nende valestitõlgendamise ohtu. |
| --- | --- |

38.

Õigusteabe olemus muudab selle ülesande täitmise veelgi keerulisemaks. Lugeja peab täielikult mõistma kasutatud mõistete tähendust ning ära tuleb hoida nende valestitõlgendamise ohtu.

| 39. | Alates 2013. aasta juulist on kättesaadav Euroopa Komisjoni automaattõlke teenus (MT@EC). N-Lex’i portaalis otsinguid teostavatele kasutajatele on vastava lingi abil loodud juurdepääs kõnealusele teenusele. Teenust tuleks käsitada üldise teabe allikana, mis võimaldab kasutajal mõista otsingu tulemusi alusena spetsialistiga konsulteerimisel siis, kui see on asjakohane. Siinkohal tuleks märkida, et mõnede keelepaaride tõlkimine põhjustab siiani probleeme ning seda tuleks parandada. |
| --- | --- |

39.

Alates 2013. aasta juulist on kättesaadav Euroopa Komisjoni automaattõlke teenus (MT@EC). N-Lex’i portaalis otsinguid teostavatele kasutajatele on vastava lingi abil loodud juurdepääs kõnealusele teenusele. Teenust tuleks käsitada üldise teabe allikana, mis võimaldab kasutajal mõista otsingu tulemusi alusena spetsialistiga konsulteerimisel siis, kui see on asjakohane. Siinkohal tuleks märkida, et mõnede keelepaaride tõlkimine põhjustab siiani probleeme ning seda tuleks parandada.

iv)   Siseriiklikud sõnastikud: Legivoc

Siseriiklikud sõnastikud: Legivoc

| 40. | Võttes arvesse siseriiklikes süsteemides kasutatavate õiguslike mõistete keerulisust ja nende omavahelisi erinevusi, on tehtud kindlaks vajadus käivitada projekt liikmesriikide seadusandluse sõnastike koostamiseks. |
| --- | --- |

40.

Võttes arvesse siseriiklikes süsteemides kasutatavate õiguslike mõistete keerulisust ja nende omavahelisi erinevusi, on tehtud kindlaks vajadus käivitada projekt liikmesriikide seadusandluse sõnastike koostamiseks.

| 41. | Siseriiklikku seadusandlust käsitleva sõnastiku loomine on isegi suurem väljakutse kui selle tegemine Euroopa tasandil. Esiteks seetõttu, et asjaomane oskusteave on hajutatud paljude keskuste vahel, mistõttu tuleb õigussõnastike koostamiseks teha eeltööd. Teiseks, tulenevalt iga õigussüsteemi eripärast mitmekeelses keskkonnas, võivad kahe liikmesriigi sarnased mõisted omada erinevat tähendust ning samuti on võimalik, et erinevad mõisted omavad sarnast või seonduvat tähendust. Seetõttu tuleb koostada asjaomaseid seoseid selgitav struktuur. |
| --- | --- |

41.

Siseriiklikku seadusandlust käsitleva sõnastiku loomine on isegi suurem väljakutse kui selle tegemine Euroopa tasandil. Esiteks seetõttu, et asjaomane oskusteave on hajutatud paljude keskuste vahel, mistõttu tuleb õigussõnastike koostamiseks teha eeltööd. Teiseks, tulenevalt iga õigussüsteemi eripärast mitmekeelses keskkonnas, võivad kahe liikmesriigi sarnased mõisted omada erinevat tähendust ning samuti on võimalik, et erinevad mõisted omavad sarnast või seonduvat tähendust. Seetõttu tuleb koostada asjaomaseid seoseid selgitav struktuur.

| 42. | Prantsusmaa delegatsiooni algatatud katseprojektiga Legivoc on loodud esialgne sõnastik, mis on koostatud mõnede siseriiklike sõnastike alusel. Peagi lihtsustab see siseriiklike õigusmõistete kontseptuaalset ühtlustamist. |
| --- | --- |

42.

Prantsusmaa delegatsiooni algatatud katseprojektiga Legivoc on loodud esialgne sõnastik, mis on koostatud mõnede siseriiklike sõnastike alusel. Peagi lihtsustab see siseriiklike õigusmõistete kontseptuaalset ühtlustamist.

v)   ELI (Euroopa õigusaktide identifikaator)

ELI (Euroopa õigusaktide identifikaator)

| 43. | Nõukogu võttis 2012. aastal vastu järeldused, milles tegi ettepaneku arendada vabatahtlikkuse alusel välja Euroopa õigusaktide identifikaatori (ELI) (ELT C 325, 26.10.2012, lk 3). |
| --- | --- |

43.

Nõukogu võttis 2012. aastal vastu järeldused, milles tegi ettepaneku arendada vabatahtlikkuse alusel välja Euroopa õigusaktide identifikaatori (ELI) (ELT C 325, 26.10.2012, lk 3).

| 44. | Nõukogu pidas oluliseks täita eesmärk võimaldada juurdepääs teabele ELi ja liikmesriikide õigussüsteemide kohta ning luua kasulik vahend kodanike, õigusala töötajate ja liikmesriikide ametiasutuste jaoks. |
| --- | --- |

44.

Nõukogu pidas oluliseks täita eesmärk võimaldada juurdepääs teabele ELi ja liikmesriikide õigussüsteemide kohta ning luua kasulik vahend kodanike, õigusala töötajate ja liikmesriikide ametiasutuste jaoks.

| 45. | Õigusele juurdepääsu vajadust rahuldab osaliselt digitaalselt kättesaadav õigusteave ja interneti laiaulatuslik kasutamine. Õigusteabe vahetamist piiravad aga oluliselt erinevused erinevate siseriiklike õigussüsteemide vahel, samuti nende tehniliste süsteemide vahel, mida kasutatakse õigusaktide salvestamiseks ja avaldamiseks vastavate veebisaitide kaudu. See raskendab siseriiklike ja Euroopa institutsioonide teabesüsteemide koostalitlusvõimet, vaatamata dokumentide suuremale kättesaadavusele elektroonilisel kujul. |
| --- | --- |

45.

Õigusele juurdepääsu vajadust rahuldab osaliselt digitaalselt kättesaadav õigusteave ja interneti laiaulatuslik kasutamine. Õigusteabe vahetamist piiravad aga oluliselt erinevused erinevate siseriiklike õigussüsteemide vahel, samuti nende tehniliste süsteemide vahel, mida kasutatakse õigusaktide salvestamiseks ja avaldamiseks vastavate veebisaitide kaudu. See raskendab siseriiklike ja Euroopa institutsioonide teabesüsteemide koostalitlusvõimet, vaatamata dokumentide suuremale kättesaadavusele elektroonilisel kujul.

| 46. | ELI kasutuselevõtmise eesmärk on need probleemid lahendada. Kordumatute identifikaatorite ning struktureeritud metaandmete ja ontoloogia kasutamine ametlikes väljaannetes siseriiklikele õigusaktidele viitamisel tõhustaks teabe otsimist ja vahetamist, muudaks selle kasutajasõbralikumaks ja kiiremaks ning annaks seadusandjatele, kohtunikele, õigusala töötajatele ja kodanikele tõhusa otsingumehhanismi. |
| --- | --- |

46.

ELI kasutuselevõtmise eesmärk on need probleemid lahendada. Kordumatute identifikaatorite ning struktureeritud metaandmete ja ontoloogia kasutamine ametlikes väljaannetes siseriiklikele õigusaktidele viitamisel tõhustaks teabe otsimist ja vahetamist, muudaks selle kasutajasõbralikumaks ja kiiremaks ning annaks seadusandjatele, kohtunikele, õigusala töötajatele ja kodanikele tõhusa otsingumehhanismi.

| 47. | Õigusakte identifitseeritakse, kasutades kordumatut identifikaatorit, mis on nii inimeste kui ka arvutite jaoks äratuntav, loetav ja mõistetav ning kokkusobiv olemasolevate tehnoloogiliste standarditega. Lisaks pakutakse ELI raames metaandmete elementide kogumit, et kirjeldada õigusakte kooskõlas soovitatava ontoloogiaga. Sellega peaks olema tagatud avalikkuse kulutõhus juurdepääs usaldusväärsele ja ajakohastatud seadusandlusele. Kasutades ära semantilise võrgustiku kujunevat arhitektuuri, mis võimaldab nii arvutitel kui ka inimestel andmeid otse töödelda, saaks ELI abil andmeid vahetada automaatselt, mistõttu muutub teabevahetus kiiremaks ja tõhusamaks ning suureneb selle maht. |
| --- | --- |

47.

Õigusakte identifitseeritakse, kasutades kordumatut identifikaatorit, mis on nii inimeste kui ka arvutite jaoks äratuntav, loetav ja mõistetav ning kokkusobiv olemasolevate tehnoloogiliste standarditega. Lisaks pakutakse ELI raames metaandmete elementide kogumit, et kirjeldada õigusakte kooskõlas soovitatava ontoloogiaga. Sellega peaks olema tagatud avalikkuse kulutõhus juurdepääs usaldusväärsele ja ajakohastatud seadusandlusele. Kasutades ära semantilise võrgustiku kujunevat arhitektuuri, mis võimaldab nii arvutitel kui ka inimestel andmeid otse töödelda, saaks ELI abil andmeid vahetada automaatselt, mistõttu muutub teabevahetus kiiremaks ja tõhusamaks ning suureneb selle maht.

| 48. | Seetõttu võetakse ELI puhul arvesse mitte ainult olemasolevate siseriiklike ja Euroopa õigussüsteemide keerukust ja eripära, vaid ka muudatusi õiguslikes tekstides (näiteks konsolideerimisi, kehtetuks tunnistamisi jne). ELI on välja töötatud selliselt, et see lisatakse olemasolevatele süsteemidele, mis kasutavad struktureeritud andmeid. Liikmesriigid saavad ELI rakendada endale sobiva ajakava alusel. |
| --- | --- |

48.

Seetõttu võetakse ELI puhul arvesse mitte ainult olemasolevate siseriiklike ja Euroopa õigussüsteemide keerukust ja eripära, vaid ka muudatusi õiguslikes tekstides (näiteks konsolideerimisi, kehtetuks tunnistamisi jne). ELI on välja töötatud selliselt, et see lisatakse olemasolevatele süsteemidele, mis kasutavad struktureeritud andmeid. Liikmesriigid saavad ELI rakendada endale sobiva ajakava alusel.

| 49. | Euroopa õigusaktide identifikaatori (ELI) kasutuselevõtmine on vabatahtlik. Euroopa Liidu Väljaannete Talitus ja mitmed liikmesriigid on ELI juba kasutusele võtnud. |
| --- | --- |

49.

Euroopa õigusaktide identifikaatori (ELI) kasutuselevõtmine on vabatahtlik. Euroopa Liidu Väljaannete Talitus ja mitmed liikmesriigid on ELI juba kasutusele võtnud.

vi)   Õigusloomealase koostöö võrgustik

Õigusloomealase koostöö võrgustik

| 50. | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 20. detsembri 2008. aasta resolutsiooniga loodi Euroopa Liidu liikmesriikide justiitsministeeriumite õigusloomealase koostöö võrgustik. |
| --- | --- |

50.

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 20. detsembri 2008. aasta resolutsiooniga loodi Euroopa Liidu liikmesriikide justiitsministeeriumite õigusloomealase koostöö võrgustik.

| 51. | 2001. aastal loodi turvaline elektrooniline platvorm (www.legicoop.eu) ning Euroopa Liidu liikmesriikide justiitsministeeriumid kasutavad seda. Alates platvormi loomisest on vahetatud üle 4 000 taotluse ja vastuse ning platvorm on internetis arhiveerinud olulist teavet, mis võimaldab unikaalse ja tõhusa sidevahendi kaudu pidada konsultatsioone ja teostada võrdleva õiguse uuringuid. Seetõttu kasutavad kõigi liikmesriikide kontaktpunktid võrgustikku, et tagada kriitilise tähtsusega asjakohase teabe vahetamine seoses kehtivate õigusaktide, seadusandlike ja kohtusüsteemide ning reformikavadega. |
| --- | --- |

51.

2001. aastal loodi turvaline elektrooniline platvorm (www.legicoop.eu) ning Euroopa Liidu liikmesriikide justiitsministeeriumid kasutavad seda. Alates platvormi loomisest on vahetatud üle 4 000 taotluse ja vastuse ning platvorm on internetis arhiveerinud olulist teavet, mis võimaldab unikaalse ja tõhusa sidevahendi kaudu pidada konsultatsioone ja teostada võrdleva õiguse uuringuid. Seetõttu kasutavad kõigi liikmesriikide kontaktpunktid võrgustikku, et tagada kriitilise tähtsusega asjakohase teabe vahetamine seoses kehtivate õigusaktide, seadusandlike ja kohtusüsteemide ning reformikavadega.

b)   Kohtupraktika

Kohtupraktika

i)   Euroopa kohtulahendite tunnused (ECLI)

Euroopa kohtulahendite tunnused (ECLI)

| 52. | Nõukogu võttis 2011. aastal vastu järeldused, milles kutsus üles vabatahtlikult kehtestama Euroopa kohtulahendite tunnused (ECLI) ja kohtulahendite ühiste metaandmete miinimumkogumi (ELT C 127, 29.4.2011, lk 1). |
| --- | --- |

52.

Nõukogu võttis 2011. aastal vastu järeldused, milles kutsus üles vabatahtlikult kehtestama Euroopa kohtulahendite tunnused (ECLI) ja kohtulahendite ühiste metaandmete miinimumkogumi (ELT C 127, 29.4.2011, lk 1).

| 53. | Õigusele juurdepääsu loomine peaks täitma eesmärgi, milleks on jagada teavet ELi ja liikmesriikide õigussüsteemide kohta, ning täitma eesmärgi luua kasulik vahend kodanike, õigusala töötajate ja liikmesriikide ametiasutuste jaoks. |
| --- | --- |

53.

Õigusele juurdepääsu loomine peaks täitma eesmärgi, milleks on jagada teavet ELi ja liikmesriikide õigussüsteemide kohta, ning täitma eesmärgi luua kasulik vahend kodanike, õigusala töötajate ja liikmesriikide ametiasutuste jaoks.

| 54. | Teadmisi Euroopa Liidu õiguse sisu ja kohaldamise kohta ei ole võimalik saada üksnes ELi õigusalastest allikatest, vaid tuleb võtta arvesse ka liikmesriikide kohtute kohtulahendeid, sealhulgas eelotsuse taotlemise otsuseid, eelotsuse järel tehtud otsuseid ning otsuseid, millega ELi õigust otseselt jõustatakse. Lihtsam piiriülene juurdepääs liikmesriikide kohtute ja Euroopa kohtute kohtulahenditele hõlbustab ka võrdleva õiguse uuringute teostamist ja edendab teadmiste omandamist erinevate õiguskultuuride kohta. |
| --- | --- |

54.

Teadmisi Euroopa Liidu õiguse sisu ja kohaldamise kohta ei ole võimalik saada üksnes ELi õigusalastest allikatest, vaid tuleb võtta arvesse ka liikmesriikide kohtute kohtulahendeid, sealhulgas eelotsuse taotlemise otsuseid, eelotsuse järel tehtud otsuseid ning otsuseid, millega ELi õigust otseselt jõustatakse. Lihtsam piiriülene juurdepääs liikmesriikide kohtute ja Euroopa kohtute kohtulahenditele hõlbustab ka võrdleva õiguse uuringute teostamist ja edendab teadmiste omandamist erinevate õiguskultuuride kohta.

| 55. | Nõukogu e-õiguse töörühma teostatud uuringu (4) tulemusel ilmnes, et lisaks mitmekeelsusele põhjustas kohtulahenditele juurdepääsu alaseid probleeme ühtsete tunnuste ja metaandmete puudumine. Liikmesriikide tasandil on kasutusel mitmed erinevad identifitseerimissüsteemid – mõned neist asuvad kohtute juures, teised on aga tootjapõhised. Andmebaasid, mis võimaldavad teha päringuid erinevate liikmesriikide kohtulahendite kohta kas loovad oma identifitseerimissüsteemi või kasutavad uuesti ühte või mitut siseriiklikku numeratsioonisüsteemi. See muudab piiriüleselt toimuva kohtulahendite otsimise ja neile viitamise ülimalt keeruliseks, kuna ühe süsteemi poolt väljastatud tunnused ei pruugi ühilduda teiste süsteemidega. |
| --- | --- |

55.

Nõukogu e-õiguse töörühma teostatud uuringu (4) tulemusel ilmnes, et lisaks mitmekeelsusele põhjustas kohtulahenditele juurdepääsu alaseid probleeme ühtsete tunnuste ja metaandmete puudumine. Liikmesriikide tasandil on kasutusel mitmed erinevad identifitseerimissüsteemid – mõned neist asuvad kohtute juures, teised on aga tootjapõhised. Andmebaasid, mis võimaldavad teha päringuid erinevate liikmesriikide kohtulahendite kohta kas loovad oma identifitseerimissüsteemi või kasutavad uuesti ühte või mitut siseriiklikku numeratsioonisüsteemi. See muudab piiriüleselt toimuva kohtulahendite otsimise ja neile viitamise ülimalt keeruliseks, kuna ühe süsteemi poolt väljastatud tunnused ei pruugi ühilduda teiste süsteemidega.

4

| 56. | Selleks et hõlbustada kohtulahendite andmebaaside edasiarendamist ning täita õigusala töötajate ja kodanike vajadusi, on hädavalik luua kohtulahendite identifitseerimise, neile viitamise ja nende metaandmete ühine süsteem. |
| --- | --- |

56.

Selleks et hõlbustada kohtulahendite andmebaaside edasiarendamist ning täita õigusala töötajate ja kodanike vajadusi, on hädavalik luua kohtulahendite identifitseerimise, neile viitamise ja nende metaandmete ühine süsteem.

| 57. | Kohtuotsuste identifitseerimiseks tuleks kasutada standardtunnust, mis on nii inimeste kui ka arvutite jaoks äratuntav, loetav ja mõistetav ning mis on vastavuses tehnoloogiliste standarditega. Samas peaks olema võimalik, et siseriiklikud kohtuasjade identifitseerimise süsteemid saaksid töötada kõrvuti sellise Euroopa standardiga, kuid samuti, et Euroopa standard võiks olla ainsaks riiklikuks standardiks nende riikide jaoks, kes seda soovivad. |
| --- | --- |

57.

Kohtuotsuste identifitseerimiseks tuleks kasutada standardtunnust, mis on nii inimeste kui ka arvutite jaoks äratuntav, loetav ja mõistetav ning mis on vastavuses tehnoloogiliste standarditega. Samas peaks olema võimalik, et siseriiklikud kohtuasjade identifitseerimise süsteemid saaksid töötada kõrvuti sellise Euroopa standardiga, kuid samuti, et Euroopa standard võiks olla ainsaks riiklikuks standardiks nende riikide jaoks, kes seda soovivad.

| 58. | Kuna kohtute töökorraldus ja kohtute kasutatavad IT-rakendused on erinevad mitte ainult eri liikmesriikides, vaid ka ühe liikmesriigi piires, siis peaks olema võimalik kasutada identifitseerimise ja metaandmete süsteemi igas kohtus. |
| --- | --- |

58.

Kuna kohtute töökorraldus ja kohtute kasutatavad IT-rakendused on erinevad mitte ainult eri liikmesriikides, vaid ka ühe liikmesriigi piires, siis peaks olema võimalik kasutada identifitseerimise ja metaandmete süsteemi igas kohtus.

| 59. | Liikmesriike kutsuti üles võtma vabatahtlikkuse alusel riiklikul tasandil kasutusele Euroopa kohtulahendite tunnused ja kohtulahendite ühtne metaandmete miinimumkogum. Tänaseks on mitmed liikmesriigid riiklikul tasandil Euroopa kohtulahendite tunnuste süsteemi juba kasutusele võtnud. |
| --- | --- |

59.

Liikmesriike kutsuti üles võtma vabatahtlikkuse alusel riiklikul tasandil kasutusele Euroopa kohtulahendite tunnused ja kohtulahendite ühtne metaandmete miinimumkogum. Tänaseks on mitmed liikmesriigid riiklikul tasandil Euroopa kohtulahendite tunnuste süsteemi juba kasutusele võtnud.

ii)   JURE

JURE

| 60. | JURE andmebaas sisaldab ELi liikmesriikide kohtute asjakohaseid otsuseid ning vajaduse korral ka Islandi, Norra ja Šveitsi kohtute ning Euroopa Liidu Kohtu asjakohaseid otsuseid, mis on tehtud vastavalt järgmistele konventsioonidele ja määrustele:






  — | Brüsseli konventsioon (1968) |
| --- | --- | --- |

60.

JURE andmebaas sisaldab ELi liikmesriikide kohtute asjakohaseid otsuseid ning vajaduse korral ka Islandi, Norra ja Šveitsi kohtute ning Euroopa Liidu Kohtu asjakohaseid otsuseid, mis on tehtud vastavalt järgmistele konventsioonidele ja määrustele:

—

Brüsseli konventsioon (1968)

| — | Lugano konventsioon (1988) |
| --- | --- |

—

Lugano konventsioon (1988)

| — | Brüsseli I määrus (2000) |
| --- | --- |

—

Brüsseli I määrus (2000)

| — | Brüsseli II määrus (2000) |
| --- | --- |

—

Brüsseli II määrus (2000)

| — | Uus Brüsseli II määrus (2003) |
| --- | --- |

—

Uus Brüsseli II määrus (2003)

| — | Uus Lugano konventsioon (2007) |
| --- | --- |

—

Uus Lugano konventsioon (2007)

| 61. | Praegu on otsused kättesaadavad üksnes originaalkeeles. |
| --- | --- |

61.

Praegu on otsused kättesaadavad üksnes originaalkeeles.

| 62. | Iga otsuse kokkuvõte on samuti kättesaadav prantsuse, inglise ja saksa keeles (ning originaalkeeles, kui selle kokkuvõte teeb asjaomane riik). |
| --- | --- |

62.

Iga otsuse kokkuvõte on samuti kättesaadav prantsuse, inglise ja saksa keeles (ning originaalkeeles, kui selle kokkuvõte teeb asjaomane riik).

| 63. | JURE dokumendikogu on praegu kättesaadav EUR-Lex’i veebisaidil, jaos „Siseriiklik õigus” ja alljaos „JURE”. See sisaldab ka eelmise JURE andmebaasi sisu. Liikmesriigid ajakohastavad seda andmebaasi aktiivselt ning sisestavad sinna hiljutist kohtupraktikat. |
| --- | --- |

63.

JURE dokumendikogu on praegu kättesaadav EUR-Lex’i veebisaidil, jaos „Siseriiklik õigus” ja alljaos „JURE”. See sisaldab ka eelmise JURE andmebaasi sisu. Liikmesriigid ajakohastavad seda andmebaasi aktiivselt ning sisestavad sinna hiljutist kohtupraktikat.

iii)   Euroopa Liidu ülemkohtute presidentide võrgustik

Euroopa Liidu ülemkohtute presidentide võrgustik

| 64. | Euroopa Liidu ülemkohtute presidentide võrgustik asutati 2004. aastal ja sellega loodi ELi ülemkohtute vaheline suhtlusplatvorm. Lisaks arutelu edendamisele ühist huvi pakkuvates küsimustes, loodi tänu ülemkohtute presidentide vahel loodud kontaktidele 2007. aastal ühise kohtupraktika portaal, mille otsingumootor on võimeline tegema otsinguid teistes otsingumootorites. |
| --- | --- |

64.

Euroopa Liidu ülemkohtute presidentide võrgustik asutati 2004. aastal ja sellega loodi ELi ülemkohtute vaheline suhtlusplatvorm. Lisaks arutelu edendamisele ühist huvi pakkuvates küsimustes, loodi tänu ülemkohtute presidentide vahel loodud kontaktidele 2007. aastal ühise kohtupraktika portaal, mille otsingumootor on võimeline tegema otsinguid teistes otsingumootorites.

iv)   Euroopa Liidu Riiginõukogude ja Kõrgeimate Halduskohtute Assotsiatsioon

Euroopa Liidu Riiginõukogude ja Kõrgeimate Halduskohtute Assotsiatsioon

| 65. | Euroopa Liidu Riiginõukogude ja Kõrgeimate Halduskohtute Assotsiatsioon (ACA-Europe) koosneb Euroopa Liidu Kohtust ning iga Euroopa Liidu liikmesriigi riiginõukogust või kõrgeimast halduskohtust. Euroopa Liiduga ühinemisläbirääkimisi pidavate riikide kohtud ja sarnaste volitustega institutsioonid võivad assotsiatsiooni töös osaleda vaatlejatena. |
| --- | --- |

65.

Euroopa Liidu Riiginõukogude ja Kõrgeimate Halduskohtute Assotsiatsioon (ACA-Europe) koosneb Euroopa Liidu Kohtust ning iga Euroopa Liidu liikmesriigi riiginõukogust või kõrgeimast halduskohtust. Euroopa Liiduga ühinemisläbirääkimisi pidavate riikide kohtud ja sarnaste volitustega institutsioonid võivad assotsiatsiooni töös osaleda vaatlejatena.

| 66. | Assotsiatsioon on rajatud ideede ja kogemuste vahetamise põhimõttele küsimustes, mis puudutavad kohtupraktikat ning assotsiatsiooni liikmete töökorraldust ja toimimist oma kohtu- või nõustamiskohustuste täitmisel, eelkõige seoses ELi õigusega. Sel eesmärgil innustab assotsiatsioon enda liikmete, vaatlejate ja ELi kohtute vahelisi kontakte ja teabevahetust. |
| --- | --- |

66.

Assotsiatsioon on rajatud ideede ja kogemuste vahetamise põhimõttele küsimustes, mis puudutavad kohtupraktikat ning assotsiatsiooni liikmete töökorraldust ja toimimist oma kohtu- või nõustamiskohustuste täitmisel, eelkõige seoses ELi õigusega. Sel eesmärgil innustab assotsiatsioon enda liikmete, vaatlejate ja ELi kohtute vahelisi kontakte ja teabevahetust.

| 67. | Assotsiatsioon on loonud andmebaasi, mis koosneb peamiselt selle liikmete kohtuotsustest, arvamustest ja uuringutest. See sisaldab kahte andmebaasi, millest esimene (Dec.Nat.) sisaldab siseriiklikke otsuseid ja teine (JuriFast) eelotsuseid (Euroopa Liidu Kohtule esitatud küsimused, selle vastused ning siseriiklikul tasandil tehtud otsused seoses nende vastustega) ning ELi õiguse tõlgendamisega seotud siseriiklikke otsuseid. |
| --- | --- |

67.

Assotsiatsioon on loonud andmebaasi, mis koosneb peamiselt selle liikmete kohtuotsustest, arvamustest ja uuringutest. See sisaldab kahte andmebaasi, millest esimene (Dec.Nat.) sisaldab siseriiklikke otsuseid ja teine (JuriFast) eelotsuseid (Euroopa Liidu Kohtule esitatud küsimused, selle vastused ning siseriiklikul tasandil tehtud otsused seoses nende vastustega) ning ELi õiguse tõlgendamisega seotud siseriiklikke otsuseid.

V.   AVATUD ANDMED

AVATUD ANDMED

| 68. | ELi avatud andmete portaali (http://open-data.europa.eu) eesmärk on koguda ja levitada ELi institutsioonide, ametite ja muude asutuste avatud andmeid. Uue algatuse eesmärk on luua üle-euroopaline avatud andmete portaal, mis koondab ja levitab avatud andmeid ELi liikmesriikide kohalikest, piirkondlikest ja riiklikest portaalidest. |
| --- | --- |

68.

ELi avatud andmete portaali (http://open-data.europa.eu) eesmärk on koguda ja levitada ELi institutsioonide, ametite ja muude asutuste avatud andmeid. Uue algatuse eesmärk on luua üle-euroopaline avatud andmete portaal, mis koondab ja levitab avatud andmeid ELi liikmesriikide kohalikest, piirkondlikest ja riiklikest portaalidest.

| 69. | Mõlemad portaalid on metaandmete kataloogid ning nende eesmärgiks on võimaldada semantiline koostoimimine metaandmete tasandil, et luua tulemuslik seos andmeühikute vahel. |
| --- | --- |

69.

Mõlemad portaalid on metaandmete kataloogid ning nende eesmärgiks on võimaldada semantiline koostoimimine metaandmete tasandil, et luua tulemuslik seos andmeühikute vahel.

a)   Avatud andmed ELi tasandil

Avatud andmed ELi tasandil

| 70. | ELi avatud andmete portaal (http://open-data.europa.eu) loodi komisjoni otsusega 2011/833/EL (5), et hõlbustada üldsuse juurdepääsu avatud andmetele, innustada teabe taaskasutamist ja toetada majandustegevust. Tegemist on ühtse juurdepääsupunktiga ELi institutsioonide, ametite ja teiste organite valduses olevatele avatud andmetele. |
| --- | --- |

70.

ELi avatud andmete portaal (http://open-data.europa.eu) loodi komisjoni otsusega 2011/833/EL (5), et hõlbustada üldsuse juurdepääsu avatud andmetele, innustada teabe taaskasutamist ja toetada majandustegevust. Tegemist on ühtse juurdepääsupunktiga ELi institutsioonide, ametite ja teiste organite valduses olevatele avatud andmetele.

5

| 71. | Selle loomine on osa ulatuslikumast strateegiast, millega edendatakse valitsuste poolt või nende jaoks Euroopa tasandil koostatud teabe laiaulatuslikku ja tasuta kättesaadavust. Euroopa Ülemkogu kinnitas 2013. aasta oktoobris vajaduse liikuda avatud andmete kasutamise suunas. |
| --- | --- |

71.

Selle loomine on osa ulatuslikumast strateegiast, millega edendatakse valitsuste poolt või nende jaoks Euroopa tasandil koostatud teabe laiaulatuslikku ja tasuta kättesaadavust. Euroopa Ülemkogu kinnitas 2013. aasta oktoobris vajaduse liikuda avatud andmete kasutamise suunas.

| 72. | Vastavalt otsusega 2011/833/EL kehtestatud kohustusele peavad komisjoni talitused ELi avatud andmete portaali sisestama andmed, mis on koostatud nende jaoks või nende poolt, ning ELi institutsioone, ameteid ja teisi organeid on kutsutud selle algatusega ühinema. Portaal võimaldab kõigil ühiste metaandmete kataloogi kaudu hõlpsasti otsida, alla laadida ja taaskasutada üha enam andmeid ning seda nii ärilistel kui mitteärilistel eesmärkidel. Portaaliga suurendatakse ELi institutsioonide ja ametite andmete nähtavust ja kättesaadavust ning antakse suur panus nende avatuse ja läbipaistvuse suurendamiseks. |
| --- | --- |

72.

Vastavalt otsusega 2011/833/EL kehtestatud kohustusele peavad komisjoni talitused ELi avatud andmete portaali sisestama andmed, mis on koostatud nende jaoks või nende poolt, ning ELi institutsioone, ameteid ja teisi organeid on kutsutud selle algatusega ühinema. Portaal võimaldab kõigil ühiste metaandmete kataloogi kaudu hõlpsasti otsida, alla laadida ja taaskasutada üha enam andmeid ning seda nii ärilistel kui mitteärilistel eesmärkidel. Portaaliga suurendatakse ELi institutsioonide ja ametite andmete nähtavust ja kättesaadavust ning antakse suur panus nende avatuse ja läbipaistvuse suurendamiseks.

| 73. | 2014. aasta lõpu seisuga on ELi avatud andmete portaali andmeid sisestanud 43 andmete esitajat (26 komisjoni talitust, Regioonide Komitee, Euroopa Investeerimispank ja 15 ametit), misläbi on loodud juurdepääs umbes 6 650 andmeühikule. |
| --- | --- |

73.

2014. aasta lõpu seisuga on ELi avatud andmete portaali andmeid sisestanud 43 andmete esitajat (26 komisjoni talitust, Regioonide Komitee, Euroopa Investeerimispank ja 15 ametit), misläbi on loodud juurdepääs umbes 6 650 andmeühikule.

b)   Avatud andmed liikmesriigi tasandil

Avatud andmed liikmesriigi tasandil

| 74. | Euroopa e-õiguskeskkonna mitmeaastases tegevuskavas (2014–2018) (2014/C 182/02) nähakse ette luua mitteametlik rühm, mille tulemused esitatakse nõukogu e-õiguse töörühmale. Eesmärgiks on arutada ja töötada välja meetod, mida kasutatakse õigusvaldkonna avatud andmetega seoses. |
| --- | --- |

74.

Euroopa e-õiguskeskkonna mitmeaastases tegevuskavas (2014–2018) (2014/C 182/02) nähakse ette luua mitteametlik rühm, mille tulemused esitatakse nõukogu e-õiguse töörühmale. Eesmärgiks on arutada ja töötada välja meetod, mida kasutatakse õigusvaldkonna avatud andmetega seoses.

VI.   JUURDEPÄÄS KOLMANDATE RIIKIDE ÕIGUSELE

JUURDEPÄÄS KOLMANDATE RIIKIDE ÕIGUSELE

| 75. | Juurdepääs teabele EUR-Lex’i, N-Lex’i ja e-õiguskeskkonna portaali kaudu on praegu praktikas piiratud õigusteabega Euroopa Liidu ja liikmesriikide õiguse ja kohtupraktika kohta. Siiski oleks soovitav teha täiendavaid samme ja laiendada kättesaadava õigusteabe ulatust nii, et see hõlmaks ka kolmandate riikide õigust ja kohtupraktikat. |
| --- | --- |

75.

Juurdepääs teabele EUR-Lex’i, N-Lex’i ja e-õiguskeskkonna portaali kaudu on praegu praktikas piiratud õigusteabega Euroopa Liidu ja liikmesriikide õiguse ja kohtupraktika kohta. Siiski oleks soovitav teha täiendavaid samme ja laiendada kättesaadava õigusteabe ulatust nii, et see hõlmaks ka kolmandate riikide õigust ja kohtupraktikat.

| 76. | Kolmandate riikide õigusele ja kohtupraktikale juurdepääsu parandamist on juba analüüsitud. Tõepoolest, selline juurdepääs võib olla kasulik ka seoses ELi tasandil vastu võetud õigusaktide kohaldamisega. Näiteks sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 593/2008 (6) artiklis 2, et määruse reguleerimisalasse kuuluva lepingu suhtes võidakse kohaldada mis tahes liikmesriigi või kolmanda riigi õigust. See tähendab, et teatud olukordades peab liikmesriigi kohus kohaldama sellise kolmanda riigi õigust, kellega juhtumil on eriline side. Lisaks võib kolmanda riigi õigusele juurdepääsu kasulikkus ilmneda ka teiste olukordade puhul, mis tekivad kodanike igapäevaelus või ettevõtete või õigusala töötajate ametialase tegevuse täitmisel. |
| --- | --- |

76.

Kolmandate riikide õigusele ja kohtupraktikale juurdepääsu parandamist on juba analüüsitud. Tõepoolest, selline juurdepääs võib olla kasulik ka seoses ELi tasandil vastu võetud õigusaktide kohaldamisega. Näiteks sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 593/2008 (6) artiklis 2, et määruse reguleerimisalasse kuuluva lepingu suhtes võidakse kohaldada mis tahes liikmesriigi või kolmanda riigi õigust. See tähendab, et teatud olukordades peab liikmesriigi kohus kohaldama sellise kolmanda riigi õigust, kellega juhtumil on eriline side. Lisaks võib kolmanda riigi õigusele juurdepääsu kasulikkus ilmneda ka teiste olukordade puhul, mis tekivad kodanike igapäevaelus või ettevõtete või õigusala töötajate ametialase tegevuse täitmisel.

6

| 77. | Mõned liikmesriigid on kehtestanud eeskirjad, mis võimaldavad nende kohtutel või teistel ametiasutustel saada teavet välisriikide õiguse kohta. Kõnealustes eeskirjades on märgitud asutus, kes on pädev tegema välisriigi õigusega seotud päringuid. Kõnealuste eeskirjadega võimaldatakse ka koguda ekspert-tunnistajate arvamusi. Peaaegu kõik liikmesriigid on välisriikide õigusinfo Euroopa konventsiooni osalised. |
| --- | --- |

77.

Mõned liikmesriigid on kehtestanud eeskirjad, mis võimaldavad nende kohtutel või teistel ametiasutustel saada teavet välisriikide õiguse kohta. Kõnealustes eeskirjades on märgitud asutus, kes on pädev tegema välisriigi õigusega seotud päringuid. Kõnealuste eeskirjadega võimaldatakse ka koguda ekspert-tunnistajate arvamusi. Peaaegu kõik liikmesriigid on välisriikide õigusinfo Euroopa konventsiooni osalised.

| 78. | Kasulik oleks jätkata analüüsi kolmandate riikide õigusele juurdepääsu lihtsustamiseks või laiendamiseks kasutatavate mooduste kohta. Millises seisus on asjaomased arutelud? |
| --- | --- |

78.

Kasulik oleks jätkata analüüsi kolmandate riikide õigusele juurdepääsu lihtsustamiseks või laiendamiseks kasutatavate mooduste kohta. Millises seisus on asjaomased arutelud?

i)   Lugano riigid

Lugano riigid

| 79. | Lugano konventsioonidele alla kirjutanud riikidel (Šveits, Norra ja Island) on ELiga erilised suhted. Sellega seoses on Šveitsi, Norra ja Islandi esindajatega toimunud korrapärased kontaktid, et arutada eelkõige konventsioonide kohaldamisega seonduvaid kohtupraktika andmebaase. Kõnealuse erikoostöö alusel on Lugano riigid üles näidanud ka erilist huvi töö osas, mida nõukogu teeb semantilise võrgustiku valdkonnas, ning nad osalevad otseselt aruteludes, mis käsitlevad Euroopa õigusaktide identifikaatorit ja Euroopa kohtulahendite tunnuseid. Tulevikus on kavas luua semantilise võrgustiku lahendused, nii et kõnealuste riikide seadusandluse ja kohtupraktika leheküljed omaksid ka Euroopa õigusaktide identifikaatori ja Euroopa kohtulahendite tunnuste viiteid, misläbi innustatakse hõlpsat ja automaatset juurdepääsu ELi ja tema liikmesriikide lehtede kaudu. |
| --- | --- |

79.

Lugano konventsioonidele alla kirjutanud riikidel (Šveits, Norra ja Island) on ELiga erilised suhted. Sellega seoses on Šveitsi, Norra ja Islandi esindajatega toimunud korrapärased kontaktid, et arutada eelkõige konventsioonide kohaldamisega seonduvaid kohtupraktika andmebaase. Kõnealuse erikoostöö alusel on Lugano riigid üles näidanud ka erilist huvi töö osas, mida nõukogu teeb semantilise võrgustiku valdkonnas, ning nad osalevad otseselt aruteludes, mis käsitlevad Euroopa õigusaktide identifikaatorit ja Euroopa kohtulahendite tunnuseid. Tulevikus on kavas luua semantilise võrgustiku lahendused, nii et kõnealuste riikide seadusandluse ja kohtupraktika leheküljed omaksid ka Euroopa õigusaktide identifikaatori ja Euroopa kohtulahendite tunnuste viiteid, misläbi innustatakse hõlpsat ja automaatset juurdepääsu ELi ja tema liikmesriikide lehtede kaudu.

ii)   Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverents

Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverents

| 80. | Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverents hõlmab suurt arvu riike. Konverentsi üldasjade ja üldpoliitika nõukogu palus alalisel bürool jätkuvalt jälgida arenguid välisriikide õiguse sisule juurdepääsu valdkonnas. |
| --- | --- |

80.

Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverents hõlmab suurt arvu riike. Konverentsi üldasjade ja üldpoliitika nõukogu palus alalisel bürool jätkuvalt jälgida arenguid välisriikide õiguse sisule juurdepääsu valdkonnas.

| 81. | Võttes arvesse, et Euroopa Liidu algatusel välja töötatud semantilise võrgustiku vahendeid saab tänu nende paindlikkusele kasutada ka kõikides siseriiklikes süsteemides, on loodud kontakte kõnealuste lahenduste ülevõtmiseks. Euroopa Liit esitles neid 2014. aasta aprillis Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi üldasjade ja üldpoliitika nõukogus. Kõnealuses valdkonnas toimuvaid edasisi arenguid jälgitakse jätkuvalt tähelepanelikult. |
| --- | --- |

81.

Võttes arvesse, et Euroopa Liidu algatusel välja töötatud semantilise võrgustiku vahendeid saab tänu nende paindlikkusele kasutada ka kõikides siseriiklikes süsteemides, on loodud kontakte kõnealuste lahenduste ülevõtmiseks. Euroopa Liit esitles neid 2014. aasta aprillis Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi üldasjade ja üldpoliitika nõukogus. Kõnealuses valdkonnas toimuvaid edasisi arenguid jälgitakse jätkuvalt tähelepanelikult.

iii)   Liikmesriikide algatused

Liikmesriikide algatused

| 82. | EL on kahe liikmesriigi kaudu kontaktis ka Ibero-Ameerika õigusalase tippkohtumisega, mis koosneb Lõuna- ja Kesk-Ameerika riikidest. Kuna need riigid sooviksid samuti innustada internetis juurdepääsu õigusaktidele, on loodud kontakte, et teavitada neid semantilise võrgustiku alastest lahendustest, mida Euroopa Liit on välja töötanud. |
| --- | --- |

82.

EL on kahe liikmesriigi kaudu kontaktis ka Ibero-Ameerika õigusalase tippkohtumisega, mis koosneb Lõuna- ja Kesk-Ameerika riikidest. Kuna need riigid sooviksid samuti innustada internetis juurdepääsu õigusaktidele, on loodud kontakte, et teavitada neid semantilise võrgustiku alastest lahendustest, mida Euroopa Liit on välja töötanud.

| 83. | Üks liikmesriik on teavitanud töörühma tulemustest seoses Maroko mestimiskavaga, mis hõlmas ka Euroopa õigusaktide identifikaatori tutvustamist. |
| --- | --- |

83.

Üks liikmesriik on teavitanud töörühma tulemustest seoses Maroko mestimiskavaga, mis hõlmas ka Euroopa õigusaktide identifikaatori tutvustamist.

VII.   KOKKUVÕTE

KOKKUVÕTE

| 84. | Euroopa Liit on teadlik õigusele juurdepääsu küsimuse tähtsusest ning on välja töötanud vahendeid ja platvorme, et lihtsustada ja laiendada õigusele juurdepääsu kodanike, sealhulgas õigusala töötajate, ettevõtete ning liikmesriikide ja ELi institutsioonide jaoks. See töö on juba andnud vilju ning seda tuleks jätkata. |
| --- | --- |

84.

Euroopa Liit on teadlik õigusele juurdepääsu küsimuse tähtsusest ning on välja töötanud vahendeid ja platvorme, et lihtsustada ja laiendada õigusele juurdepääsu kodanike, sealhulgas õigusala töötajate, ettevõtete ning liikmesriikide ja ELi institutsioonide jaoks. See töö on juba andnud vilju ning seda tuleks jätkata.

| 85. | Käesolev aruanne koostati avalikkusele levitamiseks. |
| --- | --- |

85.

Käesolev aruanne koostati avalikkusele levitamiseks.

| 86. | Nõukogu e-õiguse töörühm jätkab kõnealuse töö jälgimist ning paneb ette, et tehtud edusammude kohta koostatakse korrapäraselt aruandeid, mida tehakse vähemalt iga viie aasta järel. |
| --- | --- |

86.

Nõukogu e-õiguse töörühm jätkab kõnealuse töö jälgimist ning paneb ette, et tehtud edusammude kohta koostatakse korrapäraselt aruandeid, mida tehakse vähemalt iga viie aasta järel.

---

(1)  Nõukogu 7. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 216/2013 Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta (ELT L 69, 13.3.2013, lk 1).

1

Euroopa Liidu Teataja

(2)  Määrus nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled (EÜT 17, 6.10.1958, lk 385/58).

2

(3)  Padawan, C-467/08, EU:C:2010:620, punkt 32.

3

(4)  12907/1/09.

4

(5)  Komisjoni 12. detsembri 2011. aasta otsus 2011/833/EL komisjoni dokumentide taaskasutamise kohta (ELT L 330, 14.12.2011, lk 39).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 593/2008 lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta („Rooma I”) (ELT L 177, 4.7.2008, lk 6).

6

---

Euroopa Komisjon

| 24.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 97/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 97/11

---

Euro vahetuskurss (1)

23. märts 2015

(2015/C 97/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0912 |
| JPY | Jaapani jeen | 130,80 |
| DKK | Taani kroon | 7,4555 |
| GBP | Inglise nael | 0,73180 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,2804 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0561 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,6275 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,374 |
| HUF | Ungari forint | 304,75 |
| PLN | Poola zlott | 4,1215 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4220 |
| TRY | Türgi liir | 2,7924 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3938 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3667 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,4628 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,4314 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4956 |
| KRW | Korea vonn | 1 208,50 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,0633 |
| CNY | Hiina jüaan | 6,7812 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6460 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 168,69 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,0320 |
| PHP | Filipiini peeso | 48,845 |
| RUB | Vene rubla | 64,3886 |
| THB | Tai baat | 35,497 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,4963 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,3462 |
| INR | India ruupia | 67,9572 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0912

JPY

Jaapani jeen

130,80

DKK

Taani kroon

7,4555

GBP

Inglise nael

0,73180

SEK

Rootsi kroon

9,2804

CHF

Šveitsi frank

1,0561

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,6275

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,374

HUF

Ungari forint

304,75

PLN

Poola zlott

4,1215

RON

Rumeenia leu

4,4220

TRY

Türgi liir

2,7924

AUD

Austraalia dollar

1,3938

CAD

Kanada dollar

1,3667

HKD

Hongkongi dollar

8,4628

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,4314

SGD

Singapuri dollar

1,4956

KRW

Korea vonn

1 208,50

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,0633

CNY

Hiina jüaan

6,7812

HRK

Horvaatia kuna

7,6460

IDR

Indoneesia ruupia

14 168,69

MYR

Malaisia ringit

4,0320

PHP

Filipiini peeso

48,845

RUB

Vene rubla

64,3886

THB

Tai baat

35,497

BRL

Brasiilia reaal

3,4963

MXN

Mehhiko peeso

16,3462

INR

India ruupia

67,9572

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 24.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 97/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 97/12

---

Malta Vabariigi valitsuse teatis, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta

(2015/C 97/05)

Kooskõlas 4. mail 2013Euroopa Liidu Teatajas avaldatud Malta Vabariigi valitsuse teatisega (2013/C 127/04), milles käsitletakse eespool nimetatud direktiivi, teatab transpordi- ja infrastruktuuriministeerium, et alalise loa kas uurimislitsentsi või uurimis- ja tootmislitsentsi alusel võib anda 4. piirkonna blokkidele 4, 5, 6 ja 7.

Transpordi- ja infrastruktuuriministeerium teatab ka, et vastavalt Malta Vabariigi valitsuse teatisele (2014/C 99/04) seoses eespool nimetatud direktiiviga, mis avaldati Euroopa Liidu Teatajas4. aprillil 2014, on 5. piirkonnale nüüd luba antud ning see ei ole saadaval edasise teatamiseni.

Käesolevat teatist käsitlevat teavet võib saada transpordi- ja infrastruktuuriministeeriumi mandrilava osakonnast aadressil Director General of the Continental Shelf Department at the Ministry for Transport and Infrastructure, Block F, Antonio Maurizio Valperga Street, Floriana, FRN 1700, Malta, või järgmisel e-posti aadressil: dgcs.mti@gov.mt

---

| 24.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 97/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 97/13

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4

Avaliku teenindamise kohustuste tühistamine regulaarlennuliinidel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 97/06)

| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| --- | --- |
| Lennuliin | Newquay lennujaam – Heathrow lennujaam
  Newquay lennujaam – Stanstedi lennujaam
  Newquay lennujaam – Lutoni lennujaam
  Newquay lennujaam – London City lennujaam
  Newquay lennujaam – Southendi lennujaam |
| Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise esialgne kuupäev | 8. august 2014 |
| Tühistamise kuupäev | 22. jaanuar 2015 |
| Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Lisateave:





  Ian Elston |
| Department for Transport |
| Great Minster House |
| 33 Horseferry Road |
| London |
| SW1P 4DR |
| UNITED KINGDOM |
| E-post: ian.elston@dft.gsi.gov.uk |

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Lennuliin

Newquay lennujaam – Heathrow lennujaam

Newquay lennujaam – Stanstedi lennujaam

Newquay lennujaam – Lutoni lennujaam

Newquay lennujaam – London City lennujaam

Newquay lennujaam – Southendi lennujaam

Avaliku teenindamise kohustuste jõustumise esialgne kuupäev

8. august 2014

Tühistamise kuupäev

22. jaanuar 2015

Aadress, millelt on võimalik saada avaliku teenindamise kohustuste teksti ning mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Lisateave:

Ian Elston

Department for Transport

Great Minster House

33 Horseferry Road

London

SW1P 4DR

UNITED KINGDOM

E-post: ian.elston@dft.gsi.gov.uk

---