# Europeiska unionens L 79/2015

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 79 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 58 årgången25 mars 2015 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 79

Svensk utgåva

Lagstiftning

58 årgången25 mars 2015

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) 2015/496 av den 17 mars 2015 om ändring av förordning (EEG, Euratom) nr 354/83 i fråga om deponering av institutionernas historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet i Florens | 1 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) 2015/496 av den 17 mars 2015 om ändring av förordning (EEG, Euratom) nr 354/83 i fråga om deponering av institutionernas historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet i Florens

1

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2015/497 av den 20 mars 2015 om förbud mot fiske efter rockor i unionens vatten i IIa och IV med fartyg som för tysk flagg | 6 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/498 av den 24 mars 2015 om fastställande av tekniska standarder för genomförande avseende tillsynsmyndigheternas godkännandeförfarande för att använda företagsspecifika parametrar enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG (
  1
  ) | 8 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/499 av den 24 mars 2015 om fastställande av tekniska standarder för genomförande av de förfaranden som ska användas för tillsynsmyndigheternas godkännande av användning av poster i tilläggskapital i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG (
  1
  ) | 12 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/500 av den 24 mars 2015 om fastställande av tekniska standarder för genomförande avseende de förfaranden som ska följas för tillsynsmyndighetens godkännande av tillämpningen av en matchningsjustering i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG (
  1
  ) | 18 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/501 av den 24 mars 2015 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Taiwan | 23 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/502 av den 24 mars 2015 om godkännande av ett preparat av Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 som fodertillsats för mjölkkor (innehavare av godkännandet: Micro Bio-System Ltd) (
  1
  ) | 57 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/503 av den 24 mars 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 60 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) 2015/497 av den 20 mars 2015 om förbud mot fiske efter rockor i unionens vatten i IIa och IV med fartyg som för tysk flagg

6

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/498 av den 24 mars 2015 om fastställande av tekniska standarder för genomförande avseende tillsynsmyndigheternas godkännandeförfarande för att använda företagsspecifika parametrar enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG (
  1
  )

1

8

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/499 av den 24 mars 2015 om fastställande av tekniska standarder för genomförande av de förfaranden som ska användas för tillsynsmyndigheternas godkännande av användning av poster i tilläggskapital i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG (
  1
  )

1

12

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/500 av den 24 mars 2015 om fastställande av tekniska standarder för genomförande avseende de förfaranden som ska följas för tillsynsmyndighetens godkännande av tillämpningen av en matchningsjustering i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG (
  1
  )

1

18

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/501 av den 24 mars 2015 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Taiwan

23

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/502 av den 24 mars 2015 om godkännande av ett preparat av Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 som fodertillsats för mjölkkor (innehavare av godkännandet: Micro Bio-System Ltd) (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

1

57

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/503 av den 24 mars 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 25.3.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2015/496

av den 17 mars 2015

om ändring av förordning (EEG, Euratom) nr 354/83 i fråga om deponering av institutionernas historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet i Florens

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 352,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande,

i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med rådets förordning (EEG, Euratom) nr 354/83 av den 1 februari 1983 om öppnandet för allmänheten av Europeiska ekonomiska gemenskapens och Europeiska atomenergigemenskapens historiska arkiv (1) ska unionens historiska arkiv bevaras och i möjligaste mån göras tillgängligt för allmänheten när en tidsperiod på 30 år har löpt ut. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med rådets förordning (EEG, Euratom) nr 354/83 av den 1 februari 1983 om öppnandet för allmänheten av Europeiska ekonomiska gemenskapens och Europeiska atomenergigemenskapens historiska arkiv (1) ska unionens historiska arkiv bevaras och i möjligaste mån göras tillgängligt för allmänheten när en tidsperiod på 30 år har löpt ut.

| (2) | Skyldigheten att inrätta historiska arkiv och i möjligaste mån göra handlingarna tillgängliga för allmänheten gäller för de institutioner som avses i förordning (EEG, Euroatom) nr 354/83 (nedan kallade institutionerna) enligt de villkor som föreskrivs i förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Skyldigheten att inrätta historiska arkiv och i möjligaste mån göra handlingarna tillgängliga för allmänheten gäller för de institutioner som avses i förordning (EEG, Euroatom) nr 354/83 (nedan kallade institutionerna) enligt de villkor som föreskrivs i förordningen.

| (3) | Enligt förordning (EEG, Euroatom) nr 354/83 får varje institution förlägga sina historiska arkiv till den ort som den anser mest lämplig. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EEG, Euroatom) nr 354/83 får varje institution förlägga sina historiska arkiv till den ort som den anser mest lämplig.

| (4) | År 1984 beslutade Europaparlamentet, rådet och kommissionen att deponera sina historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet i Florens, där de görs tillgängliga för allmänheten. Den 17 december 1984 undertecknades ett kontrakt mellan Europeiska gemenskaperna, företrädda av kommissionen, och Europeiska universitetsinstitutet (nedan kallat deponeringskontraktet). |
| --- | --- |

(4)

År 1984 beslutade Europaparlamentet, rådet och kommissionen att deponera sina historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet i Florens, där de görs tillgängliga för allmänheten. Den 17 december 1984 undertecknades ett kontrakt mellan Europeiska gemenskaperna, företrädda av kommissionen, och Europeiska universitetsinstitutet (nedan kallat deponeringskontraktet).

| (5) | Senare beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Europeiska revisionsrätten att ansluta sig till deponeringskontraktet. Europeiska investeringsbanken deponerar sina historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet på grundval av en separat överenskommelse med institutet som undertecknades den 1 juli 2005 och på grundval av de regler för historiska arkiv som antogs av bankens direktion den 7 oktober 2005 (2). |
| --- | --- |

(5)

Senare beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Europeiska revisionsrätten att ansluta sig till deponeringskontraktet. Europeiska investeringsbanken deponerar sina historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet på grundval av en separat överenskommelse med institutet som undertecknades den 1 juli 2005 och på grundval av de regler för historiska arkiv som antogs av bankens direktion den 7 oktober 2005 (2).

| (6) | Italiens regering har gjort lämpliga lokaler permanent och kostnadsfritt tillgängliga för Europeiska universitetsinstitutet i syfte att säkerställa att de deponerade arkiven bevaras och skyddas i enlighet med internationellt vedertagna normer och kan studeras på plats. |
| --- | --- |

(6)

Italiens regering har gjort lämpliga lokaler permanent och kostnadsfritt tillgängliga för Europeiska universitetsinstitutet i syfte att säkerställa att de deponerade arkiven bevaras och skyddas i enlighet med internationellt vedertagna normer och kan studeras på plats.

| (7) | Syftet med deponering av institutionernas historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet är att göra arkiven tillgängliga på en och samma plats och främja studier av arkiven och forskning om den europeiska integrationens och de europeiska institutionernas historia. Europeiska universitetsinstitutet är ett ansett centrum för akademisk forskning och studier med inriktning på Europa och europeisk integration. Det har närmare 30 års erfarenhet av att handha unionens historiska arkiv, är utrustat med moderna förvaringsrum och forskningsfaciliteter som inrättats just med tanke på bevarandet av arkiven och studier av dessa arkiv och har ett internationellt anseende som centrum för institutionernas historiska arkiv. |
| --- | --- |

(7)

Syftet med deponering av institutionernas historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet är att göra arkiven tillgängliga på en och samma plats och främja studier av arkiven och forskning om den europeiska integrationens och de europeiska institutionernas historia. Europeiska universitetsinstitutet är ett ansett centrum för akademisk forskning och studier med inriktning på Europa och europeisk integration. Det har närmare 30 års erfarenhet av att handha unionens historiska arkiv, är utrustat med moderna förvaringsrum och forskningsfaciliteter som inrättats just med tanke på bevarandet av arkiven och studier av dessa arkiv och har ett internationellt anseende som centrum för institutionernas historiska arkiv.

| (8) | Den fortsatta deponeringen av institutionernas historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet bör integreras i unionslagstiftningen för att återspegla Europeiska universitetsinstitutets roll som partner till institutionerna i handhavandet av arkiven. |
| --- | --- |

(8)

Den fortsatta deponeringen av institutionernas historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet bör integreras i unionslagstiftningen för att återspegla Europeiska universitetsinstitutets roll som partner till institutionerna i handhavandet av arkiven.

| (9) | Denna förordning bör gälla för alla institutioner och bör inte påverka deras skyldighet att göra deras historiska arkiv tillgängliga för allmänheten eller varje institutions äganderätt till sina historiska arkiv. |
| --- | --- |

(9)

Denna förordning bör gälla för alla institutioner och bör inte påverka deras skyldighet att göra deras historiska arkiv tillgängliga för allmänheten eller varje institutions äganderätt till sina historiska arkiv.

| (10) | Den särskilda karaktär som Europeiska unionens domstols (domstolen) och Europeiska centralbankens (ECB) verksamhet har innebär emellertid att det finns skäl att undanta de båda institutionerna från den skyldighet för institutionerna att deponera sina historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet som föreskrivs i denna förordning. Domstolen och ECB får deponera sina historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet på frivillig basis. |
| --- | --- |

(10)

Den särskilda karaktär som Europeiska unionens domstols (domstolen) och Europeiska centralbankens (ECB) verksamhet har innebär emellertid att det finns skäl att undanta de båda institutionerna från den skyldighet för institutionerna att deponera sina historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet som föreskrivs i denna förordning. Domstolen och ECB får deponera sina historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet på frivillig basis.

| (11) | Institutionerna och Europeiska universitetsinstitutet bör där så är möjligt göra de historiska arkiven tillgängliga i digitaliserad och digital form för att underlätta studier av dem på internet. |
| --- | --- |

(11)

Institutionerna och Europeiska universitetsinstitutet bör där så är möjligt göra de historiska arkiven tillgängliga i digitaliserad och digital form för att underlätta studier av dem på internet.

| (12) | Personuppgifter i unionens historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet bör behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (3). |
| --- | --- |

(12)

Personuppgifter i unionens historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet bör behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (3).

| (13) | Europeiska datatillsynsmannen har hörts av kommissionen om lagförslaget som har lett till den här förordningen, i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001, och avgav ett yttrande om detta den 10 oktober 2012 (4). |
| --- | --- |

(13)

Europeiska datatillsynsmannen har hörts av kommissionen om lagförslaget som har lett till den här förordningen, i enlighet med förordning (EG) nr 45/2001, och avgav ett yttrande om detta den 10 oktober 2012 (4).

| (14) | Detaljerade bestämmelser för handhavandet av de historiska arkiven vid Europeiska universitetsinstitutet, inbegripet deras deponering, tillgänglighet och spridning av information, liksom för institutionernas och Europeiska universitetsinstitutets inbördes roller och ansvar, bör fastställas i ett ramavtal om partnerskap. |
| --- | --- |

(14)

Detaljerade bestämmelser för handhavandet av de historiska arkiven vid Europeiska universitetsinstitutet, inbegripet deras deponering, tillgänglighet och spridning av information, liksom för institutionernas och Europeiska universitetsinstitutets inbördes roller och ansvar, bör fastställas i ett ramavtal om partnerskap.

| (15) | Kostnaderna för handhavandet av unionens historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet bör finansieras via unionens allmänna budget och dessa kostnader bör bäras av alla deponerande institutioner. |
| --- | --- |

(15)

Kostnaderna för handhavandet av unionens historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet bör finansieras via unionens allmänna budget och dessa kostnader bör bäras av alla deponerande institutioner.

| (16) | Förordning (EEG, Euratom) nr 354/83 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(16)

Förordning (EEG, Euratom) nr 354/83 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EEG, Euratom) nr 354/83 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 8 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Varje institution med undantag av Europeiska unionens domstol (domstolen) och Europeiska centralbanken (ECB) ska vid Europeiska universitetsinstitutet i Florens deponera de handlingar som ingår i dess historiska arkiv och som i enlighet med bestämmelserna i denna förordning har gjorts tillgängliga för allmänheten. Deponeringen ska ske i enlighet med bilagan.
  Utan hinder av vad som sägs i första stycket får de deponerande institutionerna av rättsliga eller administrativa skäl undanta vissa originalhandlingar från deponeringen av handlingar vid Europeiska universitetsinstitutet. De ska i så fall deponera en mikroformskopia eller digital kopia av sådana handlingar.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 8 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Varje institution med undantag av Europeiska unionens domstol (domstolen) och Europeiska centralbanken (ECB) ska vid Europeiska universitetsinstitutet i Florens deponera de handlingar som ingår i dess historiska arkiv och som i enlighet med bestämmelserna i denna förordning har gjorts tillgängliga för allmänheten. Deponeringen ska ske i enlighet med bilagan.

Utan hinder av vad som sägs i första stycket får de deponerande institutionerna av rättsliga eller administrativa skäl undanta vissa originalhandlingar från deponeringen av handlingar vid Europeiska universitetsinstitutet. De ska i så fall deponera en mikroformskopia eller digital kopia av sådana handlingar.”

| b) | Följande punkter ska läggas till:
  ”3.   Domstolen och ECB får deponera sina historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet på frivillig basis.
  4.   De deponerande institutionerna behåller äganderätten till sina arkiv och är ensamma ansvariga för sammanställningen av de handlingar och filer som deponeras vid eller på annat sätt görs tillgängliga för Europeiska universitetsinstitutet.
  5.   Deponeringen av institutionernas historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet ska inte påverka arkivens okränkbarhet enligt artikel 2 i protokollet nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
  6.   Europeiska universitetsinstitutet ska sörja för att de deponerade arkiven bevaras och skyddas. Bevarandet och skyddet ska stå i överensstämmelse med internationellt vedertagna normer för fysiskt skydd av arkiv och ska åtminstone uppfylla de tekniska regler och säkerhetsregler som gäller för bevarande och handhavande av offentliga arkiv i Italien. Med tanke på detta ska de deponerade handlingarna bevaras i specialbyggda förvaringsrum.
  7.   Europeiska universitetsinstitutet ska ensamt ansvara för personalen som handhar unionens historiska arkiv deponerade vid Europeiska universitetsinstitutet. Europeiska universitetsinstitutet ska se till att personal som har avdelats för att handha de historiska arkiven uppfyller kraven på yrkeskvalifikationer inom detta område.
  8.   Varje deponerande institution har rätt att erhålla information från Europeiska universitetsinstitutet om hur institutet handhar dess arkiv och att utföra inspektioner av sina arkiv.
  9.   Europeiska universitetsinstitutet ska göra de historiska arkiv som deponeras vid institutet enligt punkterna 1 och 3 tillgängliga för allmänheten. Institutionerna får också göra en kopia av sina historiska arkiv tillgänglig för allmänheten.
  10.   Kostnaderna för handhavandet av unionens historiska arkiv ska finansieras med bidrag från alla deponerande institutioner till den berörda budgetposten, inom gränserna för de årliga anslagen som gjorts tillgängliga av budgetmyndigheten i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (5). Sådana finansiella bidrag ska inte täcka kostnader som hänför sig till tillhandahållandet och anpassningen av de byggnader och förvaringsrum som hyser arkiven respektive personalen.
  Storleken på de bidrag som avses i första stycket ska vara proportionerliga till storleken på de deponerande institutionernas respektive tjänsteförteckning. Varje bidrag ska räknas om när nya institutioner börjar deponera sina historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet eller åtminstone vart femte år.
  11.   Institutet ska agera som registerförare i den mening som avses i artikel 2 i förordning (EG) nr 45/2001, på instruktioner från de deponerande institutionerna. Europeiska universitetsinstitutet ska behandla personuppgifter i institutionernas historiska arkiv i enlighet med skyddsåtgärderna i den förordningen.
  12.   Europeiska datatillsynsmannen ska fortsatt ha befogenhet att övervaka institutionernas behandling av personuppgifter i de historiska arkiv som deponerats vid Europeiska universitetsinstitutet. |
| --- | --- |

b)

Följande punkter ska läggas till:

”3.   Domstolen och ECB får deponera sina historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet på frivillig basis.

4.   De deponerande institutionerna behåller äganderätten till sina arkiv och är ensamma ansvariga för sammanställningen av de handlingar och filer som deponeras vid eller på annat sätt görs tillgängliga för Europeiska universitetsinstitutet.

5.   Deponeringen av institutionernas historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet ska inte påverka arkivens okränkbarhet enligt artikel 2 i protokollet nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

6.   Europeiska universitetsinstitutet ska sörja för att de deponerade arkiven bevaras och skyddas. Bevarandet och skyddet ska stå i överensstämmelse med internationellt vedertagna normer för fysiskt skydd av arkiv och ska åtminstone uppfylla de tekniska regler och säkerhetsregler som gäller för bevarande och handhavande av offentliga arkiv i Italien. Med tanke på detta ska de deponerade handlingarna bevaras i specialbyggda förvaringsrum.

7.   Europeiska universitetsinstitutet ska ensamt ansvara för personalen som handhar unionens historiska arkiv deponerade vid Europeiska universitetsinstitutet. Europeiska universitetsinstitutet ska se till att personal som har avdelats för att handha de historiska arkiven uppfyller kraven på yrkeskvalifikationer inom detta område.

8.   Varje deponerande institution har rätt att erhålla information från Europeiska universitetsinstitutet om hur institutet handhar dess arkiv och att utföra inspektioner av sina arkiv.

9.   Europeiska universitetsinstitutet ska göra de historiska arkiv som deponeras vid institutet enligt punkterna 1 och 3 tillgängliga för allmänheten. Institutionerna får också göra en kopia av sina historiska arkiv tillgänglig för allmänheten.

10.   Kostnaderna för handhavandet av unionens historiska arkiv ska finansieras med bidrag från alla deponerande institutioner till den berörda budgetposten, inom gränserna för de årliga anslagen som gjorts tillgängliga av budgetmyndigheten i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (5). Sådana finansiella bidrag ska inte täcka kostnader som hänför sig till tillhandahållandet och anpassningen av de byggnader och förvaringsrum som hyser arkiven respektive personalen.

Storleken på de bidrag som avses i första stycket ska vara proportionerliga till storleken på de deponerande institutionernas respektive tjänsteförteckning. Varje bidrag ska räknas om när nya institutioner börjar deponera sina historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet eller åtminstone vart femte år.

11.   Institutet ska agera som registerförare i den mening som avses i artikel 2 i förordning (EG) nr 45/2001, på instruktioner från de deponerande institutionerna. Europeiska universitetsinstitutet ska behandla personuppgifter i institutionernas historiska arkiv i enlighet med skyddsåtgärderna i den förordningen.

12.   Europeiska datatillsynsmannen ska fortsatt ha befogenhet att övervaka institutionernas behandling av personuppgifter i de historiska arkiv som deponerats vid Europeiska universitetsinstitutet.

| 2. | Artikel 9 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Varje institution ska anta interna regler om tillämpningen av denna förordning. Dessa regler ska omfatta regler om bevarande och offentliggörande av historiska arkiv och om skydd av personuppgifter i dem. Institutionerna ska i möjligaste mån göra sina arkiv tillgängliga för allmänheten med hjälp av elektroniska medel, inbegripet digitaliserade arkiv och ursprungsdigitala arkiv, och underlätta studier av arkiven på internet. De ska bevara handlingar som föreligger i format som tillgodoser särskilda behov (såsom blindskrift, stor text eller ljudupptagningar).” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 9 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Varje institution ska anta interna regler om tillämpningen av denna förordning. Dessa regler ska omfatta regler om bevarande och offentliggörande av historiska arkiv och om skydd av personuppgifter i dem. Institutionerna ska i möjligaste mån göra sina arkiv tillgängliga för allmänheten med hjälp av elektroniska medel, inbegripet digitaliserade arkiv och ursprungsdigitala arkiv, och underlätta studier av arkiven på internet. De ska bevara handlingar som föreligger i format som tillgodoser särskilda behov (såsom blindskrift, stor text eller ljudupptagningar).”

| b) | Följande punkt ska läggas till:
  ”3.   Kommissionen ska för de deponerande institutionernas räkning ingå ett ramavtal om partnerskap med Europeiska universitetsinstitutet. Det ramavtalet om partnerskap ska inbegripa detaljerade bestämmelser om Europeiska universitetsinstitutet och institutionernas inbördes roller och ansvar för handhavandet av unionens historiska arkiv, inbegripet deras deponering, bevarande, tillgänglighet och spridning av information.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till:

”3.   Kommissionen ska för de deponerande institutionernas räkning ingå ett ramavtal om partnerskap med Europeiska universitetsinstitutet. Det ramavtalet om partnerskap ska inbegripa detaljerade bestämmelser om Europeiska universitetsinstitutet och institutionernas inbördes roller och ansvar för handhavandet av unionens historiska arkiv, inbegripet deras deponering, bevarande, tillgänglighet och spridning av information.”

| 3. | Texten i bilagan ska läggas till som en bilaga till förordning (EEG, Euratom) nr 354/83. |
| --- | --- |

3.

Texten i bilagan ska läggas till som en bilaga till förordning (EEG, Euratom) nr 354/83.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 mars 2015.

På rådets vägnar

E. RINKĒVIČS

Ordförande

---

(1)  EGT L 43, 15.2.1983, s. 1.

1

(2)  EUT C 289, 22.11.2005, s. 12.

2

(3)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

3

(4)  EUT C 28, 30.1.2013, s. 9.

4

(5)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.”

5

---

BILAGA

”BILAGA

BESTÄMMELSER OM DEPONERINGEN AV INSTITUTIONERNAS HISTORISKA ARKIV VID EUROPEISKA UNIVERSITETSINSTITUTET I FLORENS

| 1. | Originalhandlingarna i icke-digitala arkiv ska deponeras vid Europeiska universitetsinstitutet för permanent bevarande, tillsammans med en mikroformskopia och/eller digital kopia av handlingarna.
  När det gäller digitala arkiv ska institutet ha permanent tillgång till handlingarna på ett sådant sätt att det kan fullgöra sin uppgift att göra de historiska arkiven tillgängliga för allmänheten på en och samma plats och främja studier av arkiven. Ursprungsinstitutionerna förblir ansvariga för att deras digitala arkiv bevaras permanent. |
| --- | --- |

1.

Originalhandlingarna i icke-digitala arkiv ska deponeras vid Europeiska universitetsinstitutet för permanent bevarande, tillsammans med en mikroformskopia och/eller digital kopia av handlingarna.

När det gäller digitala arkiv ska institutet ha permanent tillgång till handlingarna på ett sådant sätt att det kan fullgöra sin uppgift att göra de historiska arkiven tillgängliga för allmänheten på en och samma plats och främja studier av arkiven. Ursprungsinstitutionerna förblir ansvariga för att deras digitala arkiv bevaras permanent.

| 2. | Deponering av handlingar ska ske en gång per år, i möjligaste mån inom ramen för institutionernas normala förfaranden för arkivhantering. |
| --- | --- |

2.

Deponering av handlingar ska ske en gång per år, i möjligaste mån inom ramen för institutionernas normala förfaranden för arkivhantering.

| 3. | Europeiska universitetsinstitutet får inte ändra den arkivklassificering som de deponerande institutionerna upprättat eller ta bort eller göra ändringar i handlingar och filer. |
| --- | --- |

3.

Europeiska universitetsinstitutet får inte ändra den arkivklassificering som de deponerande institutionerna upprättat eller ta bort eller göra ändringar i handlingar och filer.

| 4. | Europeiska universitetsinstitutet ska på begäran av de deponerande institutionerna återlämna deponerade originalhandlingar och originalfiler. De deponerande institutionerna ska lämna tillbaka originalen till Europeiska universitetsinstitutet så snart de inte längre behöver dem. |
| --- | --- |

4.

Europeiska universitetsinstitutet ska på begäran av de deponerande institutionerna återlämna deponerade originalhandlingar och originalfiler. De deponerande institutionerna ska lämna tillbaka originalen till Europeiska universitetsinstitutet så snart de inte längre behöver dem.

| 5. | Europeiska universitetsinstitutet ska omedelbart underrätta de deponerande institutionerna om alla omständigheter som kan äventyra de deponerade arkivens okränkbarhet.” |
| --- | --- |

5.

Europeiska universitetsinstitutet ska omedelbart underrätta de deponerande institutionerna om alla omständigheter som kan äventyra de deponerade arkivens okränkbarhet.”

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 25.3.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/6

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2015/497

av den 20 mars 2015

om förbud mot fiske efter rockor i unionens vatten i IIa och IV med fartyg som för tysk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) 2015/104 (2) fastställs kvoter för 2015. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) 2015/104 (2) fastställs kvoter för 2015.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2015 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2015 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2015 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 mars 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2015/104 av den 19 januari 2015 om fastställande för år 2015 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfartyg, i vissa andra vatten, om ändring av förordning (EU) nr 43/2014 och om upphävande av förordning (EU) nr 779/2014 (EUT L 22, 28.1.2015, s. 1).

2

---

BILAGA

| Nr | 03/TQ104 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Bestånd | SRX/2AC4-C |
| Art | Rockor (Rajiformes) |
| Område | Unionens vatten i IIa och IV |
| Datum | 6.3.2015 |

Nr

03/TQ104

Medlemsstat

Tyskland

Bestånd

SRX/2AC4-C

Art

Rockor (Rajiformes)

Område

Unionens vatten i IIa och IV

Datum

6.3.2015

---

| 25.3.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/8

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/498

av den 24 mars 2015

om fastställande av tekniska standarder för genomförande avseende tillsynsmyndigheternas godkännandeförfarande för att använda företagsspecifika parametrar enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009 om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (1), särskilt artikel 111.2, och

av följande skäl:

| (1) | Försäkrings- och återförsäkringsföretags ansökningar om att använda företagsspecifika parametrar bör utarbetas utifrån en aktsam och realistisk grund och bör innehålla alla relevanta faktauppgifter som krävs för en bedömning av tillsynsmyndigheterna. Den bör inbegripa en bedömning av hur kriterierna för använda datas fullständighet, riktighet och lämplighet kommer att uppfyllas. |
| --- | --- |

(1)

Försäkrings- och återförsäkringsföretags ansökningar om att använda företagsspecifika parametrar bör utarbetas utifrån en aktsam och realistisk grund och bör innehålla alla relevanta faktauppgifter som krävs för en bedömning av tillsynsmyndigheterna. Den bör inbegripa en bedömning av hur kriterierna för använda datas fullständighet, riktighet och lämplighet kommer att uppfyllas.

| (2) | Den information som ska inkluderas i ett försäkrings- eller återförsäkringsföretags ansökan bör specificeras för att säkerställa en enhetlig grund för tillsynsmyndigheternas beslut. |
| --- | --- |

(2)

Den information som ska inkluderas i ett försäkrings- eller återförsäkringsföretags ansökan bör specificeras för att säkerställa en enhetlig grund för tillsynsmyndigheternas beslut.

| (3) | Ansökan om användning av företagsspecifika parametrar är ett strategiskt beslut för riskhanterings- och kapitalplaneringsändamål. På grundval av förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorganets slutliga ansvar för överensstämmelse enligt vad som anges i artikel 40 i direktiv 2009/138/EG, bör dess medverkan i beslutsfattandet om ansökan övervägas noga. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan om användning av företagsspecifika parametrar är ett strategiskt beslut för riskhanterings- och kapitalplaneringsändamål. På grundval av förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorganets slutliga ansvar för överensstämmelse enligt vad som anges i artikel 40 i direktiv 2009/138/EG, bör dess medverkan i beslutsfattandet om ansökan övervägas noga.

| (4) | Bestämmelser bör fastställas för att tillsynsorganen ska kunna anta lämpliga förfaranden. Närmare bestämmelser om tillsynsmyndigheternas bedömning och godkännande av ansökningarna bör fastställas. De bör anpassas i proportion till ansökningarnas komplexitet för att hantera godkännandeförfarandet. Godkännandeförfarandet kan ta mindre än sex månader om det står i proportion till komplexiteten. |
| --- | --- |

(4)

Bestämmelser bör fastställas för att tillsynsorganen ska kunna anta lämpliga förfaranden. Närmare bestämmelser om tillsynsmyndigheternas bedömning och godkännande av ansökningarna bör fastställas. De bör anpassas i proportion till ansökningarnas komplexitet för att hantera godkännandeförfarandet. Godkännandeförfarandet kan ta mindre än sex månader om det står i proportion till komplexiteten.

| (5) | Beslutet om att ansöka om användning av företagsspecifika parametrar bör inte dikteras endast av en sänkning av kapitalkravet. Användningen av företagsspecifika parametrar bör dock inte hindra ett företag från att återgå till standardparametrarna, om de företagsspecifika parametrarna inte längre motsvarar dess riskprofil, i vilket fall företaget bör underrätta tillsynsmyndigheten om skälen till att dessa parametrar inte längre är lämpliga. |
| --- | --- |

(5)

Beslutet om att ansöka om användning av företagsspecifika parametrar bör inte dikteras endast av en sänkning av kapitalkravet. Användningen av företagsspecifika parametrar bör dock inte hindra ett företag från att återgå till standardparametrarna, om de företagsspecifika parametrarna inte längre motsvarar dess riskprofil, i vilket fall företaget bör underrätta tillsynsmyndigheten om skälen till att dessa parametrar inte längre är lämpliga.

| (6) | Förfarandena för godkännande förutsätter kontinuerlig kommunikation mellan tillsynsmyndigheterna och försäkrings- och återförsäkringsföretagen. Detta inbegriper kommunikation innan en formell ansökan lämnas till tillsynsmyndigheterna och, efter det att en ansökan har godkänts, genom tillsynens granskningsprocess. Denna kontinuerliga kommunikation är nödvändig för att säkerställa att tillsynsmyndigheternas bedömningar grundar sig på relevant och aktuell information. |
| --- | --- |

(6)

Förfarandena för godkännande förutsätter kontinuerlig kommunikation mellan tillsynsmyndigheterna och försäkrings- och återförsäkringsföretagen. Detta inbegriper kommunikation innan en formell ansökan lämnas till tillsynsmyndigheterna och, efter det att en ansökan har godkänts, genom tillsynens granskningsprocess. Denna kontinuerliga kommunikation är nödvändig för att säkerställa att tillsynsmyndigheternas bedömningar grundar sig på relevant och aktuell information.

| (7) | Som en del av godkännandeprocessen bör tillsynsmyndigheterna bland annat bedöma de data som använts för att beräkna de företagsspecifika parametrarna och de bör kontrollera om de data som använts uppfyller de kvalitetskriterier som anges i artikel 219 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/35 (2). För att uppfylla kravet på att data ska vara fullständiga i enlighet med artikel 219 i den förordningen, bör företaget använda de företagsspecifika parametervärden som erhållits genom användning av den godkända metoden med senaste relevanta data. |
| --- | --- |

(7)

Som en del av godkännandeprocessen bör tillsynsmyndigheterna bland annat bedöma de data som använts för att beräkna de företagsspecifika parametrarna och de bör kontrollera om de data som använts uppfyller de kvalitetskriterier som anges i artikel 219 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/35 (2). För att uppfylla kravet på att data ska vara fullständiga i enlighet med artikel 219 i den förordningen, bör företaget använda de företagsspecifika parametervärden som erhållits genom användning av den godkända metoden med senaste relevanta data.

| (8) | Försäkrings- och återförsäkringsföretag får bara ersätta en undergrupp av standardparametrar inom försäkringsriskmodulerna i företagsspecifika parametrar. Detta innebär att en del av de indata som använts för att beräkna dessa parametrar kommer att vara likvärdiga eller identiska med de indata som använts för att beräkna de försäkringstekniska avsättningarna. |
| --- | --- |

(8)

Försäkrings- och återförsäkringsföretag får bara ersätta en undergrupp av standardparametrar inom försäkringsriskmodulerna i företagsspecifika parametrar. Detta innebär att en del av de indata som använts för att beräkna dessa parametrar kommer att vara likvärdiga eller identiska med de indata som använts för att beräkna de försäkringstekniska avsättningarna.

| (9) | På grund av det ömsesidiga beroendet mellan olika ansökningar om godkännande enligt direktiv 2009/138/EG bör försäkrings- eller återförsäkringsföretaget när det ansöker om godkännande av företagsspecifika parametrar underrätta tillsynsmyndigheten om andra ansökningar som rör de poster som avses i artikel 308a.1 i direktiv 2009/138/EG, som för närvarande pågår eller planeras inom kommande sex månader. Dessa krav är nödvändiga för att säkerställa att tillsynsbedömningarna grundar sig på transparent och opartisk information. |
| --- | --- |

(9)

På grund av det ömsesidiga beroendet mellan olika ansökningar om godkännande enligt direktiv 2009/138/EG bör försäkrings- eller återförsäkringsföretaget när det ansöker om godkännande av företagsspecifika parametrar underrätta tillsynsmyndigheten om andra ansökningar som rör de poster som avses i artikel 308a.1 i direktiv 2009/138/EG, som för närvarande pågår eller planeras inom kommande sex månader. Dessa krav är nödvändiga för att säkerställa att tillsynsbedömningarna grundar sig på transparent och opartisk information.

| (10) | Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska standarder för genomförande som Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten har lämnat till kommissionen. |
| --- | --- |

(10)

Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska standarder för genomförande som Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten har lämnat till kommissionen.

| (11) | Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten har anordnat öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska standarder för genomförande som denna förordning bygger på, analyserat de potentiella kostnaderna och fördelarna därav och begärt ett yttrande från den intressentgrupp för försäkring och återförsäkring som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 (3). |
| --- | --- |

(11)

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten har anordnat öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska standarder för genomförande som denna förordning bygger på, analyserat de potentiella kostnaderna och fördelarna därav och begärt ett yttrande från den intressentgrupp för försäkring och återförsäkring som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 (3).

| (12) | För att öka rättssäkerheten i fråga om tillsynsordningen under den infasningsperiod som avses i artikel 308a i direktiv 2009/138/EG, som kommer att inledas den 1 april 2015, är det viktigt att se till att denna förordning träder i kraft så snart som möjligt, dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(12)

För att öka rättssäkerheten i fråga om tillsynsordningen under den infasningsperiod som avses i artikel 308a i direktiv 2009/138/EG, som kommer att inledas den 1 april 2015, är det viktigt att se till att denna förordning träder i kraft så snart som möjligt, dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ansökan om godkännande av användningen av försäkringsspecifika parametrar

1.   Försäkrings- eller återförsäkringsföretaget ska till tillsynsmyndigheten lämna in en skriftlig ansökan om godkännande av användningen av företagsspecifika parametrar för att ersätta en undergrupp av parametrar i standardformeln.

2.   Ansökan ska lämnas in på ett av de officiella språken i den medlemsstat där försäkrings- eller återförsäkringsföretaget har sitt huvudkontor, eller på ett språk som avtalats med tillsynsmyndigheten.

3.   Försäkrings- eller återförsäkringsföretagets ansökan ska innehålla följande:

| a) | Handlingar som styrker försäkrings- eller återförsäkringsföretagets interna beslutsprocess avseende ansökan. |
| --- | --- |

a)

Handlingar som styrker försäkrings- eller återförsäkringsföretagets interna beslutsprocess avseende ansökan.

| b) | Ett särskilt startdatum från vilket användningen av de företagsspecifika parametrarna begärs. |
| --- | --- |

b)

Ett särskilt startdatum från vilket användningen av de företagsspecifika parametrarna begärs.

| c) | Den undergrupp av standardparametrar man begär ska ersättas av företagsspecifika parametrar. |
| --- | --- |

c)

Den undergrupp av standardparametrar man begär ska ersättas av företagsspecifika parametrar.

| d) | För varje segment den standardiserade metod som används och det försäkrings- eller återförsäkringsföretagsspecifika parametervärde som erhålls med hjälp av denna metod. |
| --- | --- |

d)

För varje segment den standardiserade metod som används och det försäkrings- eller återförsäkringsföretagsspecifika parametervärde som erhålls med hjälp av denna metod.

| e) | Beräkningen av den företagsspecifika parameter som försäkrings- eller återförsäkringsföretaget ansöker om att få använda och information om att beräkningen är adekvat. |
| --- | --- |

e)

Beräkningen av den företagsspecifika parameter som försäkrings- eller återförsäkringsföretaget ansöker om att få använda och information om att beräkningen är adekvat.

| f) | Belägg för att de data som används för att beräkna de företagsspecifika parametrarna är fullständiga, tillförlitliga och lämpliga och att de uppfyller kraven i artikel 219 i delegerad förordning (EU) 2015/35. |
| --- | --- |

f)

Belägg för att de data som används för att beräkna de företagsspecifika parametrarna är fullständiga, tillförlitliga och lämpliga och att de uppfyller kraven i artikel 219 i delegerad förordning (EU) 2015/35.

| g) | En motivering av att var och en de standardiserade metoderna för att beräkna den företagsspecifika parametern för ett enda segment ger det mest korrekta resultatet vad gäller uppfyllandet av kraven i artikel 101 i direktiv 2009/138/EG. |
| --- | --- |

g)

En motivering av att var och en de standardiserade metoderna för att beräkna den företagsspecifika parametern för ett enda segment ger det mest korrekta resultatet vad gäller uppfyllandet av kraven i artikel 101 i direktiv 2009/138/EG.

4.   Utöver det uppgiftsmaterial som anges i punkt 3 ska ansökan också omfatta en förteckning över alla andra ansökningar som lämnats in av försäkrings- eller återförsäkringsföretaget, eller som för närvarande planeras inom de kommande sex månaderna, för godkännande av någon av de poster som förtecknas i artikel 308a.1 i direktiv 2009/138/EG, tillsammans med motsvarande tillämpningsdatum.

Artikel 2

Resultatens tillförlitlighet

När resultatens tillförlitlighet påvisas ska försäkrings- och återförsäkringsföretag bedöma huruvida den standardiserade metoden är lämplig för företagets data, om deras antaganden är uppfyllda och om dessa data är relevanta för företagets riskprofil.

Artikel 3

Tillsynsmyndighetens bedömning av valet av parametrar och metoden för beräkning av parametrar

1.   Tillsynsmyndigheten ska bedöma försäkrings- eller återförsäkringsföretagets val av följande:

| a) | De parametrar som ska ersättas genom att man kontrollerar om användningen av företagsspecifika parametrar bättre återspeglar företagets försäkringsriskprofil. |
| --- | --- |

a)

De parametrar som ska ersättas genom att man kontrollerar om användningen av företagsspecifika parametrar bättre återspeglar företagets försäkringsriskprofil.

| b) | De segment för vilka parametrar har beräknats med hänsyn till huruvida användningen av företagsspecifika parametrar bättre återspeglar företagets försäkringsriskprofil. |
| --- | --- |

b)

De segment för vilka parametrar har beräknats med hänsyn till huruvida användningen av företagsspecifika parametrar bättre återspeglar företagets försäkringsriskprofil.

2.   Tillsynsmyndigheterna ska bedöma företagets motivering av valet av den standardiserade metoden för att beräkna företagsspecifika parametrar. Tillsynsmyndigheterna ska, när de gör denna bedömning, överväga om antagandena om standardiserade metoder är uppfyllda och huruvida data är relevanta för företagets riskprofil.

Artikel 4

Bedömning av ansökan

1.   Tillsynsmyndigheten ska bekräfta att den har tagit emot försäkrings- eller återförsäkringsföretagets ansökan.

2.   Tillsynsmyndigheten ska bekräfta huruvida ansökan är fullständig inom 30 dagar från det att den tagit emot ansökan. En ansökan om godkännande av användningen av företagsspecifika parametrar ska anses ha slutförts av tillsynsmyndigheten om den omfattar alla uppgifter och verifikationshandlingar som avses i artikel 1.3 och 1.4. Om tillsynsmyndigheten fastställer att ansökan inte är fullständig, ska den omedelbart informera försäkrings- eller återförsäkringsföretaget om att godkännandeperioden inte har påbörjats och ange varför ansökan inte anses vara fullständig.

3.   Om tillsynsmyndigheten har bekräftat att ansökan är fullständig, ska detta inte hindra tillsynsmyndigheten från att begära ytterligare upplysningar som krävs för att genomföra bedömningen. I begäran ska det anges vilka ytterligare upplysningar som krävs och skälen för begäran.

4.   Bedömningen av ansökan får innehålla krav på justeringar från tillsynsmyndigheterna i hur företaget avser att tillämpa företagsspecifika parametrar. Om tillsynsmyndigheten fastställer att det skulle kunna vara möjligt att godkänna ansökan om en företagsspecifik parameter som är föremål för de justeringar som görs, ska den, utan dröjsmål, skriftligen underrätta försäkrings- eller återförsäkringsföretaget om de justeringar som krävs.

5.   Dagarna mellan det datum då tillsynsmyndigheten begär sådana upplysningar eller justeringar och den dag då tillsynsmyndigheten tar emot sådana upplysningar ska inte inbegripas i den sexmånadersperiod som anges i punkt 7.

6.   Försäkrings- eller återförsäkringsföretaget ska underrätta tillsynsmyndigheten om eventuella förändringar av de specifika uppgifterna i dess ansökan. Om ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag underrättar tillsynsmyndigheten om en förändring av dess ansökan ska detta behandlas som en ny ansökan, såvida inte

| a) | förändringen beror på en begäran från tillsynsmyndigheten om ytterligare upplysningar eller justeringar, eller |
| --- | --- |

a)

förändringen beror på en begäran från tillsynsmyndigheten om ytterligare upplysningar eller justeringar, eller

| b) | tillsynsmyndigheten är övertygad om att förändringen inte avsevärt påverkar dess bedömning av ansökan. |
| --- | --- |

b)

tillsynsmyndigheten är övertygad om att förändringen inte avsevärt påverkar dess bedömning av ansökan.

7.   Tillsynsmyndigheterna ska fatta beslut om ansökan inom sex månader från det att den tagit emot en fullständig ansökan.

Artikel 5

Beslut om ansökan

1.   Om tillsynsmyndigheten beslutar att avslå ansökan ska den ange de skäl som beslutet grundas på. Tillsynsmyndigheten ska endast godkänna ansökan om den är tillfredsställd med motiveringen om att ersätta en undergrupp av parametrar i standardformeln.

2.   När tillsynsmyndigheten har fattat ett beslut om ansökan ska den, utan dröjsmål, skriftligen underrätta försäkrings- eller återförsäkringsföretaget om detta på samma språk som i ansökan.

3.   Tillsynsmyndigheten får besluta att godkänna ansökan för vissa men inte alla segment eller parametrar som ingår i ansökan.

Artikel 6

Återkallande av tillsynsmyndighetens godkännande

Tillsynsmyndigheten får återkalla det godkännande som beviljats ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag om att använda metoden för beräkning av företagsspecifika parametrar, när följande gäller:

| a) | Ett företag som har beviljats godkännande att använda företagsspecifika parametrar har upphört att uppfylla villkoren i artikel 101 i direktiv 2009/138/EG och artiklarna 218, 219 och 220 i delegerad förordning (EU) 2015/35. |
| --- | --- |

a)

Ett företag som har beviljats godkännande att använda företagsspecifika parametrar har upphört att uppfylla villkoren i artikel 101 i direktiv 2009/138/EG och artiklarna 218, 219 och 220 i delegerad förordning (EU) 2015/35.

| b) | Ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag, i vederbörligen motiverade fall, vill återgå till standardparametrar, genom att skicka en begäran till tillsynsmyndigheten, med angivande av skälen till det olämpliga i att använda företagsspecifika parametrar och tillhandahålla handlingar som styrker detta. |
| --- | --- |

b)

Ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag, i vederbörligen motiverade fall, vill återgå till standardparametrar, genom att skicka en begäran till tillsynsmyndigheten, med angivande av skälen till det olämpliga i att använda företagsspecifika parametrar och tillhandahålla handlingar som styrker detta.

Artikel 7

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 mars 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 335, 17.12.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/35 av den 10 oktober 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 12, 17.1.2015, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/79/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 48).

3

---

| 25.3.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/12

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/499

av den 24 mars 2015

om fastställande av tekniska standarder för genomförande av de förfaranden som ska användas för tillsynsmyndigheternas godkännande av användning av poster i tilläggskapital i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009 om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (1), särskilt artikel 92.3, och

av följande skäl:

| (1) | Försäkrings- och återförsäkringsföretag bör utarbeta ansökningar om godkännande av poster i tilläggskapital utifrån en aktsam och realistisk grund. |
| --- | --- |

(1)

Försäkrings- och återförsäkringsföretag bör utarbeta ansökningar om godkännande av poster i tilläggskapital utifrån en aktsam och realistisk grund.

| (2) | Ansökan om en post i tilläggskapitalet är ett strategiskt beslut för riskhanterings- och kapitalplaneringsändamål. Med hänsyn till att förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorganet har det yttersta ansvaret för att varje berört företag följer reglerna, enligt vad som anges i artikel 40 i direktiv 2009/138/EG, bör dess medverkan i beslutsfattandet om ansökan övervägas noga. |
| --- | --- |

(2)

Ansökan om en post i tilläggskapitalet är ett strategiskt beslut för riskhanterings- och kapitalplaneringsändamål. Med hänsyn till att förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorganet har det yttersta ansvaret för att varje berört företag följer reglerna, enligt vad som anges i artikel 40 i direktiv 2009/138/EG, bör dess medverkan i beslutsfattandet om ansökan övervägas noga.

| (3) | Försäkrings- eller återförsäkringsföretaget bör inkludera alla relevanta faktauppgifter som krävs för tillsynsmyndighetens bedömning, inbegripet en bedömning av försäkrings- eller återförsäkringsföretaget av hur posten skulle uppfylla kriterierna för en post i tilläggskapitalet och, då den infordras, för att klassificeras som en post i primärkapitalet så att tillsynsmyndigheten kan fatta beslut i god tid baserade på lämpliga underlag. |
| --- | --- |

(3)

Försäkrings- eller återförsäkringsföretaget bör inkludera alla relevanta faktauppgifter som krävs för tillsynsmyndighetens bedömning, inbegripet en bedömning av försäkrings- eller återförsäkringsföretaget av hur posten skulle uppfylla kriterierna för en post i tilläggskapitalet och, då den infordras, för att klassificeras som en post i primärkapitalet så att tillsynsmyndigheten kan fatta beslut i god tid baserade på lämpliga underlag.

| (4) | Den information som ska ingå i ett försäkrings- eller återförsäkringsföretags ansökan bör specificeras för att säkerställa en enhetlig grund för tillsynsmyndighetens beslutsfattande. |
| --- | --- |

(4)

Den information som ska ingå i ett försäkrings- eller återförsäkringsföretags ansökan bör specificeras för att säkerställa en enhetlig grund för tillsynsmyndighetens beslutsfattande.

| (5) | På grund av det ömsesidiga beroendet mellan olika ansökningar om godkännande enligt direktiv 2009/138/EG bör försäkrings- eller återförsäkringsföretaget när det ansöker om godkännande för en post i tilläggskapitalet underrätta tillsynsmyndigheten om andra ansökningar som rör de poster som avses i artikel 308a.1 i direktiv 2009/138/EG, som för närvarande pågår eller planeras inom de kommande sex månaderna. Sådana krav är nödvändiga för att säkerställa att tillsynsbedömningarna grundar sig på transparent och opartisk information. |
| --- | --- |

(5)

På grund av det ömsesidiga beroendet mellan olika ansökningar om godkännande enligt direktiv 2009/138/EG bör försäkrings- eller återförsäkringsföretaget när det ansöker om godkännande för en post i tilläggskapitalet underrätta tillsynsmyndigheten om andra ansökningar som rör de poster som avses i artikel 308a.1 i direktiv 2009/138/EG, som för närvarande pågår eller planeras inom de kommande sex månaderna. Sådana krav är nödvändiga för att säkerställa att tillsynsbedömningarna grundar sig på transparent och opartisk information.

| (6) | Möjligheterna för tillsynsmyndigheter och försäkrings- och återförsäkringsföretag att vid bedömningen av status kunna bedöma en grupp av motparter som om den vore en enda motpart anses vara särskilt relevant när ett ömsesidigt eller liknande företag har ett stort antal homogena medlemmar som inte är företag från vilka den kan infordra ytterligare bidrag. |
| --- | --- |

(6)

Möjligheterna för tillsynsmyndigheter och försäkrings- och återförsäkringsföretag att vid bedömningen av status kunna bedöma en grupp av motparter som om den vore en enda motpart anses vara särskilt relevant när ett ömsesidigt eller liknande företag har ett stort antal homogena medlemmar som inte är företag från vilka den kan infordra ytterligare bidrag.

| (7) | Godkännandeförfarandet för tilläggskapitalet innebär kontinuerlig kommunikation mellan tillsynsmyndigheterna och försäkrings- och återförsäkringsföretagen. Detta omfattar kommunikation innan en formell ansökan lämnas till tillsynsmyndigheten och efter det att en ansökan har godkänts genom tillsynens granskningsprocess. Denna kontinuerliga kommunikation är nödvändig för att säkerställa att tillsynsbedömningarna grundar sig på relevant och aktuell information. |
| --- | --- |

(7)

Godkännandeförfarandet för tilläggskapitalet innebär kontinuerlig kommunikation mellan tillsynsmyndigheterna och försäkrings- och återförsäkringsföretagen. Detta omfattar kommunikation innan en formell ansökan lämnas till tillsynsmyndigheten och efter det att en ansökan har godkänts genom tillsynens granskningsprocess. Denna kontinuerliga kommunikation är nödvändig för att säkerställa att tillsynsbedömningarna grundar sig på relevant och aktuell information.

| (8) | När tillsynsmyndigheten tar emot en anmälan från ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag om att det har skett en reducering av förlusttäckningsförmågan i en godkänd post i tilläggskapitalet bör tillsynsmyndigheten nedjustera det godkända beloppet eller återkalla sitt godkännande av metoden för att säkerställa att det överensstämmer med den reducerade förlusttäckningsförmågan. |
| --- | --- |

(8)

När tillsynsmyndigheten tar emot en anmälan från ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag om att det har skett en reducering av förlusttäckningsförmågan i en godkänd post i tilläggskapitalet bör tillsynsmyndigheten nedjustera det godkända beloppet eller återkalla sitt godkännande av metoden för att säkerställa att det överensstämmer med den reducerade förlusttäckningsförmågan.

| (9) | I artikel 226 i direktiv 2009/138/EG tillåts en grupp av försäkrings- eller återförsäkringsföretag att ansöka om godkännande av poster i tilläggskapitalet för ett mellanliggande försäkringsholdingföretag eller ett mellanliggande blandat finansiellt holdingföretag. I dessa fall bör samma bestämmelser gälla för det mellanliggande försäkringsholdingföretaget eller det mellanliggande blandade finansiella holdingföretaget som om det vore ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag. Detta bör också gälla om en grupp leds av ett försäkringsholdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag i enlighet med artikel 235 i direktiv 2009/138/EG. |
| --- | --- |

(9)

I artikel 226 i direktiv 2009/138/EG tillåts en grupp av försäkrings- eller återförsäkringsföretag att ansöka om godkännande av poster i tilläggskapitalet för ett mellanliggande försäkringsholdingföretag eller ett mellanliggande blandat finansiellt holdingföretag. I dessa fall bör samma bestämmelser gälla för det mellanliggande försäkringsholdingföretaget eller det mellanliggande blandade finansiella holdingföretaget som om det vore ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag. Detta bör också gälla om en grupp leds av ett försäkringsholdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag i enlighet med artikel 235 i direktiv 2009/138/EG.

| (10) | Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska standarder för genomförande som Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten har lämnat till kommissionen. |
| --- | --- |

(10)

Denna förordning grundar sig på det förslag till tekniska standarder för genomförande som Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten har lämnat till kommissionen.

| (11) | Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten har anordnat öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning bygger på, analyserat de potentiella kostnaderna och fördelarna därav och begärt ett yttrande från den intressentgrupp för försäkring och återförsäkring som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 (2). |
| --- | --- |

(11)

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten har anordnat öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska tillsynsstandarder som denna förordning bygger på, analyserat de potentiella kostnaderna och fördelarna därav och begärt ett yttrande från den intressentgrupp för försäkring och återförsäkring som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 (2).

| (12) | För att öka rättssäkerheten i fråga om tillsynsordningen under den infasningsperiod som avses i artikel 308a i direktiv 2009/138/EG, som kommer att inledas den 1 april 2015, är det viktigt att se till att denna förordning träder i kraft så snart som möjligt, dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(12)

För att öka rättssäkerheten i fråga om tillsynsordningen under den infasningsperiod som avses i artikel 308a i direktiv 2009/138/EG, som kommer att inledas den 1 april 2015, är det viktigt att se till att denna förordning träder i kraft så snart som möjligt, dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ansökans utformning

1.   Ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag ska lämna in en skriftlig ansökan om godkännande för varje post i tilläggskapitalet till tillsynsmyndigheten.

2.   Ansökan ska lämnas in på ett av de officiella språken i den medlemsstat där försäkrings- eller återförsäkringsföretaget har sitt huvudkontor, eller på ett språk som avtalats med tillsynsmyndigheten.

3.   Ansökan ska bestå av ett följebrev och underlag för ansökan.

Artikel 2

Följebrev

Försäkrings- eller återförsäkringsföretaget ska lämna in ett följebrev. Detta brev ska bekräfta följande:

| a) | Rättsliga eller avtalsenliga villkor som reglerar posten i tilläggskapitalet eller att därtill relaterade arrangemang är entydiga och tydliga. |
| --- | --- |

a)

Rättsliga eller avtalsenliga villkor som reglerar posten i tilläggskapitalet eller att därtill relaterade arrangemang är entydiga och tydliga.

| b) | Det belopp som tillerkänns posten i tilläggskapitalet i ansökan överensstämmer med artikel 90.2 i direktiv 2009/138/EG. |
| --- | --- |

b)

Det belopp som tillerkänns posten i tilläggskapitalet i ansökan överensstämmer med artikel 90.2 i direktiv 2009/138/EG.

| c) | Den ekonomiska innebörden av posten i tilläggskapitalet, inklusive hur posten ger primärkapital när den infordrats, har återspeglats fullt ut i ansökan. |
| --- | --- |

c)

Den ekonomiska innebörden av posten i tilläggskapitalet, inklusive hur posten ger primärkapital när den infordrats, har återspeglats fullt ut i ansökan.

| d) | Med hänsyn till den troliga framtida utvecklingen samt omständigheterna vid tidpunkten för ansökan, anser försäkrings- eller återförsäkringsföretaget att posten i tilläggskapitalet uppfyller kriterierna för klassificeringen av kapitalbasmedel. |
| --- | --- |

d)

Med hänsyn till den troliga framtida utvecklingen samt omständigheterna vid tidpunkten för ansökan, anser försäkrings- eller återförsäkringsföretaget att posten i tilläggskapitalet uppfyller kriterierna för klassificeringen av kapitalbasmedel.

| e) | Inga faktauppgifter har utelämnats som, om dessa vore kända av tillsynsmyndigheten, skulle kunna påverka dess beslut om huruvida man ska godkänna en post i tilläggskapitalet, det belopp för vilket godkännande av en post ska beviljas, eller den tidsperiod för vilken godkännande av en beräkningsmetod ska tillämpas. |
| --- | --- |

e)

Inga faktauppgifter har utelämnats som, om dessa vore kända av tillsynsmyndigheten, skulle kunna påverka dess beslut om huruvida man ska godkänna en post i tilläggskapitalet, det belopp för vilket godkännande av en post ska beviljas, eller den tidsperiod för vilken godkännande av en beräkningsmetod ska tillämpas.

Följebrevet ska också innehålla uppgift om andra ansökningar som lämnats in av försäkrings- eller återförsäkringsföretaget eller som planeras inom de kommande sex månaderna som rör godkännande av poster som förtecknas i artikel 308a.1 i direktiv 2009/138/EG, tillsammans med motsvarande ansökningsdagar.

Artikel 3

Underlag avseende beloppet eller metoden

Den ansökan om godkännande som lämnats in av försäkrings- eller återförsäkringsföretaget ska innehålla ett bestämt penningbelopp för en post i tilläggskapitalet eller en metod för att fastställa beloppet för en post i tilläggskapitalet.

Om försäkrings- eller återförsäkringsföretaget ansöker om godkännande av ett fastställt penningsbelopp, ska ansökan innehålla en redogörelse av beräkningen av beloppet, som baseras på aktsamma och realistiska antaganden i enlighet med artikel 90.2 i direktiv 2009/138/EG.

Om försäkrings- eller återförsäkringsföretaget ansöker om godkännande av en beräkningsmetod ska det lämna följande information:

| a) | En redogörelse för metoden och hur den återspeglar förlusttäckningsförmågan hos posten i tilläggskapitalet. |
| --- | --- |

a)

En redogörelse för metoden och hur den återspeglar förlusttäckningsförmågan hos posten i tilläggskapitalet.

| b) | En beskrivning av antaganden som metoden bygger på och på vilket sätt dessa antaganden är aktsamma och realistiska. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av antaganden som metoden bygger på och på vilket sätt dessa antaganden är aktsamma och realistiska.

| c) | Postens förväntade ursprungliga belopp som har beräknats i enlighet med metoden och en motivering av detta belopp. |
| --- | --- |

c)

Postens förväntade ursprungliga belopp som har beräknats i enlighet med metoden och en motivering av detta belopp.

| d) | En redogörelse av de valideringsprocesser försäkrings- eller återförsäkringsföretaget kommer att genomföra för att säkerställa att metodens resultat även i fortsättningen kontinuerligt återspeglar postens förlusttäckningsförmåga. |
| --- | --- |

d)

En redogörelse av de valideringsprocesser försäkrings- eller återförsäkringsföretaget kommer att genomföra för att säkerställa att metodens resultat även i fortsättningen kontinuerligt återspeglar postens förlusttäckningsförmåga.

Artikel 4

Underlag till ansökan avseende kriterierna för godkännande

Underlagen till ansökan ska innehålla tillräcklig information för att tillsynsmyndigheten ska kunna bedöma om ansökan uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 90 i direktiv 2009/138/EG och artiklarna 62–65 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/35 (3). De ska innehålla minst den information som anges i det andra till sjunde stycket i denna artikel.

Försäkrings- och återförsäkringsföretaget ska lämna information om typen av post i tilläggskapitalet och förlusttäckningsförmågan hos den posten i primärkapitalet som posten i tilläggskapitalet omvandlas till när den infordras, inklusive följande:

| a) | Postens rättsliga eller avtalsenliga villkor, tillsammans med därtill relaterade arrangemang, och underlag för att motparten har ingått eller kommer att ingå avtalet och därtill relaterade arrangemang. |
| --- | --- |

a)

Postens rättsliga eller avtalsenliga villkor, tillsammans med därtill relaterade arrangemang, och underlag för att motparten har ingått eller kommer att ingå avtalet och därtill relaterade arrangemang.

| b) | Underlag för att avtalet och därtill relaterade arrangemang är rättsligt bindande och verkställbara i alla relevanta jurisdiktioner, på grundval av ett rättsligt utlåtande. |
| --- | --- |

b)

Underlag för att avtalet och därtill relaterade arrangemang är rättsligt bindande och verkställbara i alla relevanta jurisdiktioner, på grundval av ett rättsligt utlåtande.

| c) | Den period under vilken avtalet är i kraft och, om den inte är densamma, den period under vilken försäkrings- eller återförsäkringsföretaget kan infordra posten. |
| --- | --- |

c)

Den period under vilken avtalet är i kraft och, om den inte är densamma, den period under vilken försäkrings- eller återförsäkringsföretaget kan infordra posten.

| d) | Bekräftelse av att en post i tilläggskapitalet, så snart denna post har infordrats och inbetalats, uppvisar alla särdrag hos en post i primärkapitalet som klassificeras som tillhörande nivå 1 i enlighet med artikel 71 i den delegerade förordningen (EU) 2015/35, eller alla särdrag hos en post i primärkapitalet som klassificeras som tillhörande nivå 2 i enlighet med artikel 73 i den delegerade förordningen (EU) 2015/35. |
| --- | --- |

d)

Bekräftelse av att en post i tilläggskapitalet, så snart denna post har infordrats och inbetalats, uppvisar alla särdrag hos en post i primärkapitalet som klassificeras som tillhörande nivå 1 i enlighet med artikel 71 i den delegerade förordningen (EU) 2015/35, eller alla särdrag hos en post i primärkapitalet som klassificeras som tillhörande nivå 2 i enlighet med artikel 73 i den delegerade förordningen (EU) 2015/35.

| e) | Bekräftelse på att postens avtalsenliga villkor inte innehåller några bestämmelser som kan hindra ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag från att infordra posten för att täcka förluster eller innebär en eventuell restriktion på dess förmåga att infordras på begäran. |
| --- | --- |

e)

Bekräftelse på att postens avtalsenliga villkor inte innehåller några bestämmelser som kan hindra ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag från att infordra posten för att täcka förluster eller innebär en eventuell restriktion på dess förmåga att infordras på begäran.

| f) | Bekräftelse på att posten i tilläggskapitalet eller dess förmåner bara är tillgänglig för försäkrings- eller återförsäkringsföretaget och inte är överförbar eller hänförlig till någon annan part, eller kan belastas på något annat sätt. |
| --- | --- |

f)

Bekräftelse på att posten i tilläggskapitalet eller dess förmåner bara är tillgänglig för försäkrings- eller återförsäkringsföretaget och inte är överförbar eller hänförlig till någon annan part, eller kan belastas på något annat sätt.

| g) | Faktorer som begränsar de villkor enligt vilka försäkrings- eller återförsäkringsföretaget kan infordra posten, inklusive men inte begränsat till stressfaktorer som är specifika för försäkrings- och återförsäkringsföretaget eller större marknadspåverkande stressfaktorer. |
| --- | --- |

g)

Faktorer som begränsar de villkor enligt vilka försäkrings- eller återförsäkringsföretaget kan infordra posten, inklusive men inte begränsat till stressfaktorer som är specifika för försäkrings- och återförsäkringsföretaget eller större marknadspåverkande stressfaktorer.

| h) | Om ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag har, eller i framtiden kan ha, skyldigheter, förväntningar eller förståelse om att det kommer att betala medel eller andra förmåner till motparten eller en tredje part i samband med posten, utom i fall av återbetalning av en primärkapitalpost som uppfyller de särdrag som anges i artikel 71.1 h och artikel 73.1 d i den delegerade förordningen (EU) 2015/35. |
| --- | --- |

h)

Om ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag har, eller i framtiden kan ha, skyldigheter, förväntningar eller förståelse om att det kommer att betala medel eller andra förmåner till motparten eller en tredje part i samband med posten, utom i fall av återbetalning av en primärkapitalpost som uppfyller de särdrag som anges i artikel 71.1 h och artikel 73.1 d i den delegerade förordningen (EU) 2015/35.

| i) | En kopia på den medelfristiga kapitalförvaltningsplanen, inklusive hur posten kommer att bidra till försäkrings- eller återförsäkringsföretagets befintliga kapitalstruktur och hur posten kan göra det möjligt för försäkrings- eller återförsäkringsföretaget att uppfylla sina befintliga eller framtida kapitalkrav. |
| --- | --- |

i)

En kopia på den medelfristiga kapitalförvaltningsplanen, inklusive hur posten kommer att bidra till försäkrings- eller återförsäkringsföretagets befintliga kapitalstruktur och hur posten kan göra det möjligt för försäkrings- eller återförsäkringsföretaget att uppfylla sina befintliga eller framtida kapitalkrav.

Utom när artikel 63.6 i den delegerade förordningen (EU) 2015/35 är tillämplig och en grupp av motparter vid bedömningen av status får bedömas som om den vore en enda motpart, ska försäkrings- eller återförsäkringsföretaget lämna upplysningar om statusen på var och en av motparterna, inklusive följande:

| a) | Namn och en beskrivning av var och en av motparterna, inklusive typ av förhållande mellan försäkrings- eller återförsäkringsföretaget och motparten. |
| --- | --- |

a)

Namn och en beskrivning av var och en av motparterna, inklusive typ av förhållande mellan försäkrings- eller återförsäkringsföretaget och motparten.

| b) | En bedömning av motpartsrisken för att stödja tillsynsmyndighetens bedömning som anges i artikel 63.2 i den delegerade förordningen (EU) 2015/35. |
| --- | --- |

b)

En bedömning av motpartsrisken för att stödja tillsynsmyndighetens bedömning som anges i artikel 63.2 i den delegerade förordningen (EU) 2015/35.

| c) | En bedömning av motparternas likviditet för att underlätta tillsynsmyndighetens bedömning som anges i artikel 63.3 i den delegerade förordningen (EU) 2015/35. |
| --- | --- |

c)

En bedömning av motparternas likviditet för att underlätta tillsynsmyndighetens bedömning som anges i artikel 63.3 i den delegerade förordningen (EU) 2015/35.

| d) | En bedömning av motparternas vilja att betala för att stödja den tillsynsbedömning som anges i artikel 63.4 i den delegerade förordningen (EU) 2015/35. |
| --- | --- |

d)

En bedömning av motparternas vilja att betala för att stödja den tillsynsbedömning som anges i artikel 63.4 i den delegerade förordningen (EU) 2015/35.

| e) | En beskrivning av de omständigheter under vilka försäkrings- eller återförsäkringsföretaget kan ansöka om att infordra posten inklusive nuvarande förväntningar om när posten kan infordras före eller vid tidpunkten för bristande efterlevnad av solvenskapitalkravet eller minimikapitalkravet. |
| --- | --- |

e)

En beskrivning av de omständigheter under vilka försäkrings- eller återförsäkringsföretaget kan ansöka om att infordra posten inklusive nuvarande förväntningar om när posten kan infordras före eller vid tidpunkten för bristande efterlevnad av solvenskapitalkravet eller minimikapitalkravet.

| f) | Information om övriga faktorer av betydelse för motparternas status till stöd för tillsynsmyndighetens bedömning som anges i artikel 63.5 i den delegerade förordningen (EU) 2015/35. |
| --- | --- |

f)

Information om övriga faktorer av betydelse för motparternas status till stöd för tillsynsmyndighetens bedömning som anges i artikel 63.5 i den delegerade förordningen (EU) 2015/35.

Om motparterna behandlas som en grupp av motparter i enlighet med artikel 63.6 i den delegerade förordningen (EU) 2015/35, ska uppgifterna i leden a–f i tredje stycket lämnas för gruppen av motparter.

Om motparten är medlem av samma grupp eller undergrupp som försäkrings- eller återförsäkringsföretaget i enlighet med artikel 213 i direktiv 2009/138/EG och har åtaganden bland posterna i tilläggskapitalet mot olika enheter inom gruppen, ska informationen i leden b–f i tredje stycket innehålla underlag för motpartens förmåga att uppfylla flera infordringar av poster i tilläggskapitalet samtidigt, med beaktande av omständigheterna och enheter i gruppen.

Försäkrings- eller återförsäkringsföretag ska lämna information om möjligheterna att återkräva medlen, bland annat följande:

| a) | Detaljerad beskrivning av arrangemang som kan förbättra möjligheterna att återkräva posten inklusive tillgängligheten till säkerheter. |
| --- | --- |

a)

Detaljerad beskrivning av arrangemang som kan förbättra möjligheterna att återkräva posten inklusive tillgängligheten till säkerheter.

| b) | Uppgift om huruvida nationell lagstiftning, i någon relevant jurisdiktion, hindrar att en infordran görs eller uppfylls, inbegripet i händelse av att rekonstruktions- eller obeståndshanteringen inleds med avseende på försäkrings- eller återförsäkringsföretaget. |
| --- | --- |

b)

Uppgift om huruvida nationell lagstiftning, i någon relevant jurisdiktion, hindrar att en infordran görs eller uppfylls, inbegripet i händelse av att rekonstruktions- eller obeståndshanteringen inleds med avseende på försäkrings- eller återförsäkringsföretaget.

| c) | Detaljerad beskrivning av arrangemang eller omständigheter som kan hindra att en infordran görs eller uppfylls under försämrade finansiella omständigheter inklusive bristande efterlevnad av solvenskapitalkravet och minimikapitalkravet. |
| --- | --- |

c)

Detaljerad beskrivning av arrangemang eller omständigheter som kan hindra att en infordran görs eller uppfylls under försämrade finansiella omständigheter inklusive bristande efterlevnad av solvenskapitalkravet och minimikapitalkravet.

Försäkrings- eller återförsäkringsföretaget ska lämna upplysningar om tidigare infordringar, inklusive följande:

| a) | Information om dess erfarenheter av tidigare infordringar eller insamling av andra medel från samma eller likvärdiga motparter under samma eller likvärdiga omständigheter. |
| --- | --- |

a)

Information om dess erfarenheter av tidigare infordringar eller insamling av andra medel från samma eller likvärdiga motparter under samma eller likvärdiga omständigheter.

| b) | Alla relevanta tillgängliga uppgifter om marknaden relaterad till tidigare infordringar eller insamling av andra medel från samma eller likvärdiga motparter under samma eller likvärdiga omständigheter. |
| --- | --- |

b)

Alla relevanta tillgängliga uppgifter om marknaden relaterad till tidigare infordringar eller insamling av andra medel från samma eller likvärdiga motparter under samma eller likvärdiga omständigheter.

| c) | En bedömning av relevansen och tillförlitligheten i den information som beskrivs i leden a och b när det gäller förväntade resultat av försäkrings- eller återförsäkringsföretagets framtida infordringar. |
| --- | --- |

c)

En bedömning av relevansen och tillförlitligheten i den information som beskrivs i leden a och b när det gäller förväntade resultat av försäkrings- eller återförsäkringsföretagets framtida infordringar.

Försäkrings- eller återförsäkringsföretaget ska tillhandahålla en beskrivning av de processer som den har inrättat för att identifiera framtida förändringar, som anges i artikel 62.1 d i den delegerade förordningen (EU) 2015/35, som kan leda till minskad förlusttäckningsförmåga hos posten i tilläggskapitalet. Beskrivningen ska omfatta följande:

| a) | Hur den avser att påvisa förändringar av följande:






  i) | Strukturen eller de avtalsenliga villkoren i arrangemanget, inklusive annullering eller upphörande av en post i tilläggskapitalet eller användning eller infordrande av en post helt eller delvis i tilläggskapitalet. |
| --- | --- | --- |

a)

Hur den avser att påvisa förändringar av följande:

i)

Strukturen eller de avtalsenliga villkoren i arrangemanget, inklusive annullering eller upphörande av en post i tilläggskapitalet eller användning eller infordrande av en post helt eller delvis i tilläggskapitalet.

| ii) | De berörda motparternas status, inklusive en motparts fallissemang. |
| --- | --- |

ii)

De berörda motparternas status, inklusive en motparts fallissemang.

| iii) | Möjligheterna att återkräva posten i tilläggskapitalet, inbegripet infordran av andra poster i tilläggskapitalet som tillhandahålls av samma motparter. |
| --- | --- |

iii)

Möjligheterna att återkräva posten i tilläggskapitalet, inbegripet infordran av andra poster i tilläggskapitalet som tillhandahålls av samma motparter.

| b) | Hur den avser att underrätta tillsynsmyndigheten om förändringar som identifierats, bland annat vilka mekanismer den har infört för att avgöra när förändringarna bör föras upp till företagets förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan och till tillsynsmyndigheten. |
| --- | --- |

b)

Hur den avser att underrätta tillsynsmyndigheten om förändringar som identifierats, bland annat vilka mekanismer den har infört för att avgöra när förändringarna bör föras upp till företagets förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan och till tillsynsmyndigheten.

Försäkrings- eller återförsäkringsföretaget ska bifoga underlag som styrker dess interna beslutsfattandeprocess avseende ansökan.

Artikel 5

Bedömning av ansökan

Tillsynsmyndigheten ska bekräfta att den tagit emot försäkrings- eller återförsäkringsföretagets ansökan.

En ansökan ska anses vara fullständig av tillsynsmyndigheten om ansökan omfattar alla de uppgifter som anges i artiklarna 2, 3 och 4.

Tillsynsmyndigheten ska bekräfta om ansökan anses vara fullständig eller inte inom god tid och senast inom 30 dagar från det att ansökan tagits emot.

Tillsynsmyndigheten ska säkerställa att perioden inom vilken den beslutar om en ansökan är rimlig och inte överstiger tre månader från det att en fullständig ansökan tagits emot, såvida det inte föreligger synnerliga omständigheter som meddelas skriftligen till försäkrings- eller återförsäkringsföretaget inom god tid.

Om det föreligger synnerliga omständigheter får det inte ta längre än sex månader för tillsynsmyndigheten att fatta beslut om en ansökan från det att en fullständig ansökan tagits emot.

Om tillsynsmyndigheten anser att en ansökan är fullständig, ska detta inte hindra tillsynsmyndigheten från att begära ytterligare information som krävs för att genomföra dess bedömning. Begäran ska ange vilken ytterligare information som krävs och skälen för begäran. De dagar mellan det datum då tillsynsmyndigheten begär sådan information och den dag då tillsynsmyndigheten tar emot denna information ska inte medräknas i de tidsperioder som anges i fjärde och femte styckena.

Försäkrings- eller återförsäkringsföretaget ska underrätta tillsynsmyndigheten om förändringar av innehållet i dess ansökan.

Om ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag underrättar tillsynsmyndigheten om en förändring av dess ansökan ska detta behandlas som en ny ansökan, såvida inte

| a) | förändringen beror på en begäran från tillsynsmyndigheten om ytterligare information, eller |
| --- | --- |

a)

förändringen beror på en begäran från tillsynsmyndigheten om ytterligare information, eller

| b) | tillsynsmyndigheten är övertygad om att förändringen inte avsevärt påverkar dess bedömning av ansökan. |
| --- | --- |

b)

tillsynsmyndigheten är övertygad om att förändringen inte avsevärt påverkar dess bedömning av ansökan.

Ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag får återkalla en ansökan genom en skriftlig anmälan i vilket skede som helst innan tillsynsmyndigheten fattar sitt beslut. Om försäkrings- eller återförsäkringsföretaget därefter lägger fram ansökan på nytt eller lämnar in en uppdaterad ansökan ska tillsynsmyndigheten behandla detta som en ny ansökan.

Artikel 6

Beslut om ansökan

När tillsynsmyndigheten har fattat ett beslut om ansökan ska den utan dröjsmål meddela detta skriftligen till försäkrings- eller återförsäkringsföretaget.

Om tillsynsmyndigheten godkänner ett lägre belopp än det som försäkrings- eller återförsäkringsföretaget ansökt om eller avslår en ansökan om godkännande, ska den ange de skäl som beslutet grundar sig på.

Om tillsynsmyndighetens godkännande har beviljats på villkor att avtalet ingåtts, ska försäkrings- eller återförsäkringsföretaget utan dröjsmål ingå avtalet på de villkor som godkännandet grundades på, samt lämna en kopia av det undertecknade avtalet till tillsynsmyndigheten.

Försäkrings- eller återförsäkringsföretaget ska inte betrakta posten i tilläggskapitalet eller metoden som tillåten förrän avtalet har ingåtts.

Artikel 7

Översyn av de belopp som godkänts eller återkallande av godkännandet av metoden

1.   Om en post i tilläggskapitalet inte längre uppfyller de villkor enligt vilka godkännandet av ett belopp eller en beräkningsmetod beviljades ska tillsynsmyndigheten besluta om någon av följande åtgärder:

| a) | Minska beloppet i en post i tilläggskapitalet till ett lägre belopp eller till noll. |
| --- | --- |

a)

Minska beloppet i en post i tilläggskapitalet till ett lägre belopp eller till noll.

| b) | Återkalla sitt godkännande av en beräkningsmetod. |
| --- | --- |

b)

Återkalla sitt godkännande av en beräkningsmetod.

2.   Tillsynsmyndigheten ska omgående underrätta försäkrings- eller återförsäkringsföretaget, med angivande av skälen, om den har fattat ett beslut i enlighet med punkt 1.

Artikel 8

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 mars 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 335, 17.12.2009, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/79/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 48).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/35 av den 10 oktober 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 12, 17.1.2015, s. 1).

3

---

| 25.3.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/18

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/500

av den 24 mars 2015

om fastställande av tekniska standarder för genomförande avseende de förfaranden som ska följas för tillsynsmyndighetens godkännande av tillämpningen av en matchningsjustering i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009 om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (1), särskilt artikel 86.3, och

av följande skäl:

| (1) | Försäkrings- och återförsäkringsföretag får tillämpa en matchningsjustering på de riskfria räntesatserna för relevanta durationer, i enlighet med artikel 77b i direktiv 2009/138/EG, förutsatt att de på förhand godkänns av tillsynsmyndigheterna när vissa villkor är uppfyllda. Bestämmelser ska fastställas för de förfaranden som ska följas för godkännande av tillämpningen av en matchningsjustering. |
| --- | --- |

(1)

Försäkrings- och återförsäkringsföretag får tillämpa en matchningsjustering på de riskfria räntesatserna för relevanta durationer, i enlighet med artikel 77b i direktiv 2009/138/EG, förutsatt att de på förhand godkänns av tillsynsmyndigheterna när vissa villkor är uppfyllda. Bestämmelser ska fastställas för de förfaranden som ska följas för godkännande av tillämpningen av en matchningsjustering.

| (2) | För att en ansökan ska anses vara fullständig bör den omfatta alla relevanta upplysningar som krävs för tillsynsmyndigheternas bedömning och beslut. För att ge ett harmoniserat underlag för tillsynsmyndigheternas bedömning och beslut bör en ansökan innehålla belägg som visar att samtliga villkor i artikel 77b i direktiv 2009/138/EG är uppfyllda. |
| --- | --- |

(2)

För att en ansökan ska anses vara fullständig bör den omfatta alla relevanta upplysningar som krävs för tillsynsmyndigheternas bedömning och beslut. För att ge ett harmoniserat underlag för tillsynsmyndigheternas bedömning och beslut bör en ansökan innehålla belägg som visar att samtliga villkor i artikel 77b i direktiv 2009/138/EG är uppfyllda.

| (3) | Ansökan om matchningsjustering är ett strategiskt beslut för riskhanterings- och kapitalplaneringsändamål. Eftersom förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorganet har det yttersta ansvaret för att varje berört företag följer reglerna, enligt vad som anges i artikel 40 i direktiv 2009/138/EG, bör dess roll i beslutsfattandet avseende ansökan övervägas noga. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan om matchningsjustering är ett strategiskt beslut för riskhanterings- och kapitalplaneringsändamål. Eftersom förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorganet har det yttersta ansvaret för att varje berört företag följer reglerna, enligt vad som anges i artikel 40 i direktiv 2009/138/EG, bör dess roll i beslutsfattandet avseende ansökan övervägas noga.

| (4) | Utöver vad som föreskrivs i artikel 77b i direktiv 2009/138/EG, innehåller direktivet andra krav i artiklarna 44, 45 och 77c, vilka tillämpas på alla försäkrings- och återförsäkringsföretag som använder en matchningsjustering. En ansökan bör därför innehålla belägg för att samtliga dessa krav kommer att uppfyllas om godkännande beviljas. |
| --- | --- |

(4)

Utöver vad som föreskrivs i artikel 77b i direktiv 2009/138/EG, innehåller direktivet andra krav i artiklarna 44, 45 och 77c, vilka tillämpas på alla försäkrings- och återförsäkringsföretag som använder en matchningsjustering. En ansökan bör därför innehålla belägg för att samtliga dessa krav kommer att uppfyllas om godkännande beviljas.

| (5) | I de förfaranden som ska följas för godkännande av matchningsjusteringen ingår kontinuerlig kommunikation mellan tillsynsmyndigheterna och försäkrings- och återförsäkringsföretagen. Detta omfattar kommunikation innan en formell ansökan lämnas till tillsynsmyndigheterna och, efter det att en ansökan har godkänts, genom tillsynens granskningsprocess. Denna kontinuerliga kommunikation är nödvändig för att säkerställa att tillsynsbedömningar grundar sig på relevant och aktuell information och belägg. |
| --- | --- |

(5)

I de förfaranden som ska följas för godkännande av matchningsjusteringen ingår kontinuerlig kommunikation mellan tillsynsmyndigheterna och försäkrings- och återförsäkringsföretagen. Detta omfattar kommunikation innan en formell ansökan lämnas till tillsynsmyndigheterna och, efter det att en ansökan har godkänts, genom tillsynens granskningsprocess. Denna kontinuerliga kommunikation är nödvändig för att säkerställa att tillsynsbedömningar grundar sig på relevant och aktuell information och belägg.

| (6) | För att säkerställa ett smidigt och effektivt förfarande bör tillsynsmyndigheterna kunna kräva att försäkrings- och återförsäkringsföretag gör ändringar i en ansökan för att åtgärda områden där de inlämnade beläggen är otillräckliga för att påvisa att de villkor som fastställs i artikel 77b i direktiv 2009/138/EG är uppfyllda, innan tillsynsmyndigheterna fattar beslut om att slutgiltigt godkänna eller avslå ansökan. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa ett smidigt och effektivt förfarande bör tillsynsmyndigheterna kunna kräva att försäkrings- och återförsäkringsföretag gör ändringar i en ansökan för att åtgärda områden där de inlämnade beläggen är otillräckliga för att påvisa att de villkor som fastställs i artikel 77b i direktiv 2009/138/EG är uppfyllda, innan tillsynsmyndigheterna fattar beslut om att slutgiltigt godkänna eller avslå ansökan.

| (7) | Utöver att bedöma de belägg som ingår i en ansökan bör tillsynsmyndigheterna även beakta andra relevanta faktorer när de fattar beslut om huruvida kraven i direktiv 2009/138/EG är uppfyllda. |
| --- | --- |

(7)

Utöver att bedöma de belägg som ingår i en ansökan bör tillsynsmyndigheterna även beakta andra relevanta faktorer när de fattar beslut om huruvida kraven i direktiv 2009/138/EG är uppfyllda.

| (8) | Eftersom matchningsjusteringsportföljer får förvaltas utifrån fortlevnadsprincipen, bör företag som har fått godkännande att använda en matchningsjustering för att värdera motsvarande skulder också ha rätt att använda denna justering för att värdera framtida försäkringsförpliktelser, i den mån som dessa förpliktelser och de tillgångar som motsvarar dessa har samma särdrag som de förpliktelser och tillgångar som ingår i den ursprungliga matchningsjusteringsportföljen och som följaktligen medför samma risker för det berörda företaget. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom matchningsjusteringsportföljer får förvaltas utifrån fortlevnadsprincipen, bör företag som har fått godkännande att använda en matchningsjustering för att värdera motsvarande skulder också ha rätt att använda denna justering för att värdera framtida försäkringsförpliktelser, i den mån som dessa förpliktelser och de tillgångar som motsvarar dessa har samma särdrag som de förpliktelser och tillgångar som ingår i den ursprungliga matchningsjusteringsportföljen och som följaktligen medför samma risker för det berörda företaget.

| (9) | På grund av det ömsesidiga beroendet mellan olika ansökningar om godkännande enligt direktiv 2009/138/EG bör försäkrings- eller återförsäkringsföretag när de ansöker om godkännande för matchningsjustering underrätta tillsynsmyndigheten om andra ansökningar avseende poster i artikel 308a.1 i direktiv 2009/138/EG, som för närvarande pågår eller planeras inom kommande sex månader. Dessa krav är nödvändiga för att säkerställa att tillsynsbedömningarna grundar sig på transparent och opartisk information. |
| --- | --- |

(9)

På grund av det ömsesidiga beroendet mellan olika ansökningar om godkännande enligt direktiv 2009/138/EG bör försäkrings- eller återförsäkringsföretag när de ansöker om godkännande för matchningsjustering underrätta tillsynsmyndigheten om andra ansökningar avseende poster i artikel 308a.1 i direktiv 2009/138/EG, som för närvarande pågår eller planeras inom kommande sex månader. Dessa krav är nödvändiga för att säkerställa att tillsynsbedömningarna grundar sig på transparent och opartisk information.

| (10) | Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska standarder för genomförande som Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten har lagt fram för Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

(10)

Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska standarder för genomförande som Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten har lagt fram för Europeiska kommissionen.

| (11) | Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten har anordnat öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska standarder för genomförande som denna förordning bygger på, analyserat de potentiella kostnaderna och fördelarna därav och begärt ett yttrande från den intressentgrupp för försäkring och återförsäkring som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 (2). |
| --- | --- |

(11)

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten har anordnat öppna offentliga samråd om det förslag till tekniska standarder för genomförande som denna förordning bygger på, analyserat de potentiella kostnaderna och fördelarna därav och begärt ett yttrande från den intressentgrupp för försäkring och återförsäkring som inrättats i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 (2).

| (12) | För att öka rättssäkerheten i fråga om tillsynsordningen under den infasningsperiod som avses i artikel 308a i direktiv 2009/138/EG, som kommer att inledas den 1 april 2015, är det viktigt att se till att denna förordning träder i kraft så snart som möjligt, dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(12)

För att öka rättssäkerheten i fråga om tillsynsordningen under den infasningsperiod som avses i artikel 308a i direktiv 2009/138/EG, som kommer att inledas den 1 april 2015, är det viktigt att se till att denna förordning träder i kraft så snart som möjligt, dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ansökan om att få använda en matchningsjustering

1.   Försäkrings- och återförsäkringsföretag som ansöker om att få använda en matchningsjustering ska lämna in en skriftlig ansökan om förhandsgodkännande till tillsynsmyndigheterna.

2.   Ansökan ska lämnas in på ett av de officiella språken i den medlemsstat där försäkrings- eller återförsäkringsföretaget har sitt huvudkontor, eller på ett språk som tidigare godkänts av tillsynsmyndigheten, och ska innehålla åtminstone de uppgifter som krävs i artiklarna 3–6 i denna förordning.

3.   Försäkrings- och återförsäkringsföretag ska säkerställa att ansökan omfattar all annan relevant information som de anser kan krävas för tillsynsmyndighetens bedömning och beslut. Ansökan ska innehålla skriftligt belägg för försäkrings- eller återförsäkringsföretagets interna beslutsprocess avseende ansökan.

4.   Om ansökan lämnas in avseende mer än en portfölj med försäkrings- eller återförsäkringsförpliktelser ska de belägg som krävs i enlighet med artiklarna 3–6 i denna förordning anges separat i ansökan för varje portfölj som omfattas av ansökan.

Artikel 2

Innehållet i ansökan avseende den avsatta tillgångsportföljen

När det gäller den avsatta tillgångsportfölj som krävs i enlighet med kraven i artikel 77b.1a i direktiv 2009/138/EG ska ansökan innehålla minst följande:

| a) | Belägg för att den avsatta tillgångsportföljen uppfyller alla relevanta villkor som anges i artikel 77b.1 i direktiv 2009/138/EG. |
| --- | --- |

a)

Belägg för att den avsatta tillgångsportföljen uppfyller alla relevanta villkor som anges i artikel 77b.1 i direktiv 2009/138/EG.

| b) | Uppgifter om tillgångar i den avsatta portföljen, som ska innehålla detaljerad information om tillgångarna per post tillsammans med det förfarande som används för att gruppera dessa tillgångar per tillgångsklass, kreditkvalitet och duration för fastställandet av den grundläggande räntedifferens (spread) som avses i artikel 77c.1 b i direktiv 2009/138/EG. |
| --- | --- |

b)

Uppgifter om tillgångar i den avsatta portföljen, som ska innehålla detaljerad information om tillgångarna per post tillsammans med det förfarande som används för att gruppera dessa tillgångar per tillgångsklass, kreditkvalitet och duration för fastställandet av den grundläggande räntedifferens (spread) som avses i artikel 77c.1 b i direktiv 2009/138/EG.

| c) | En beskrivning av det förfarande som används för att bibehålla den avsatta tillgångsportföljen i enlighet med artikel 77b.1 a i direktiv 2009/138/EG, inbegripet förfarandet för att bevara överensstämmelsen vad gäller de förväntade kassaflödena när dessa förändrats väsentligt. |
| --- | --- |

c)

En beskrivning av det förfarande som används för att bibehålla den avsatta tillgångsportföljen i enlighet med artikel 77b.1 a i direktiv 2009/138/EG, inbegripet förfarandet för att bevara överensstämmelsen vad gäller de förväntade kassaflödena när dessa förändrats väsentligt.

Artikel 3

Innehållet i ansökan avseende portföljen med försäkrings- och återförsäkringsförpliktelser

När det gäller portföljen med försäkrings- och återförsäkringsförpliktelser på vilken matchningsjusteringen tillämpas ska ansökan innehålla minst följande:

| a) | Belägg för att försäkrings- och återförsäkringsförpliktelserna uppfyller samtliga kriterier som anges i artikel 77b.1 d, e, g och j i direktiv 2009/138/EG. |
| --- | --- |

a)

Belägg för att försäkrings- och återförsäkringsförpliktelserna uppfyller samtliga kriterier som anges i artikel 77b.1 d, e, g och j i direktiv 2009/138/EG.

| b) | Om dödsfallsrisk finns, kvantitativa belägg för att den bästa skattningen av portföljen med försäkrings- och livförsäkringsförpliktelser inte ökar med mer än 5 % enligt den dödsfallsriskstress som anges i artikel 52 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/35 (3). |
| --- | --- |

b)

Om dödsfallsrisk finns, kvantitativa belägg för att den bästa skattningen av portföljen med försäkrings- och livförsäkringsförpliktelser inte ökar med mer än 5 % enligt den dödsfallsriskstress som anges i artikel 52 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/35 (3).

Artikel 4

Innehållet i den skriftliga ansökan avseende matchning av kassaflöden och portföljförvaltning

När det gäller kassaflödesmatchning och förvaltning av den medberäkningsbara portföljen med förpliktelser och den avsatta tillgångsportföljen ska ansökan innehålla minst följande:

| a) | Kvantitativa belägg för att kriterierna i artikel 77b.1 c i direktiv 2009/138/EG är uppfyllda, inbegripet en kvantitativ och kvalitativ bedömning av huruvida en eventuell missmatchning ger upphov till risker som är väsentliga i förhållande till de risker som ingår i den försäkringsverksamhet på vilken matchningsjusteringen är avsedd att användas. |
| --- | --- |

a)

Kvantitativa belägg för att kriterierna i artikel 77b.1 c i direktiv 2009/138/EG är uppfyllda, inbegripet en kvantitativ och kvalitativ bedömning av huruvida en eventuell missmatchning ger upphov till risker som är väsentliga i förhållande till de risker som ingår i den försäkringsverksamhet på vilken matchningsjusteringen är avsedd att användas.

| b) | Belägg för att lämpliga förfaranden inrättats för att korrekt identifiera, organisera och förvalta den portfölj med förpliktelser och den avsatta tillgångsportföljen separat från andra aktiviteter inom företaget och säkerställa att de avsatta tillgångarna inte kan användas för att täcka förluster som uppstår från övriga verksamheter inom företaget i enlighet med artikel 77b.1 b i direktiv 2009/138/EG. |
| --- | --- |

b)

Belägg för att lämpliga förfaranden inrättats för att korrekt identifiera, organisera och förvalta den portfölj med förpliktelser och den avsatta tillgångsportföljen separat från andra aktiviteter inom företaget och säkerställa att de avsatta tillgångarna inte kan användas för att täcka förluster som uppstår från övriga verksamheter inom företaget i enlighet med artikel 77b.1 b i direktiv 2009/138/EG.

| c) | Belägg för hur kapitalbasen kommer att justeras i enlighet med artikel 81 i direktiv 2009/138/EG för att återspegla eventuell minskad överförbarhet. |
| --- | --- |

c)

Belägg för hur kapitalbasen kommer att justeras i enlighet med artikel 81 i direktiv 2009/138/EG för att återspegla eventuell minskad överförbarhet.

| d) | Belägg för hur solvenskapitalkravet kommer att justeras för att på lämpligt sätt återspegla eventuella minskade möjligheter till riskdiversifiering. Detta ska i tillämpliga fall omfatta belägg för efterlevnad av artiklarna 216, 217 och 234 i den delegerade förordningen (EU) 2015/35. Om försäkrings- och återförsäkringsföretag har för avsikt att beräkna solvenskapitalkravet med hjälp av en intern modell men inte har fått tillsynsmyndighetens godkännande, ska de belägg som krävs enligt detta led inges på grundval av standardformelns resultat samt den icke godkända interna modellen. |
| --- | --- |

d)

Belägg för hur solvenskapitalkravet kommer att justeras för att på lämpligt sätt återspegla eventuella minskade möjligheter till riskdiversifiering. Detta ska i tillämpliga fall omfatta belägg för efterlevnad av artiklarna 216, 217 och 234 i den delegerade förordningen (EU) 2015/35. Om försäkrings- och återförsäkringsföretag har för avsikt att beräkna solvenskapitalkravet med hjälp av en intern modell men inte har fått tillsynsmyndighetens godkännande, ska de belägg som krävs enligt detta led inges på grundval av standardformelns resultat samt den icke godkända interna modellen.

Artikel 5

Ytterligare innehåll i den skriftliga ansökan

Utöver de uppgifter som anges i artiklarna 3–4 i denna förordning ska ansökan även innehålla följande:

| a) | Bekräftelse på att villkoren i artikel 77b.3 i direktiv 2009/138/EG kommer att vara uppfyllda om tillsynsmyndighetens godkännande att tillämpa en matchningsjustering beviljas. |
| --- | --- |

a)

Bekräftelse på att villkoren i artikel 77b.3 i direktiv 2009/138/EG kommer att vara uppfyllda om tillsynsmyndighetens godkännande att tillämpa en matchningsjustering beviljas.

| b) | Den likviditetsplan som krävs enligt artikel 44.2 i direktiv 2009/138/EG. |
| --- | --- |

b)

Den likviditetsplan som krävs enligt artikel 44.2 i direktiv 2009/138/EG.

| c) | De bedömningar som krävs enligt artikel 44.2 a b i direktiv 2009/138/EG. |
| --- | --- |

c)

De bedömningar som krävs enligt artikel 44.2 a b i direktiv 2009/138/EG.

| d) | De bedömningar som krävs enligt artikel 45.2 a i direktiv 2009/138/EG. |
| --- | --- |

d)

De bedömningar som krävs enligt artikel 45.2 a i direktiv 2009/138/EG.

| e) | En detaljerad förklaring och demonstration av det beräkningsförfarande som används för att fastställa matchningsjusteringen i enlighet med kraven i artikel 77c i direktiv 2009/138/EG. |
| --- | --- |

e)

En detaljerad förklaring och demonstration av det beräkningsförfarande som används för att fastställa matchningsjusteringen i enlighet med kraven i artikel 77c i direktiv 2009/138/EG.

| f) | En förteckning över övriga ansökningar som lämnats in av försäkrings- eller återförsäkringsföretaget, eller som för närvarande planeras inom de kommande sex månaderna, för godkännande av någon av de poster i infasningen som anges i artikel 308a.1 i direktiv 2009/138/EG. |
| --- | --- |

f)

En förteckning över övriga ansökningar som lämnats in av försäkrings- eller återförsäkringsföretaget, eller som för närvarande planeras inom de kommande sex månaderna, för godkännande av någon av de poster i infasningen som anges i artikel 308a.1 i direktiv 2009/138/EG.

Artikel 6

Bedömning av ansökan

1.   Tillsynsmyndigheten ska bekräfta att den tagit emot försäkrings- eller återförsäkringsföretagets ansökan.

2.   En ansökan ska anses vara fullständig av tillsynsmyndigheten om den innehåller alla de uppgifter som krävs enligt artiklarna 2–5 i denna förordning.

3.   Tillsynsmyndigheten ska bekräfta huruvida ansökan är fullständig inom 30 dagar från det att den tagit emot ansökan.

4.   Om tillsynsmyndigheten fastställer att ansökan inte är fullständig, ska den omedelbart informera försäkrings- eller återförsäkringsföretag om att godkännandeperioden inte har påbörjats och ange varför ansökan inte anses vara fullständig.

5.   Tillsynsmyndigheterna ska säkerställa att beslut om ansökan fattas inom sex månader från det att den fullständiga ansökan togs emot.

6.   Om tillsynsmyndigheten har bekräftat att ansökan är fullständig, ska detta inte hindra tillsynsmyndigheten från att begära ytterligare upplysningar som krävs för att den ska kunna genomföra sin bedömning. I begäran ska det anges vilka ytterligare upplysningar som krävs och skälen för begäran.

7.   Bedömningen av ansökan ska innefatta kontinuerlig kommunikation med försäkrings- eller återförsäkringsföretaget och får innehålla en begäran om justering från tillsynsmyndigheterna av det sätt på vilket företaget avser att tillämpa en matchningsjustering. Om tillsynsmyndigheten fastställer att det skulle kunna vara möjligt att godkänna ansökan om en matchningsjustering förutsatt att justeringar görs, ska den, utan dröjsmål, skriftligen meddela försäkrings- eller återförsäkringsföretaget om de justeringar som krävs.

8.   Dagarna mellan det datum då tillsynsmyndigheten begär kompletterande upplysningar eller justeringar i enlighet med punkterna 6 eller 7 och det datum då tillsynsmyndigheten tar emot sådan information eller sådana justeringar ska inte ingå i den sexmånadersperiod som anges i punkt 5.

9.   Försäkrings- och återförsäkringsföretag ska säkerställa att alla skriftliga underlag görs tillgängliga för tillsynsmyndigheten, inbegripet i elektronisk form när så är möjligt, under hela bedömningen av ansökan.

10.   Försäkrings- eller återförsäkringsföretaget ska underrätta tillsynsmyndigheten om eventuella förändringar av detaljerna i dess ansökan. Om ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag underrättar tillsynsmyndigheten om en förändring av dess ansökan ska detta behandlas som en ny ansökan, såvida inte

| a) | förändringen beror på en begäran från tillsynsmyndigheten om kompletterande uppgifter eller ändringar, eller |
| --- | --- |

a)

förändringen beror på en begäran från tillsynsmyndigheten om kompletterande uppgifter eller ändringar, eller

| b) | tillsynsmyndigheten är övertygad om att förändringen inte avsevärt påverkar dess bedömning av ansökan. |
| --- | --- |

b)

tillsynsmyndigheten är övertygad om att förändringen inte avsevärt påverkar dess bedömning av ansökan.

11.   Ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag får återkalla en ansökan genom en skriftlig anmälan i något skede innan tillsynsmyndigheten fattar sitt beslut. Om försäkrings- eller återförsäkringsföretaget därefter lägger fram ansökan på nytt eller lämnar in en uppdaterad ansökan ska tillsynsmyndigheten behandla detta som en ny ansökan.

Artikel 7

Beslut om ansökan

1.   Tillsynsmyndigheten får beakta andra belägg än de som anges i artiklarna 2–5 i denna förordning, om dessa belägg är relevanta för att bedöma efterlevnaden av de villkor som anges i artiklarna 77b.1 och 77c i direktiv 2009/138/EG när den fattar beslut om godkännande av ansökan.

2.   Tillsynsmyndighetens beslut om godkännande av ansökan ska meddelas skriftligen på samma språk som ansökan.

3.   Om en enda ansökan har tagits emot för mer än en portfölj med försäkrings- eller återförsäkringsförpliktelser, får tillsynsmyndigheten besluta att godkänna ansökan för vissa men inte alla av de portföljer som ingår i ansökan. Om detta är fallet ska det i det skriftliga meddelandet om beslutet specificeras för vilka portföljer av försäkrings- och återförsäkringsförpliktelser en matchningsjustering får tillämpas.

4.   Om tillsynsmyndigheten beslutar att avslå en ansökan, för vissa eller samtliga portföljer som ingår i en ansökan ska den tydligt ange skälen till det beslutet.

5.   Om försäkrings- eller återförsäkringsföretag beviljas godkännande att tillämpa matchningsjustering på en portfölj med försäkrings- och återförsäkringsförpliktelser, ska tillämpningsområdet för det beslutet om godkännande anses täcka framtida försäkrings- och återförsäkringsförpliktelser och tillgångar som läggs till den matchningsportföljen, förutsatt att företagen kan påvisa följande:

| a) | De framtida förpliktelserna och tillgångarna har samma särdrag som de förpliktelser och tillgångar som ingår i den matchningsportfölj för vilken godkännandet beviljats. |
| --- | --- |

a)

De framtida förpliktelserna och tillgångarna har samma särdrag som de förpliktelser och tillgångar som ingår i den matchningsportfölj för vilken godkännandet beviljats.

| b) | Matchningsportföljen fortsätter att uppfylla de relevanta villkoren i direktiv 2009/138/EG. |
| --- | --- |

b)

Matchningsportföljen fortsätter att uppfylla de relevanta villkoren i direktiv 2009/138/EG.

Artikel 8

Tillsynsmyndighetens återkallande av godkännande

Om tillsynsmyndigheten anser att ett försäkrings- eller återförsäkringsföretag som beviljats tillstånd att använda en matchningsjustering inte längre uppfyller de villkor som fastställs i artikel 77b.1 eller 77c i direktiv 2009/138/EG ska den tillsynsmyndigheten omedelbart underrätta försäkrings- eller återförsäkringsföretaget och förklara vilken sorts bristande efterlevnad som avses.

Artikel 9

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 mars 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 335, 17.12.2009, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/79/EG (EUT L 331, 15.12.2010, s. 48).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/35 av den 10 oktober 2014 om komplettering av Europaparlamentets och direktiv 2009/138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 12, 17.1.2015, s. 1).

3

---

| 25.3.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/23

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/501

av den 24 mars 2015

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Taiwan

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med medlemsstaterna, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Inledande

| (1) | Den 26 juni 2014 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning vad gäller import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och Taiwan (nedan kallade de berörda länderna) med stöd av artikel 5 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(1)

Den 26 juni 2014 inledde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) en antidumpningsundersökning vad gäller import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) och Taiwan (nedan kallade de berörda länderna) med stöd av artikel 5 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

| (2) | Kommissionen inledde undersökningen efter ett klagomål som ingavs den 13 maj 2014 av Eurofer (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för klagande unionstillverkare av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål. Klaganden står för omkring 50 % av unionens sammanlagda produktion av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål. Klagomålet innehöll bevis på dumpning och på materiell skada som orsakats av denna, vilket var tillräckligt för att motivera att en undersökning inleddes. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen inledde undersökningen efter ett klagomål som ingavs den 13 maj 2014 av Eurofer (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för klagande unionstillverkare av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål. Klaganden står för omkring 50 % av unionens sammanlagda produktion av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål. Klagomålet innehöll bevis på dumpning och på materiell skada som orsakats av denna, vilket var tillräckligt för att motivera att en undersökning inleddes.

| (3) | Den 14 augusti 2014 inledde kommissionen en antisubventionsundersökning avseende import till unionen av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Kina och påbörjade en separat undersökning. Den offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande av antisubventionsförfarandet i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). |
| --- | --- |

(3)

Den 14 augusti 2014 inledde kommissionen en antisubventionsundersökning avseende import till unionen av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Kina och påbörjade en separat undersökning. Den offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande av antisubventionsförfarandet i Europeiska unionens officiella tidning
   (3).

1.2   Registrering

| (4) | Efter en begäran från klaganden, som även lämnade in nödvändig bevisning, antog kommissionen den 15 december 2014 genomförandeförordning (EU) nr 1331/2014 (4), som innebar att all import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Kina och Taiwan måste registreras från och med den 17 december 2014. |
| --- | --- |

(4)

Efter en begäran från klaganden, som även lämnade in nödvändig bevisning, antog kommissionen den 15 december 2014 genomförandeförordning (EU) nr 1331/2014 (4), som innebar att all import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Kina och Taiwan måste registreras från och med den 17 december 2014.

1.3   Berörda parter

| (5) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande producenter och de kinesiska och taiwanesiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer om inledandet av undersökningen och inbjöd dem att delta. Kommissionen underrättade också tillverkare i Amerikas förenta stater (nedan kallat Förenta staterna) och Sydafrika om inledandet och inbjöd dem att delta. I tillkännagivandet om inledandet meddelade kommissionen de berörda parterna att den avsåg Förenta staterna som lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(5)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att ta kontakt med kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, andra kända unionstillverkare, kända exporterande producenter och de kinesiska och taiwanesiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer om inledandet av undersökningen och inbjöd dem att delta. Kommissionen underrättade också tillverkare i Amerikas förenta stater (nedan kallat Förenta staterna) och Sydafrika om inledandet och inbjöd dem att delta. I tillkännagivandet om inledandet meddelade kommissionen de berörda parterna att den avsåg Förenta staterna som lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat jämförbart land) i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen.

| (6) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(6)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden.

a)   Urvalsförfarande

| (7) | I sitt tillkännagivande om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(7)

I sitt tillkännagivande om inledande angav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

Urvalsförfarande avseende unionstillverkare

| (8) | I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den preliminärt hade gjort ett urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av produktionsvolym. Fyra unionstillverkare ingick i stickprovet. De utvalda unionstillverkarna stod för cirka 50 % av produktionsvolymen. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter mottogs om det preliminära urvalet och det bekräftades därmed. Urvalet är representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(8)

I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den preliminärt hade gjort ett urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av produktionsvolym. Fyra unionstillverkare ingick i stickprovet. De utvalda unionstillverkarna stod för cirka 50 % av produktionsvolymen. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter mottogs om det preliminära urvalet och det bekräftades därmed. Urvalet är representativt för unionsindustrin.

Urvalsförfarande avseende importörer

| (9) | För att besluta om huruvida urvalsförfarande krävdes och för att i så fall göra ett urval ombads icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(9)

För att besluta om huruvida urvalsförfarande krävdes och för att i så fall göra ett urval ombads icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om inledande.

| (10) | 31 icke-närstående importörer tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i stickprovet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett stickprov på fyra av dessa, baserat på den största importvolymen till unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd med alla kända importörer som berördes avseende stickprovsurvalet. |
| --- | --- |

(10)

31 icke-närstående importörer tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i stickprovet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett stickprov på fyra av dessa, baserat på den största importvolymen till unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen genomfördes samråd med alla kända importörer som berördes avseende stickprovsurvalet.

| (11) | Synpunkter inkom om ägarstrukturen för en av de utvalda importörerna. Berörda parter hävdade att en importör inte borde ingå i urvalet eftersom den är närstående en unionstillverkare. Denna importör var emellertid inte närstående någon unionstillverkare under undersökningsperioden, utan blev det senare. Begreppet ”icke-närstående importör” innebär emellertid inte närstående till exporterande tillverkare. En icke-närstående importör kan vara närstående en unionstillverkare. |
| --- | --- |

(11)

Synpunkter inkom om ägarstrukturen för en av de utvalda importörerna. Berörda parter hävdade att en importör inte borde ingå i urvalet eftersom den är närstående en unionstillverkare. Denna importör var emellertid inte närstående någon unionstillverkare under undersökningsperioden, utan blev det senare. Begreppet ”icke-närstående importör” innebär emellertid inte närstående till exporterande tillverkare. En icke-närstående importör kan vara närstående en unionstillverkare.

Urval av exporterande producenter i Taiwan

| (12) | För att besluta om huruvida urvalsförfarande krävdes och för att i så fall göra ett urval ombads alla exporterande producenter i Taiwan att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Taiwans representanter i EU att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande producenter som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(12)

För att besluta om huruvida urvalsförfarande krävdes och för att i så fall göra ett urval ombads alla exporterande producenter i Taiwan att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Taiwans representanter i EU att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande producenter som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (13) | Nio uppgivna exporterande producenter i det berörda landet tillhandahöll de begärda upplysningarna och samtyckte till att ingå i stickprovet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen valde kommissionen ut ett stickprov bestående av fyra (av vilka tre är närstående) på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen skedde ett samråd om urvalet med alla kända exporterande berörda producenter och myndigheterna i det berörda landet. Inga synpunkter lämnades. |
| --- | --- |

(13)

Nio uppgivna exporterande producenter i det berörda landet tillhandahöll de begärda upplysningarna och samtyckte till att ingå i stickprovet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen valde kommissionen ut ett stickprov bestående av fyra (av vilka tre är närstående) på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen skedde ett samråd om urvalet med alla kända exporterande berörda producenter och myndigheterna i det berörda landet. Inga synpunkter lämnades.

| (14) | Undersökningen visade att två företag som ingick i urvalet och två samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet inte uppfyller definitionen av exporterande tillverkare, eftersom de endast fungerar som servicecentrum och använder den berörda produkten som produktionsinsats. Det fastställdes att dessa företag inte har några varmvalsnings- eller kallvalsningsanläggningar och deras mervärde är ringa i förhållande till kostnaderna för deras insatsvaror. Faktum är att de köper och säljer den berörda produkten i olika typer (se skälen 26–28 nedan). |
| --- | --- |

(14)

Undersökningen visade att två företag som ingick i urvalet och två samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet inte uppfyller definitionen av exporterande tillverkare, eftersom de endast fungerar som servicecentrum och använder den berörda produkten som produktionsinsats. Det fastställdes att dessa företag inte har några varmvalsnings- eller kallvalsningsanläggningar och deras mervärde är ringa i förhållande till kostnaderna för deras insatsvaror. Faktum är att de köper och säljer den berörda produkten i olika typer (se skälen 26–28 nedan).

| (15) | Ett av dessa företag är emellertid närstående en exporterande tillverkare som ingick i stickprovet. I undersökningen ansågs det därför som tillhörande den företagsgruppen. Efter det att tillverkaren uteslutits från urvalet av företag som inte uppfyller definitionen av exporterande tillverkare, utgör det återstående urvalet minst 48 % av den totala volymen av exporten från Taiwan till unionen och ca 80 % av försäljningen på hemmamarknaden i Taiwan. Urvalet var därför fortfarande representativt. |
| --- | --- |

(15)

Ett av dessa företag är emellertid närstående en exporterande tillverkare som ingick i stickprovet. I undersökningen ansågs det därför som tillhörande den företagsgruppen. Efter det att tillverkaren uteslutits från urvalet av företag som inte uppfyller definitionen av exporterande tillverkare, utgör det återstående urvalet minst 48 % av den totala volymen av exporten från Taiwan till unionen och ca 80 % av försäljningen på hemmamarknaden i Taiwan. Urvalet var därför fortfarande representativt.

| (16) | Kommissionen undantog de andra tre företagen från varje individuell dumpningsmarginal och beräkning av nivån för undanröjande av skada. Följaktligen fastställdes ingen tullsats för dessa tre företag. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen undantog de andra tre företagen från varje individuell dumpningsmarginal och beräkning av nivån för undanröjande av skada. Följaktligen fastställdes ingen tullsats för dessa tre företag.

Enskild undersökning

| (17) | En exporterande tillverkare i Taiwan begärde och beviljades en enskild undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(17)

En exporterande tillverkare i Taiwan begärde och beviljades en enskild undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen.

Urvalsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (18) | För att besluta om huruvida urvalsförfarande krävdes och för att i så fall göra ett urval ombads alla exporterande producenter i Kina att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Kinas myndigheter att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande producenter som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(18)

För att besluta om huruvida urvalsförfarande krävdes och för att i så fall göra ett urval ombads alla exporterande producenter i Kina att lämna de uppgifter som angetts i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Kinas myndigheter att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande producenter som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (19) | Åtta exporterande producenter i Kina tillhandahöll de begärda upplysningarna och samtyckte till att ingå i stickprovet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen valde kommissionen ut ett stickprov bestående av fyra företag som tillhör två grupper på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen skedde ett samråd om urvalet med alla kända exporterande berörda producenter och myndigheterna i det berörda landet. Inga synpunkter lämnades. |
| --- | --- |

(19)

Åtta exporterande producenter i Kina tillhandahöll de begärda upplysningarna och samtyckte till att ingå i stickprovet. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen valde kommissionen ut ett stickprov bestående av fyra företag som tillhör två grupper på grundval av den största representativa exportvolym till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen skedde ett samråd om urvalet med alla kända exporterande berörda producenter och myndigheterna i det berörda landet. Inga synpunkter lämnades.

b)   Ansökningsformulär för marknadsekonomisk status för exporterande tillverkare i Kina

| (20) | Vid tillämpningen av artikel 2.7 b i grundförordningen sände kommissionen ansökningsformulär för marknadsekonomisk status till alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina som valts ut att ingå i urvalet och till samarbetsvilliga exporterande tillverkare som vill ansöka om en enskild undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen, till den kända intresseorganisationen för exporterande tillverkare och till de kinesiska myndigheterna. Ingen av de exporterande tillverkarna ansökte om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(20)

Vid tillämpningen av artikel 2.7 b i grundförordningen sände kommissionen ansökningsformulär för marknadsekonomisk status till alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina som valts ut att ingå i urvalet och till samarbetsvilliga exporterande tillverkare som vill ansöka om en enskild undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen, till den kända intresseorganisationen för exporterande tillverkare och till de kinesiska myndigheterna. Ingen av de exporterande tillverkarna ansökte om marknadsekonomisk status.

c)   Frågeformulär

| (21) | Kommissionen sände frågeformulär till de utvalda kinesiska och taiwanesiska exporterande tillverkarna, till exporterande tillverkare som önskar ansöka om enskild undersökning, till tillverkare i två potentiella jämförbara länder, samt till de unionstillverkare som ingick i urvalet, de icke-närstående importörer som ingår i urvalet samt användare som gav sig till känna. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen sände frågeformulär till de utvalda kinesiska och taiwanesiska exporterande tillverkarna, till exporterande tillverkare som önskar ansöka om enskild undersökning, till tillverkare i två potentiella jämförbara länder, samt till de unionstillverkare som ingick i urvalet, de icke-närstående importörer som ingår i urvalet samt användare som gav sig till känna.

| (22) | Svar på frågeformuläret mottogs från fyra kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet, fyra taiwanesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet (däribland två som var inte exporterande tillverkare), en taiwanesisk exporterande tillverkare som begärde enskild undersökning, två tillverkare i Förenta staterna (jämförbart land), fyra unionstillverkare som ingick i urvalet, fyra icke-närstående importörer och sex användare. |
| --- | --- |

(22)

Svar på frågeformuläret mottogs från fyra kinesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet, fyra taiwanesiska exporterande tillverkare som ingick i urvalet (däribland två som var inte exporterande tillverkare), en taiwanesisk exporterande tillverkare som begärde enskild undersökning, två tillverkare i Förenta staterna (jämförbart land), fyra unionstillverkare som ingick i urvalet, fyra icke-närstående importörer och sex användare.

d)   Kontrollbesök

| (23) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att preliminärt fastställa dumpning och därav följande skada samt för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen utfördes i följande företags lokaler:
  Unionstillverkare






  — | Acciai Speciali Terni SpA, Terni, Italien |
| --- | --- | --- |

(23)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att preliminärt fastställa dumpning och därav följande skada samt för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen utfördes i följande företags lokaler:

Unionstillverkare

—

Acciai Speciali Terni SpA, Terni, Italien

| — | Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios och Madrid, Spanien |
| --- | --- |

—

Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios och Madrid, Spanien

| — | Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Frankrike |
| --- | --- |

—

Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Frankrike

Närstående servicecenter till Acciai Speciali Terni SpA

| — | Terninox, Ceriano Laghetto, Italien |
| --- | --- |

—

Terninox, Ceriano Laghetto, Italien

Klaganden

| — | Eurofer, Bryssel, Belgien |
| --- | --- |

—

Eurofer, Bryssel, Belgien

Exporterande tillverkare i Taiwan

| — | Chia Far Industrial Factory Co., Ltd, Taipei city |
| --- | --- |

—

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd, Taipei city

| — | Tang Eng Iron Works Co., Ltd, Kaohsiung city |
| --- | --- |

—

Tang Eng Iron Works Co., Ltd, Kaohsiung city

| — | YC Inox Co., Ltd, Chang-Hua Hsien city |
| --- | --- |

—

YC Inox Co., Ltd, Chang-Hua Hsien city

| — | Yieh Mau Corporation, Kaohsiung city |
| --- | --- |

—

Yieh Mau Corporation, Kaohsiung city

| — | Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung city |
| --- | --- |

—

Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung city

Exporterande tillverkare i Kina

| — | Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai |
| --- | --- |

—

Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai

| — | Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo |
| --- | --- |

—

Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo

| — | Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan City |
| --- | --- |

—

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan City

Närstående importör i unionen

| — | Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Tyskland |
| --- | --- |

—

Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Tyskland

| (24) | Kommissionen ordnade utfrågningar, bl.a. utfrågningar med förhörsombudet med exporterande producenter, intresseorganisationer och importörer. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen ordnade utfrågningar, bl.a. utfrågningar med förhörsombudet med exporterande producenter, intresseorganisationer och importörer.

1.4   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (25) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2013 till och med den 31 december 2013 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2010 och fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(25)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2013 till och med den 31 december 2013 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2010 och fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (26) | Den berörda produkten är kallvalsade platta produkter av rostfritt stål, inte vidare bearbetade efter kallvalsningen och som har sitt ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 och 7220 20 89 (nedan kallad den berörda produkten). |
| --- | --- |

(26)

Den berörda produkten är kallvalsade platta produkter av rostfritt stål, inte vidare bearbetade efter kallvalsningen och som har sitt ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 och 7220 20 89 (nedan kallad den berörda produkten).

| (27) | Kallvalsade platta produkter av rostfritt stål används i ett stort antal tillämpningar, till exempel för produktion av hushållsapparater (t.ex. inne i tvätt- och diskmaskiner), svetsade rör och medicintekniska produkter samt i livsmedelsbearbetnings- och bilbranscherna. |
| --- | --- |

(27)

Kallvalsade platta produkter av rostfritt stål används i ett stort antal tillämpningar, till exempel för produktion av hushållsapparater (t.ex. inne i tvätt- och diskmaskiner), svetsade rör och medicintekniska produkter samt i livsmedelsbearbetnings- och bilbranscherna.

| (28) | Undersökningen visade att de olika typerna av den berörda produkten alla har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och huvudsakligen används för samma ändamål. |
| --- | --- |

(28)

Undersökningen visade att de olika typerna av den berörda produkten alla har samma grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och huvudsakligen används för samma ändamål.

2.2   Likadan produkt

| (29) | Kallvalsade platta produkter av rostfritt stål som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin och kallvalsade platta produkter av rostfritt stål som tillverkas och säljs i de berörda länderna och i det jämförbara landet befanns ha i stort sett samma fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden som kallvalsade platta produkter av rostfritt stål som tillverkas i de berörda länderna och säljs på export till unionen. De anses därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(29)

Kallvalsade platta produkter av rostfritt stål som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin och kallvalsade platta produkter av rostfritt stål som tillverkas och säljs i de berörda länderna och i det jämförbara landet befanns ha i stort sett samma fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden som kallvalsade platta produkter av rostfritt stål som tillverkas i de berörda länderna och säljs på export till unionen. De anses därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.

2.3   Invändningar gällande produktdefinition

| (30) | Berörda parter hävdade att vissa produkttyper (inbegripet smala remsor och precisionsremsor) inte borde omfattas av undersökningen, eftersom unionstillverkarna inte till fullo kan försörja dessa marknadssegment. Unionsindustrin har emellertid bevisat att de är i stånd att till fullo försörja dessa marknadssegment. |
| --- | --- |

(30)

Berörda parter hävdade att vissa produkttyper (inbegripet smala remsor och precisionsremsor) inte borde omfattas av undersökningen, eftersom unionstillverkarna inte till fullo kan försörja dessa marknadssegment. Unionsindustrin har emellertid bevisat att de är i stånd att till fullo försörja dessa marknadssegment.

| (31) | När det gäller precisionsremsor, hävdade samma parter vidare att Generaldirektoratet för konkurrens hade beslutat att utesluta denna produkttyp från den relevanta produktmarknaden i sin bedömning av Outokumpu/INOXUM-koncentrationsärendet (5). Marknadsdefinitionen i ett koncentrationsärende är emellertid inriktad på utbytbarhet på efterfrågesidan och utbudssidan. I ett antidumpningsärende definieras marknaden av de fysiska egenskaperna hos den undersökta produkten. I ett antidumpningsärende kan produkttyperna därför vara annorlunda för vissa parametrar (bredd, toleranser, mekaniska egenskaper). Denna produkttyp utgjorde dessutom redan från början en del av undersökningen eftersom unionstillverkare av precisionsremsor kontaktades som ett led i genomgången av representativitet. |
| --- | --- |

(31)

När det gäller precisionsremsor, hävdade samma parter vidare att Generaldirektoratet för konkurrens hade beslutat att utesluta denna produkttyp från den relevanta produktmarknaden i sin bedömning av Outokumpu/INOXUM-koncentrationsärendet (5). Marknadsdefinitionen i ett koncentrationsärende är emellertid inriktad på utbytbarhet på efterfrågesidan och utbudssidan. I ett antidumpningsärende definieras marknaden av de fysiska egenskaperna hos den undersökta produkten. I ett antidumpningsärende kan produkttyperna därför vara annorlunda för vissa parametrar (bredd, toleranser, mekaniska egenskaper). Denna produkttyp utgjorde dessutom redan från början en del av undersökningen eftersom unionstillverkare av precisionsremsor kontaktades som ett led i genomgången av representativitet.

| (32) | Kommissionen har därför avvisat begäran och ändrade inte den produktdefinition som är föremål för undersökning. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen har därför avvisat begäran och ändrade inte den produktdefinition som är föremål för undersökning.

3.   DUMPNING

3.1   Kina

3.1.1   Normalvärde

3.1.1.1   Marknadsekonomisk status (MET)

| (33) | Enligt artikel 2.7 b i grundförordningen ska kommissionen fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.1–2.6 i den förordningen för de exporterande tillverkare i Kina som hävdade och visar att de uppfyller kriterierna i artikel 2.7 c i den förordningen och som därmed kan beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(33)

Enligt artikel 2.7 b i grundförordningen ska kommissionen fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.1–2.6 i den förordningen för de exporterande tillverkare i Kina som hävdade och visar att de uppfyller kriterierna i artikel 2.7 c i den förordningen och som därmed kan beviljas marknadsekonomisk status.

| (34) | För att avgöra huruvida villkoren i artikel 2.7 c i grundförordningen är uppfyllda, inhämtade kommissionen nödvändiga upplysningar genom att be de berörda exporterande tillverkarna fylla i ansökningsblanketten för marknadsekonomisk status. Ingen av dessa ansökte om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(34)

För att avgöra huruvida villkoren i artikel 2.7 c i grundförordningen är uppfyllda, inhämtade kommissionen nödvändiga upplysningar genom att be de berörda exporterande tillverkarna fylla i ansökningsblanketten för marknadsekonomisk status. Ingen av dessa ansökte om marknadsekonomisk status.

3.1.1.2   Jämförbart land

| (35) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status. För detta ändamål måste ett jämförbart land väljas. |
| --- | --- |

(35)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status. För detta ändamål måste ett jämförbart land väljas.

| (36) | I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Förenta staterna som lämpligt jämförbart land och uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter. |
| --- | --- |

(36)

I tillkännagivandet om inledande informerade kommissionen de berörda parterna om att den planerade att använda Förenta staterna som lämpligt jämförbart land och uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter.

| (37) | Kommissionen kontaktade ett antal potentiella jämförbara länder (Indien, Sydafrika, Sydkorea, Taiwan och Förenta staterna) och bad på grundval av den information som mottagits 32 kända tillverkare av den likadana produkten i Sydafrika, Sydkorea och Förenta staterna att lämna information. Ingen information om tillverkare i Indien mottogs, varför Indien inte kunde komma i fråga som ett potentiellt jämförbart land. Taiwan är föremål för samma undersökning och information som tillhandahålls av de undersökta tillverkarna beaktades därför i detta syfte. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen kontaktade ett antal potentiella jämförbara länder (Indien, Sydafrika, Sydkorea, Taiwan och Förenta staterna) och bad på grundval av den information som mottagits 32 kända tillverkare av den likadana produkten i Sydafrika, Sydkorea och Förenta staterna att lämna information. Ingen information om tillverkare i Indien mottogs, varför Indien inte kunde komma i fråga som ett potentiellt jämförbart land. Taiwan är föremål för samma undersökning och information som tillhandahålls av de undersökta tillverkarna beaktades därför i detta syfte.

| (38) | Endast två tillverkare i Förenta staterna besvarade frågeformulär från tillverkare i de jämförbara länderna. Kommissionen alltså hade att välja mellan Förenta staterna och Taiwan. |
| --- | --- |

(38)

Endast två tillverkare i Förenta staterna besvarade frågeformulär från tillverkare i de jämförbara länderna. Kommissionen alltså hade att välja mellan Förenta staterna och Taiwan.

| (39) | I Förenta staterna finns det minst fyra stora tillverkare av den likadana produkten (tre är vertikalt integrerade vilket en inte är), och den totala produktionen och konsumtionen är jämförbar med den i Kina. I Taiwan finns det en stor vertikalt integrerad grupp av producenter som styr marknaden, trots förekomsten av ett par små inte integrerade tillverkare. Tillverkningsprocessen i Förenta staterna liknar den i Taiwan och åtminstone några exporterande tillverkare i Kina. De råvaror som användes i Förenta staterna och Taiwan är huvudsakligen desamma. Det finns antidumpningstullar mot Japan, Sydkorea och Taiwan i Förenta staterna och mot Kina och Sydkorea i Taiwan. Importen av den likadana produkten till Förenta staterna och Taiwan är betydande och motsvarar ungefär 17 % respektive 37 % av deras totala konsumtion under undersökningsperioden. Stora länder som exporterar till Förenta staterna inbegriper följande: Mexiko, Kina, Taiwan, Frankrike, Finland, Japan och Tyskland och till Taiwan följande: Kina, Sydkorea, Japan, Finland och Vietnam. |
| --- | --- |

(39)

I Förenta staterna finns det minst fyra stora tillverkare av den likadana produkten (tre är vertikalt integrerade vilket en inte är), och den totala produktionen och konsumtionen är jämförbar med den i Kina. I Taiwan finns det en stor vertikalt integrerad grupp av producenter som styr marknaden, trots förekomsten av ett par små inte integrerade tillverkare. Tillverkningsprocessen i Förenta staterna liknar den i Taiwan och åtminstone några exporterande tillverkare i Kina. De råvaror som användes i Förenta staterna och Taiwan är huvudsakligen desamma. Det finns antidumpningstullar mot Japan, Sydkorea och Taiwan i Förenta staterna och mot Kina och Sydkorea i Taiwan. Importen av den likadana produkten till Förenta staterna och Taiwan är betydande och motsvarar ungefär 17 % respektive 37 % av deras totala konsumtion under undersökningsperioden. Stora länder som exporterar till Förenta staterna inbegriper följande: Mexiko, Kina, Taiwan, Frankrike, Finland, Japan och Tyskland och till Taiwan följande: Kina, Sydkorea, Japan, Finland och Vietnam.

| (40) | På grund av dessa omständigheter anses Förenta staterna vara mer lämpligt som ett jämförbart land av följande två skäl:






  i) | Medan marknaden i Förenta staterna är mycket konkurrensutsatt, styrs marknaden och priserna på kallvalsade platta produkter av rostfritt stål i Taiwan i stort sett av en grupp företag. |
| --- | --- | --- |

(40)

På grund av dessa omständigheter anses Förenta staterna vara mer lämpligt som ett jämförbart land av följande två skäl:

i)

Medan marknaden i Förenta staterna är mycket konkurrensutsatt, styrs marknaden och priserna på kallvalsade platta produkter av rostfritt stål i Taiwan i stort sett av en grupp företag.

| ii) | Hemmamarknaden i Taiwan är mycket mindre än den i Kina och Förenta staterna. |
| --- | --- |

ii)

Hemmamarknaden i Taiwan är mycket mindre än den i Kina och Förenta staterna.

| (41) | Berörda parter motsatte sig valet av Förenta staterna som jämförbart land, främst på grund av den påstått annorlunda tillverkningsprocessen och olika typer av råvaror som används i tillverkningen. De hävdade att i detta avseende skulle Taiwan, som även omfattas av denna undersökning, vara ett lämpligare jämförbart land än Förenta staterna. |
| --- | --- |

(41)

Berörda parter motsatte sig valet av Förenta staterna som jämförbart land, främst på grund av den påstått annorlunda tillverkningsprocessen och olika typer av råvaror som används i tillverkningen. De hävdade att i detta avseende skulle Taiwan, som även omfattas av denna undersökning, vara ett lämpligare jämförbart land än Förenta staterna.

| (42) | Kommissionen drog i detta skede slutsatsen att Förenta staterna är ett lämpligt jämförbart land enligt artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen drog i detta skede slutsatsen att Förenta staterna är ett lämpligt jämförbart land enligt artikel 2.7 a i grundförordningen.

3.1.1.3   Normalvärde (jämförbart land)

| (43) | Uppgifterna från de samarbetsvilliga tillverkarna i det jämförbara landet användes som grundval för fastställandet av normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(43)

Uppgifterna från de samarbetsvilliga tillverkarna i det jämförbara landet användes som grundval för fastställandet av normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

| (44) | Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för de två samarbetande exporterande tillverkarna var representativa, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden utgjorde minst 5 % av den totala exportförsäljningen av den berörda produkten till unionen för varje kinesisk exporterande tillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden. På grundval av detta konstaterades det att den sammanlagda försäljningen för de två samarbetande tillverkarna av den likadana produkten på hemmamarknaden i det jämförande landet var representativ. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för de två samarbetande exporterande tillverkarna var representativa, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden utgjorde minst 5 % av den totala exportförsäljningen av den berörda produkten till unionen för varje kinesisk exporterande tillverkare som ingick i urvalet under undersökningsperioden. På grundval av detta konstaterades det att den sammanlagda försäljningen för de två samarbetande tillverkarna av den likadana produkten på hemmamarknaden i det jämförande landet var representativ.

| (45) | Därefter identifierades de på hemmamarknaden sålda produkttyper som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(45)

Därefter identifierades de på hemmamarknaden sålda produkttyper som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet.

| (46) | Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden för att avgöra om man kunde använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(46)

Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden för att avgöra om man kunde använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

| (47) | Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om






  i) | försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade produktionskostnaden, utgör mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den produkttypen, och |
| --- | --- | --- |

(47)

Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om

i)

försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade produktionskostnaden, utgör mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den produkttypen, och

| ii) | det vägda genomsnittliga försäljningspriset på denna produkttyp är lika med eller högre än produktionskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

ii)

det vägda genomsnittliga försäljningspriset på denna produkttyp är lika med eller högre än produktionskostnaden per enhet.

| (48) | I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av den produkttypen under undersökningsperioden. Kommissionen beaktade alla transaktioner som rapporterats som försäljning på hemmamarknaden, eftersom det inte fanns någon anledning att tvivla på att de var avsedda för förbrukning på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(48)

I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av den produkttypen under undersökningsperioden. Kommissionen beaktade alla transaktioner som rapporterats som försäljning på hemmamarknaden, eftersom det inte fanns någon anledning att tvivla på att de var avsedda för förbrukning på hemmamarknaden.

| (49) | Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp enbart av den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttyperna under undersökningsperioden, om






  i) | volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgör högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller |
| --- | --- | --- |

(49)

Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp enbart av den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttyperna under undersökningsperioden, om

i)

volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgör högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller

| ii) | det vägda genomsnittliga priset på denna produkttyp är lägre än produktionskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

ii)

det vägda genomsnittliga priset på denna produkttyp är lägre än produktionskostnaden per enhet.

3.1.2   Exportpris

| (50) | De utvalda exporterande tillverkarna sålde på export till unionen antingen direkt till oberoende kunder eller, i fråga om en exporterande tillverkare, via ett närstående företag som agerar som importör. |
| --- | --- |

(50)

De utvalda exporterande tillverkarna sålde på export till unionen antingen direkt till oberoende kunder eller, i fråga om en exporterande tillverkare, via ett närstående företag som agerar som importör.

| (51) | Om de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriset på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(51)

Om de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen, fastställdes exportpriset på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning på export till unionen i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

| (52) | Om de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten till unionen genom ett närstående företag som fungerade som importör, fastställdes exportpriset på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I detta fall gjordes justeringar av priserna för alla kostnader som uppkommit mellan import och återförsäljning, inklusive försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader (SG&A) samt för vinst. |
| --- | --- |

(52)

Om de exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten till unionen genom ett närstående företag som fungerade som importör, fastställdes exportpriset på grundval av det pris till vilket den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende kunder i unionen, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. I detta fall gjordes justeringar av priserna för alla kostnader som uppkommit mellan import och återförsäljning, inklusive försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader (SG&A) samt för vinst.

3.1.3   Jämförelse

| (53) | Kommissionen jämförde normalvärdet och de utvalda exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen jämförde normalvärdet och de utvalda exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik.

| (54) | Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter och provisioner. |
| --- | --- |

(54)

Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter och provisioner.

3.1.4   Dumpningsmarginaler

| (55) | För de utvalda exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten i det jämförande landet (se skälen 43–49 ovan), i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(55)

För de utvalda exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten i det jämförande landet (se skälen 43–49 ovan), i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (56) | På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset CIF (kostnad, försäkring, frakt) vid unionens gräns, före tull, följande:

  Tabell 1


  Dumpningsmarginaler, Kina







  Företag | Preliminär dumpningsmarginal
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd | 34,9 |
| TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd | 29,2 |

(56)

På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset CIF (kostnad, försäkring, frakt) vid unionens gräns, före tull, följande:

Tabell 1

Dumpningsmarginaler, Kina

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

(%)

Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd

34,9

TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd

29,2

| (57) | För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes därför på grundval av de vägda genomsnittliga marginalerna för de exporterande tillverkarna i stickprovet. |
| --- | --- |

(57)

För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes därför på grundval av de vägda genomsnittliga marginalerna för de exporterande tillverkarna i stickprovet.

| (58) | På denna grundval är den preliminära dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet 30,0 %. |
| --- | --- |

(58)

På denna grundval är den preliminära dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet 30,0 %.

| (59) | För samtliga övriga exporterande tillverkare i det berörda landet fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen fastställde i det sammanhanget de exporterande producenternas samarbetsvilja. Nivån på samarbetsviljan motsvarar de samarbetsvilliga exporterande producenternas exportvolym till unionen i förhållande till den totala exportvolymen – enligt Eurostats importstatistik – från det berörda landet till unionen. |
| --- | --- |

(59)

För samtliga övriga exporterande tillverkare i det berörda landet fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen fastställde i det sammanhanget de exporterande producenternas samarbetsvilja. Nivån på samarbetsviljan motsvarar de samarbetsvilliga exporterande producenternas exportvolym till unionen i förhållande till den totala exportvolymen – enligt Eurostats importstatistik – från det berörda landet till unionen.

| (60) | Nivån på samarbetsviljan ansågs vara hög och på grundval av detta beslutade kommissionen att fastställa den övriga subventionsmarginalen på samma nivå som för företaget i stickprovet med högst subventionsmarginal. |
| --- | --- |

(60)

Nivån på samarbetsviljan ansågs vara hög och på grundval av detta beslutade kommissionen att fastställa den övriga subventionsmarginalen på samma nivå som för företaget i stickprovet med högst subventionsmarginal.

| (61) | De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset CIF vid unionens gräns, före tull: är följande:

  Tabell 2


  Dumpningsmarginaler, Kina







  Företag | Preliminär dumpningsmarginal
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd | 34,9 |
| TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd | 29,2 |
| Andra samarbetsvilliga företag | 30,0 |
| Alla övriga företag | 34,9 |

(61)

De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset CIF vid unionens gräns, före tull: är följande:

Tabell 2

Dumpningsmarginaler, Kina

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

(%)

Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd

34,9

TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd

29,2

Andra samarbetsvilliga företag

30,0

Alla övriga företag

34,9

3.2   Taiwan

3.2.1   Normalvärde

| (62) | Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för varje undersökt exporterande tillverkare var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Av de undersökta exporterande tillverkarna beaktade kommissionen de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, tillsammans med en exporterande tillverkare som hade beviljats enskild undersökning. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare utgör minst 5 % av den totala exportvolymen av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen undersökte först huruvida den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden för varje undersökt exporterande tillverkare var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Av de undersökta exporterande tillverkarna beaktade kommissionen de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, tillsammans med en exporterande tillverkare som hade beviljats enskild undersökning. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare utgör minst 5 % av den totala exportvolymen av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden.

| (63) | Kommissionen konstaterade att försäljningen på hemmamarknaden enligt vad som rapporterats av de undersökta exporterande tillverkarna inkluderade betydande mängder av den likadana produkt som såldes till distributörer, vilka exporterade dem vidare. En beräkning baserad på produktionsuppgifter som är tillgängliga från de samarbetsvilliga företagen och statistik på import och export av den likadana produkten i Taiwan bekräftade att försäljningen på hemmamarknaden enligt vad som rapporterats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna omfattade omkring 50 % indirekt exportförsäljning som inte var avsedd för inhemsk konsumtion. |
| --- | --- |

(63)

Kommissionen konstaterade att försäljningen på hemmamarknaden enligt vad som rapporterats av de undersökta exporterande tillverkarna inkluderade betydande mängder av den likadana produkt som såldes till distributörer, vilka exporterade dem vidare. En beräkning baserad på produktionsuppgifter som är tillgängliga från de samarbetsvilliga företagen och statistik på import och export av den likadana produkten i Taiwan bekräftade att försäljningen på hemmamarknaden enligt vad som rapporterats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna omfattade omkring 50 % indirekt exportförsäljning som inte var avsedd för inhemsk konsumtion.

| (64) | Kommissionen fann dessutom att det fanns ett rabattsystem på hemmamarknaden i Taiwan. En av de exporterande tillverkarna i urvalet förklarade att detta system har tagits fram i syfte att skapa incitament för lokala servicecentrum (distributörer) som exporterar sina stålprodukter vidare. Eftersom de priser som sätts på den inhemska marknaden av de två största tillverkarna, inbegripet rabatter, informeras till alla distributörer allmänt varje månad, även i avsaknad av andra tillverkares rabatter till sina kunder, påverkades prissättningen för varor som till slut hamnar på hemmamarknaden och de som vidareexporterats i hög grad av det prissättningssystem som fanns i Taiwan. |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen fann dessutom att det fanns ett rabattsystem på hemmamarknaden i Taiwan. En av de exporterande tillverkarna i urvalet förklarade att detta system har tagits fram i syfte att skapa incitament för lokala servicecentrum (distributörer) som exporterar sina stålprodukter vidare. Eftersom de priser som sätts på den inhemska marknaden av de två största tillverkarna, inbegripet rabatter, informeras till alla distributörer allmänt varje månad, även i avsaknad av andra tillverkares rabatter till sina kunder, påverkades prissättningen för varor som till slut hamnar på hemmamarknaden och de som vidareexporterats i hög grad av det prissättningssystem som fanns i Taiwan.

| (65) | Mot bakgrund av resultaten av kontrollbesöken på plats, ombads tre av de exporterande tillverkarna att ompröva den försäljning de uppgett på hemmamarknaden i Taiwan och avlägsna all försäljning som inte var avsedd för förbrukning på hemmamarknaden. De bekräftade emellertid bara att de inte kände till den slutliga destinationsorten för den likadana produkten som de säljer till sina kunder. |
| --- | --- |

(65)

Mot bakgrund av resultaten av kontrollbesöken på plats, ombads tre av de exporterande tillverkarna att ompröva den försäljning de uppgett på hemmamarknaden i Taiwan och avlägsna all försäljning som inte var avsedd för förbrukning på hemmamarknaden. De bekräftade emellertid bara att de inte kände till den slutliga destinationsorten för den likadana produkten som de säljer till sina kunder.

| (66) | Såsom förklaras i skäl 63 och för att säkerställa att normalvärdet baserades på grundval av de priser som fastställts för inhemsk konsumtion intog kommissionen en försiktig strategi vid den preliminära beräkningen av dumpningen genom att använda den rapporterade försäljningen till slutanvändare i Taiwan. Kommissionen betraktade som slutanvändare varje aktör som ytterligare bearbetade den likadana produkten till en annan produkt som inte var likvärdig med den likadana produkten. Försäljning till distributörer eller handlare har uteslutits från försäljning på hemmamarknaden, eftersom kommissionen under undersökningens gång fann att en av de viktigaste distributörerna i Taiwan som förvärvade stora volymer av den likadana produkten som rapporterats som försäljning på hemmamarknaden av företagets leverantörer, exporterade huvuddelen av dessa inköpta volymer. |
| --- | --- |

(66)

Såsom förklaras i skäl 63 och för att säkerställa att normalvärdet baserades på grundval av de priser som fastställts för inhemsk konsumtion intog kommissionen en försiktig strategi vid den preliminära beräkningen av dumpningen genom att använda den rapporterade försäljningen till slutanvändare i Taiwan. Kommissionen betraktade som slutanvändare varje aktör som ytterligare bearbetade den likadana produkten till en annan produkt som inte var likvärdig med den likadana produkten. Försäljning till distributörer eller handlare har uteslutits från försäljning på hemmamarknaden, eftersom kommissionen under undersökningens gång fann att en av de viktigaste distributörerna i Taiwan som förvärvade stora volymer av den likadana produkten som rapporterats som försäljning på hemmamarknaden av företagets leverantörer, exporterade huvuddelen av dessa inköpta volymer.

| (67) | På grundval av detta konstaterades det att var och en av de undersökta exporterande tillverkarnas sammanlagda försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ. |
| --- | --- |

(67)

På grundval av detta konstaterades det att var och en av de undersökta exporterande tillverkarnas sammanlagda försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ.

| (68) | Därefter identifierades de på hemmamarknaden sålda produkttyper som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen för de undersökta exporterande tillverkarna med representativ försäljning på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(68)

Därefter identifierades de på hemmamarknaden sålda produkttyper som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen för de undersökta exporterande tillverkarna med representativ försäljning på hemmamarknaden.

| (69) | Kommissionen undersökte sedan huruvida de produkttyper som såldes av de undersökta exporterande tillverkarna på deras hemmamarknad jämförda med de produkttyper som såldes på export till unionen var representativa, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den totala försäljningsvolymen av produkttypen till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden uppgår till minst 5 % av den totala exportförsäljningen av den identiska eller jämförbara produkttypen till unionen. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen undersökte sedan huruvida de produkttyper som såldes av de undersökta exporterande tillverkarna på deras hemmamarknad jämförda med de produkttyper som såldes på export till unionen var representativa, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den totala försäljningsvolymen av produkttypen till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden uppgår till minst 5 % av den totala exportförsäljningen av den identiska eller jämförbara produkttypen till unionen.

| (70) | Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden för att avgöra om man kunde använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(70)

Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden för att avgöra om man kunde använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

| (71) | Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om






  i) | försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade produktionskostnaden, utgör mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den produkttypen, och |
| --- | --- | --- |

(71)

Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om

i)

försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som är lika med eller högre än den beräknade produktionskostnaden, utgör mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den produkttypen, och

| ii) | det vägda genomsnittliga försäljningspriset på denna produkttyp är lika med eller högre än produktionskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

ii)

det vägda genomsnittliga försäljningspriset på denna produkttyp är lika med eller högre än produktionskostnaden per enhet.

| (72) | I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av den produkttypen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(72)

I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av den produkttypen under undersökningsperioden.

| (73) | Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp enbart av den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttyperna under undersökningsperioden, om






  i) | volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgör högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller |
| --- | --- | --- |

(73)

Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp enbart av den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttyperna under undersökningsperioden, om

i)

volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgör högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller

| ii) | det vägda genomsnittliga priset på denna produkttyp är lägre än produktionskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

ii)

det vägda genomsnittliga priset på denna produkttyp är lägre än produktionskostnaden per enhet.

| (74) | Analysen av försäljningen på hemmamarknaden visade att för vissa produkttyper var en del av försäljningen på hemmamarknaden lönsam och att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var högre än produktionskostnaden. I enlighet med detta beräknades normalvärdet som ett vägt genomsnitt av priserna för all försäljning på hemmamarknaden under undersökningsperioden när villkoren i skäl 71 ovan var uppfyllda, eller som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen, om dessa villkor inte var uppfyllda. Eftersom det inte fanns någon eller endast otillräcklig försäljning av vissa produkttyper av den likadana produkten eller om ingen försäljning ägde rum i normal handel, konstruerade kommissionen normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(74)

Analysen av försäljningen på hemmamarknaden visade att för vissa produkttyper var en del av försäljningen på hemmamarknaden lönsam och att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var högre än produktionskostnaden. I enlighet med detta beräknades normalvärdet som ett vägt genomsnitt av priserna för all försäljning på hemmamarknaden under undersökningsperioden när villkoren i skäl 71 ovan var uppfyllda, eller som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen, om dessa villkor inte var uppfyllda. Eftersom det inte fanns någon eller endast otillräcklig försäljning av vissa produkttyper av den likadana produkten eller om ingen försäljning ägde rum i normal handel, konstruerade kommissionen normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.

| (75) | Normalvärdet konstruerades genom att följande adderades till den genomsnittliga produktionskostnaden för varje undersökt exporterande tillverkares likadana produkt under undersökningsperioden:






  i) | De vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna (SG&A) och andra allmänna kostnader för de undersökta exporterande tillverkarnas försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel under undersökningsperioden och |
| --- | --- | --- |

(75)

Normalvärdet konstruerades genom att följande adderades till den genomsnittliga produktionskostnaden för varje undersökt exporterande tillverkares likadana produkt under undersökningsperioden:

i)

De vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna (SG&A) och andra allmänna kostnader för de undersökta exporterande tillverkarnas försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden vid normal handel under undersökningsperioden och

| ii) | den vägda genomsnittliga vinst på hemmamarknaden som de undersökta exporterande tillverkarna gjorde på den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

ii)

den vägda genomsnittliga vinst på hemmamarknaden som de undersökta exporterande tillverkarna gjorde på den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden.

| (76) | För en av de undersökta exporterande tillverkarna justerades tillverkningskostnaden. Eftersom en stor volym av de insatsvaror som används vid tillverkning av den likadana produkten också anskaffades av en närstående leverantör, ersatte kommissionen kostnaden för inköp av dessa insatsvaror med kostnaden för tillverkningen av insatsvarorna för den undersökta exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(76)

För en av de undersökta exporterande tillverkarna justerades tillverkningskostnaden. Eftersom en stor volym av de insatsvaror som används vid tillverkning av den likadana produkten också anskaffades av en närstående leverantör, ersatte kommissionen kostnaden för inköp av dessa insatsvaror med kostnaden för tillverkningen av insatsvarorna för den undersökta exporterande tillverkaren.

| (77) | För samma exporterande tillverkare konstaterar kommissionen också att en justering för skrotvärdet har räknats två gånger, eftersom mängden insatsvaror som omvandlas till färdiga produkter redovisas netto av skrot. Kommissionen avslog därför avdraget för skrotvärdet från tillverkningskostnaden för den färdiga produkten. |
| --- | --- |

(77)

För samma exporterande tillverkare konstaterar kommissionen också att en justering för skrotvärdet har räknats två gånger, eftersom mängden insatsvaror som omvandlas till färdiga produkter redovisas netto av skrot. Kommissionen avslog därför avdraget för skrotvärdet från tillverkningskostnaden för den färdiga produkten.

| (78) | För produkttyper som inte sålts i representativa kvantiteter på hemmamarknaden, adderades de genomsnittliga SG&A-kostnaderna och vinsten på de transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden för dessa typer. För de produkttyper som inte såldes på hemmamarknaden, eller om ingen försäljning skedde vid normal handel, adderades de vägda genomsnittliga SG&A-kostnaderna och vinsten för samtliga transaktioner som gjorts vid normal handel på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(78)

För produkttyper som inte sålts i representativa kvantiteter på hemmamarknaden, adderades de genomsnittliga SG&A-kostnaderna och vinsten på de transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden för dessa typer. För de produkttyper som inte såldes på hemmamarknaden, eller om ingen försäljning skedde vid normal handel, adderades de vägda genomsnittliga SG&A-kostnaderna och vinsten för samtliga transaktioner som gjorts vid normal handel på hemmamarknaden.

3.2.2   Exportpris

| (79) | De undersökta exporterande tillverkarna sålde den berörda produkten för export direkt till oberoende kunder i unionen eller via oberoende distributörer i Taiwan. Exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(79)

De undersökta exporterande tillverkarna sålde den berörda produkten för export direkt till oberoende kunder i unionen eller via oberoende distributörer i Taiwan. Exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

3.2.3   Jämförelse

| (80) | Kommissionen jämförde normalvärdet och de undersökta exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen jämförde normalvärdet och de undersökta exporterande tillverkarnas exportpris på grundval av priset fritt fabrik.

| (81) | Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter och provisioner. |
| --- | --- |

(81)

Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter och provisioner.

| (82) | Exporterande tillverkare som ingick i urvalet utnyttjade inte de valutakurser som ställs till deras förfogande i frågeformulären om antidumpning som skickats före kontrollbesöken. Kommissionen har därför gjort en ny beräkning av transaktionsvärdena genom att använda de kurser som angetts i frågeformulären. |
| --- | --- |

(82)

Exporterande tillverkare som ingick i urvalet utnyttjade inte de valutakurser som ställs till deras förfogande i frågeformulären om antidumpning som skickats före kontrollbesöken. Kommissionen har därför gjort en ny beräkning av transaktionsvärdena genom att använda de kurser som angetts i frågeformulären.

3.2.4   Dumpningsmarginaler

| (83) | För de två undersökta exporterande tillverkarna, inklusive två närstående företag som ingick i undersökningen och ett som beviljats enskild undersökning jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(83)

För de två undersökta exporterande tillverkarna, inklusive två närstående företag som ingick i undersökningen och ett som beviljats enskild undersökning jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (84) | På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset CIF vid unionens gräns, före tull, följande:

  Tabell 3


  Dumpningsmarginaler, Taiwan







  Företag | Preliminär dumpningsmarginal
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Chia Far Industrial Factory Co., Ltd (enskild undersökning) | 12,0 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd and Yieh United Steel Corporation | 10,9 |

(84)

På grundval av detta är de preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset CIF vid unionens gräns, före tull, följande:

Tabell 3

Dumpningsmarginaler, Taiwan

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

(%)

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd (enskild undersökning)

12,0

Tang Eng Iron Works Co., Ltd and Yieh United Steel Corporation

10,9

| (85) | För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes därför på grundval av marginalerna för de exporterande producenterna i stickprovet. |
| --- | --- |

(85)

För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet beräknade kommissionen den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen i enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes därför på grundval av marginalerna för de exporterande producenterna i stickprovet.

| (86) | På denna grundval är den preliminära dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet 10,9 %. |
| --- | --- |

(86)

På denna grundval är den preliminära dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet 10,9 %.

| (87) | För alla andra företag i det berörda landet fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen fastställde därför nivån på samarbetsviljan. Nivån på samarbetsviljan motsvarar de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen i förhållande till den totala exportvolymen – enligt Eurostats importstatistik – från det berörda landet till unionen. |
| --- | --- |

(87)

För alla andra företag i det berörda landet fastställde kommissionen dumpningsmarginalen på grundval av de tillgängliga uppgifterna i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen fastställde därför nivån på samarbetsviljan. Nivån på samarbetsviljan motsvarar de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas exportvolym till unionen i förhållande till den totala exportvolymen – enligt Eurostats importstatistik – från det berörda landet till unionen.

| (88) | Nivån på samarbetsviljan ansågs i detta fall vara hög och på grundval av detta beslutade kommissionen därför att fastställa den övriga subventionsmarginalen på samma nivå som för företaget med högst subventionsmarginal. |
| --- | --- |

(88)

Nivån på samarbetsviljan ansågs i detta fall vara hög och på grundval av detta beslutade kommissionen därför att fastställa den övriga subventionsmarginalen på samma nivå som för företaget med högst subventionsmarginal.

| (89) | De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset CIF vid unionens gräns, före tull: är följande:

  Tabell 4


  Dumpningsmarginaler, Taiwan







  Företag | Preliminär dumpningsmarginal
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Chia Far Industrial Factory Co., Ltd | 12,0 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd och Yieh United Steel Corporation | 10,9 |
| Andra samarbetsvilliga företag | 10,9 |
| Alla övriga företag | 12,0 |

(89)

De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset CIF vid unionens gräns, före tull: är följande:

Tabell 4

Dumpningsmarginaler, Taiwan

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

(%)

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd

12,0

Tang Eng Iron Works Co., Ltd och Yieh United Steel Corporation

10,9

Andra samarbetsvilliga företag

10,9

Alla övriga företag

12,0

4.   SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (90) | Den likadana produkten tillverkades av nio kända tillverkare i unionen under undersökningsperioden. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(90)

Den likadana produkten tillverkades av nio kända tillverkare i unionen under undersökningsperioden. De utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (91) | Unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden fastställdes till drygt 3 miljoner ton. Kommissionen fastställde siffran på grundval av all tillgänglig information om unionsindustrin, såsom information som samlats in från de tillverkare som ingick i urvalet och uppgifter från klagomålet för övriga unionstillverkare. Den största unionstillverkaren var inte samarbetsvillig men motsatte sig inte heller klagomålet. Sex unionstillverkare som står för ungefär 55 % av försäljningen och produktionen i unionen samarbetade i undersökningen. Såsom framgår i skäl 8, valdes fyra unionstillverkare ut till urvalet, som representerar cirka 50 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(91)

Unionens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden fastställdes till drygt 3 miljoner ton. Kommissionen fastställde siffran på grundval av all tillgänglig information om unionsindustrin, såsom information som samlats in från de tillverkare som ingick i urvalet och uppgifter från klagomålet för övriga unionstillverkare. Den största unionstillverkaren var inte samarbetsvillig men motsatte sig inte heller klagomålet. Sex unionstillverkare som står för ungefär 55 % av försäljningen och produktionen i unionen samarbetade i undersökningen. Såsom framgår i skäl 8, valdes fyra unionstillverkare ut till urvalet, som representerar cirka 50 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten.

| (92) | Berörda parter hävdade att en unionstillverkare som ingick i urvalet skulle undantas från definitionen av unionsindustrin, eftersom den importerade betydande mängder av den berörda produkten. Unionstillverkarens import från de berörda länderna svarade emellertid för mindre än 5 % av den totala importen av den berörda produkten, och mindre än 2 % av dess försäljningsvolym i unionen. På grundval av detta vidhölls på detta stadium att denna unionstillverkare ingick i unionsindustrin. |
| --- | --- |

(92)

Berörda parter hävdade att en unionstillverkare som ingick i urvalet skulle undantas från definitionen av unionsindustrin, eftersom den importerade betydande mängder av den berörda produkten. Unionstillverkarens import från de berörda länderna svarade emellertid för mindre än 5 % av den totala importen av den berörda produkten, och mindre än 2 % av dess försäljningsvolym i unionen. På grundval av detta vidhölls på detta stadium att denna unionstillverkare ingick i unionsindustrin.

| (93) | Berörda parter hävdade att urvalet inte skulle vara representativt om den största unionstillverkaren inte skulle ingå i urvalet. Såsom redan nämnts står de fyra unionstillverkarna som ingick i urvalet för ungefär 50 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen av den likadana produkten. Kommissionen drog därför slutsatsen att urvalet var representativt. I vilket fall som helst gav sig denna största tillverkare inte till känna. |
| --- | --- |

(93)

Berörda parter hävdade att urvalet inte skulle vara representativt om den största unionstillverkaren inte skulle ingå i urvalet. Såsom redan nämnts står de fyra unionstillverkarna som ingick i urvalet för ungefär 50 % av den sammanlagda tillverkningen i unionen av den likadana produkten. Kommissionen drog därför slutsatsen att urvalet var representativt. I vilket fall som helst gav sig denna största tillverkare inte till känna.

4.2   Förbrukningen i unionen

| (94) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av försäljningsvolymerna för unionsindustrins egen tillverkning som samlats in från de tillverkare som ingick i urvalet, från uppgifter från klagomålet för övriga unionstillverkare och uppgifter om importvolymerna för unionsmarknaden enligt statistik från Eurostat. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av försäljningsvolymerna för unionsindustrins egen tillverkning som samlats in från de tillverkare som ingick i urvalet, från uppgifter från klagomålet för övriga unionstillverkare och uppgifter om importvolymerna för unionsmarknaden enligt statistik från Eurostat.

| (95) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 5


  Förbrukningen i unionen | 2010 | 2011 | 2012 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukningen i unionen (ton) | 3 161 737 | 3 250 977 | 3 256 438 | 3 300 127 |
| Index | 100 | 103 | 103 | 104 |
| Källa: Utvalda unionstillverkare, klagomål, Eurostat. |

(95)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 5

Förbrukningen i unionen

2010

2011

2012

Undersökningsperiod

Förbrukningen i unionen (ton)

3 161 737

3 250 977

3 256 438

3 300 127

Index

100

103

103

104

Källa: Utvalda unionstillverkare, klagomål, Eurostat.

| (96) | Unionens förbrukning har stadigt ökat med 4 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(96)

Unionens förbrukning har stadigt ökat med 4 % under skadeundersökningsperioden.

4.3   Import från de berörda länderna

4.3.1   Sammantagen bedömning av verkningarna av import från de berörda länderna

| (97) | Kommissionen undersökte om importen av den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna skulle bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen undersökte om importen av den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna skulle bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.

| (98) | Den dumpningsmarginal som fastställts i fråga om importen från Kina och Taiwan låg över den minimitröskel som fastställs i artikel 9.3 i grundförordningen. Importvolymen från varje berört land var inte försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen. Marknadsandelarna under undersökningsperioden uppgick till 5,1 % för Taiwan och 4,3 % för Kina. |
| --- | --- |

(98)

Den dumpningsmarginal som fastställts i fråga om importen från Kina och Taiwan låg över den minimitröskel som fastställs i artikel 9.3 i grundförordningen. Importvolymen från varje berört land var inte försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen. Marknadsandelarna under undersökningsperioden uppgick till 5,1 % för Taiwan och 4,3 % för Kina.

| (99) | Konkurrensvillkoren mellan den dumpade importen från Kina och Taiwan och den likadana produkten var liknande. De importerade produkterna konkurrerar med varandra och med den likadana produkt som tillverkas i unionen eftersom alla produkter uppfyller samma globala standarder och därför är utbytbara. Dessutom säljs de genom samma kanaler och till liknande kundkategorier. |
| --- | --- |

(99)

Konkurrensvillkoren mellan den dumpade importen från Kina och Taiwan och den likadana produkten var liknande. De importerade produkterna konkurrerar med varandra och med den likadana produkt som tillverkas i unionen eftersom alla produkter uppfyller samma globala standarder och därför är utbytbara. Dessutom säljs de genom samma kanaler och till liknande kundkategorier.

| (100) | The Taiwan Steel & Iron Industries Association (nedan kallad TSIIA) hävdade att kommissionen inte borde göra en sammantagen bedömning av verkningarna av den dumpade importen från Kina och Taiwan. Sammanslutningen hävdade att även om kallvalsade platta stålprodukter kan betraktas som likadana produkter i den mening som avses i grundförordningen, har den taiwanesiska försäljningen på unionsmarknaden inte samma konkurrensvillkor som den kinesiska importen. De skiljer sig huvudsakligen med avseende på kvalitet då de taiwanesiska produkterna har högre kvalitet. |
| --- | --- |

(100)

The Taiwan Steel & Iron Industries Association (nedan kallad TSIIA) hävdade att kommissionen inte borde göra en sammantagen bedömning av verkningarna av den dumpade importen från Kina och Taiwan. Sammanslutningen hävdade att även om kallvalsade platta stålprodukter kan betraktas som likadana produkter i den mening som avses i grundförordningen, har den taiwanesiska försäljningen på unionsmarknaden inte samma konkurrensvillkor som den kinesiska importen. De skiljer sig huvudsakligen med avseende på kvalitet då de taiwanesiska produkterna har högre kvalitet.

| (101) | Påståendet om olika grader endast gäller specialprodukter som står för mindre än 1 % av importen. Dessutom måste alla produkter (europeiska, kinesiska och taiwanesiska) uppfylla samma internationella standarder och inga påståenden som kvantifierar skillnaderna i fysiska egenskaper mellan den likadana produkten som tillverkades i unionen och import har inkommit, vilket gör att detta argument är ogrundat. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(101)

Påståendet om olika grader endast gäller specialprodukter som står för mindre än 1 % av importen. Dessutom måste alla produkter (europeiska, kinesiska och taiwanesiska) uppfylla samma internationella standarder och inga påståenden som kvantifierar skillnaderna i fysiska egenskaper mellan den likadana produkten som tillverkades i unionen och import har inkommit, vilket gör att detta argument är ogrundat. Påståendet avvisades därför.

| (102) | Därför uppfylldes alla kriterier som anges i artikel 3.4 i grundförordningen och importen från Kina och Taiwan bedömdes sammantaget vid fastställandet av skada. |
| --- | --- |

(102)

Därför uppfylldes alla kriterier som anges i artikel 3.4 i grundförordningen och importen från Kina och Taiwan bedömdes sammantaget vid fastställandet av skada.

4.3.2   Volym och marknadsandel av importen från de berörda länderna

| (103) | Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av statistik över importvolymen från Eurostat. Marknadsandelen för importen fastställdes på samma grundval. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av statistik över importvolymen från Eurostat. Marknadsandelen för importen fastställdes på samma grundval.

| (104) | Importen från de berörda länderna utvecklades på följande sätt:

  Tabell 6


  Importvolym och marknadsandel | 2010 | 2011 | 2012 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Kina (ton) | 56 477 | 95 876 | 87 759 | 143 420 |
| Index | 100 | 170 | 155 | 254 |
| Marknadsandel (%) | 1,8 | 2,9 | 2,7 | 4,3 |
| Index | 100 | 165 | 151 | 243 |
| Importvolym från Taiwan (ton) | 127 664 | 173 968 | 132 392 | 169 097 |
| Index | 100 | 136 | 104 | 132 |
| Marknadsandel (%) | 4,0 | 5,4 | 4,1 | 5,1 |
| Index | 100 | 133 | 101 | 127 |
| Importvolym från de berörda länderna (ton) | 184 140 | 269 845 | 220 151 | 312 517 |
| Index | 100 | 147 | 120 | 170 |
| Marknadsandel (%) | 5,8 | 8,3 | 6,8 | 9,5 |
| Index | 100 | 143 | 116 | 163 |
| Källa: Eurostat. |

(104)

Importen från de berörda länderna utvecklades på följande sätt:

Tabell 6

Importvolym och marknadsandel

2010

2011

2012

Undersökningsperiod

Importvolym från Kina (ton)

56 477

95 876

87 759

143 420

Index

100

170

155

254

Marknadsandel (%)

1,8

2,9

2,7

4,3

Index

100

165

151

243

Importvolym från Taiwan (ton)

127 664

173 968

132 392

169 097

Index

100

136

104

132

Marknadsandel (%)

4,0

5,4

4,1

5,1

Index

100

133

101

127

Importvolym från de berörda länderna (ton)

184 140

269 845

220 151

312 517

Index

100

147

120

170

Marknadsandel (%)

5,8

8,3

6,8

9,5

Index

100

143

116

163

Källa: Eurostat.

| (105) | Den sammanlagda importen från de berörda länderna ökade med 70 %, från 184 140 ton till 312 517 ton, mellan 2010 och undersökningsperioden. Importen har stadigt ökat under hela skadeundersökningsperioden, med undantag för 2012 då importvolymerna var högre än 2010 men lägre än 2011 års nivå. |
| --- | --- |

(105)

Den sammanlagda importen från de berörda länderna ökade med 70 %, från 184 140 ton till 312 517 ton, mellan 2010 och undersökningsperioden. Importen har stadigt ökat under hela skadeundersökningsperioden, med undantag för 2012 då importvolymerna var högre än 2010 men lägre än 2011 års nivå.

| (106) | Den sammanlagda marknadsandelen har ökat med 63 %, från 5,8 % till 9,5 % under den berörda perioden. På liknande sätt som för importvolymen har marknadsandelen stadigt ökat under hela den berörda perioden, med undantag för 2012. |
| --- | --- |

(106)

Den sammanlagda marknadsandelen har ökat med 63 %, från 5,8 % till 9,5 % under den berörda perioden. På liknande sätt som för importvolymen har marknadsandelen stadigt ökat under hela den berörda perioden, med undantag för 2012.

4.3.3   Priser på import från de berörda länderna och prisunderskridande

| (107) | Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av statistik över värdet av importvolymen från statistik från Eurostat. Prisunderskridandet för importen fastställdes på grundval av de besvarade frågeformulären från de utvalda unionstillverkarna, de utvalda exporterande tillverkarna och den exporterande tillverkare som beviljats enskild behandling som anges i skäl 17. |
| --- | --- |

(107)

Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av statistik över värdet av importvolymen från statistik från Eurostat. Prisunderskridandet för importen fastställdes på grundval av de besvarade frågeformulären från de utvalda unionstillverkarna, de utvalda exporterande tillverkarna och den exporterande tillverkare som beviljats enskild behandling som anges i skäl 17.

| (108) | Det vägda genomsnittliga priset på importen till unionen från de berörda länderna utvecklades på följande sätt:

  Tabell 7


  Importpriser | 2010 | 2011 | 2012 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina (euro/ton) | 2 175 | 2 280 | 2 253 | 2 008 |
| Index | 100 | 105 | 104 | 92 |
| Taiwan (euro/ton) | 2 268 | 2 414 | 2 143 | 1 897 |
| Index | 100 | 106 | 94 | 84 |
| De berörda länderna (euro/ton) | 2 239 | 2 366 | 2 187 | 1 948 |
| Index | 100 | 106 | 98 | 87 |
| Källa: Eurostat. |

(108)

Det vägda genomsnittliga priset på importen till unionen från de berörda länderna utvecklades på följande sätt:

Tabell 7

Importpriser

2010

2011

2012

Undersökningsperiod

Kina (euro/ton)

2 175

2 280

2 253

2 008

Index

100

105

104

92

Taiwan (euro/ton)

2 268

2 414

2 143

1 897

Index

100

106

94

84

De berörda länderna (euro/ton)

2 239

2 366

2 187

1 948

Index

100

106

98

87

Källa: Eurostat.

| (109) | Importpriserna för Kina och Taiwan ökade först med 6 procentenheter mellan 2010 och 2011. De har sedan minskat med 19 procentenheter till en sammanlagd minskning på 13 %. Importpriserna från Kina och Taiwan har följt en liknande utveckling, med undantag för 2012 som fortfarande visade jämförelsevis höga priser för Kina, men redan jämförelsevis låga priser för Taiwan. För båda länderna minskade priserna ytterligare mellan 2012 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(109)

Importpriserna för Kina och Taiwan ökade först med 6 procentenheter mellan 2010 och 2011. De har sedan minskat med 19 procentenheter till en sammanlagd minskning på 13 %. Importpriserna från Kina och Taiwan har följt en liknande utveckling, med undantag för 2012 som fortfarande visade jämförelsevis höga priser för Kina, men redan jämförelsevis låga priser för Taiwan. För båda länderna minskade priserna ytterligare mellan 2012 och undersökningsperioden.

| (110) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra






  i) | det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de utvalda unionstillverkarna debiterade icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och |
| --- | --- | --- |

(110)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

i)

det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som de utvalda unionstillverkarna debiterade icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och

| ii) | motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de undersökta kinesiska och taiwanesiska tillverkarna för den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till CIF-nivån, med lämpliga justeringar för kostnader efter import. |
| --- | --- |

ii)

motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de undersökta kinesiska och taiwanesiska tillverkarna för den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till CIF-nivån, med lämpliga justeringar för kostnader efter import.

| (111) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner, efter justering av priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter, provisioner och leveranskostnader. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen för unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. Det visade en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på mellan 9,6 % och 11,3 % för importen från de berörda länderna på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(111)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner, efter justering av priserna där detta var nödvändigt, och efter avräkning av rabatter, provisioner och leveranskostnader. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen för unionstillverkarna i urvalet under undersökningsperioden. Det visade en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på mellan 9,6 % och 11,3 % för importen från de berörda länderna på unionsmarknaden.

| (112) | Undersökningen har visat att de exporterande tillverkarna nästan uteslutande säljer till oberoende återförsäljare eller stålservicecenter, medan unionsindustrin sålde till distributörer, stålcentraler och slutanvändare. Undersökningen har dock inte visat att denna skillnad i handelsled påverkade priserna. Tvärtom, oberoende distributörer och stålservicecenter hävdade att de inte får mer gynnsamma försäljningsvillkor från unionstillverkarna än användarna. |
| --- | --- |

(112)

Undersökningen har visat att de exporterande tillverkarna nästan uteslutande säljer till oberoende återförsäljare eller stålservicecenter, medan unionsindustrin sålde till distributörer, stålcentraler och slutanvändare. Undersökningen har dock inte visat att denna skillnad i handelsled påverkade priserna. Tvärtom, oberoende distributörer och stålservicecenter hävdade att de inte får mer gynnsamma försäljningsvillkor från unionstillverkarna än användarna.

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänna anmärkningar

| (113) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(113)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (114) | Såsom nämns i skäl 8, tillämpades ett urvalsförfarande för fastställandet av den eventuella skada som unionsindustrin lidit. Fyra tillverkare ingår i urvalet. |
| --- | --- |

(114)

Såsom nämns i skäl 8, tillämpades ett urvalsförfarande för fastställandet av den eventuella skada som unionsindustrin lidit. Fyra tillverkare ingår i urvalet.

| (115) | För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. Kommissionen har utvärderat de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter som samlats in från de utvalda tillverkarna och uppgifter från klagomålet för övriga unionstillverkare. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i stickprovet. Uppgifterna avsåg de unionstillverkare som ingick i stickprovet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(115)

För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer. Kommissionen har utvärderat de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter som samlats in från de utvalda tillverkarna och uppgifter från klagomålet för övriga unionstillverkare. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformuläret från unionstillverkarna i stickprovet. Uppgifterna avsåg de unionstillverkare som ingick i stickprovet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (116) | De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalens storlek. |
| --- | --- |

(116)

De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalens storlek.

| (117) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(117)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

| (118) | De berörda parterna hävdade att uppgifter från unionstillverkare i stickprovet bör användas konsekvent för skadebedömningen i stället för att man delar upp indikatorerna i makroekonomiska indikatorer och mikroekonomiska indikatorer. De hävdade att den separata analysen av makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer var föremål för manipulation av klaganden, eftersom klaganden kunde styra uppgiftsinsamlingen på makroekonomisk nivå, eftersom beslutet om en särskild indikator var en makroekonomisk eller en mikroekonomisk indikator baserades på tillgången till information. |
| --- | --- |

(118)

De berörda parterna hävdade att uppgifter från unionstillverkare i stickprovet bör användas konsekvent för skadebedömningen i stället för att man delar upp indikatorerna i makroekonomiska indikatorer och mikroekonomiska indikatorer. De hävdade att den separata analysen av makroekonomiska och mikroekonomiska indikatorer var föremål för manipulation av klaganden, eftersom klaganden kunde styra uppgiftsinsamlingen på makroekonomisk nivå, eftersom beslutet om en särskild indikator var en makroekonomisk eller en mikroekonomisk indikator baserades på tillgången till information.

| (119) | Kommissionen fastställde och analyserade makroekonomiska indikatorer såsom de befanns vara på unionsnivå och inte endast på nivån för de unionstillverkare som ingick i urvalet. Vad beträffar makroekonomiska indikatorer utgår man faktiskt ifrån att fullständiga uppgifter för hela unionsindustrin, som också omfattar uppgifterna från de utvalda företagen, bättre återspeglar situationen under skadeundersökningsperioden än uppgifter för bara en del av industrin. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen fastställde och analyserade makroekonomiska indikatorer såsom de befanns vara på unionsnivå och inte endast på nivån för de unionstillverkare som ingick i urvalet. Vad beträffar makroekonomiska indikatorer utgår man faktiskt ifrån att fullständiga uppgifter för hela unionsindustrin, som också omfattar uppgifterna från de utvalda företagen, bättre återspeglar situationen under skadeundersökningsperioden än uppgifter för bara en del av industrin.

| (120) | De uppgifter som tillhandahållits av klaganden avseende utvärderingen av de makroekonomiska indikatorerna bedömdes vara korrekta och tillförlitliga. Riktigheten av uppgifterna kontrollerades mot den information som lämnats av de unionstillverkare som ingick i urvalet. För enkelhetens skull skulle en skadeanalys som konsekvent endast använder de uppgifter som lämnats av de unionstillverkare som ingick i urvalet visa en mer negativ bild för de makroekonomiska indikatorerna. Det fanns inga skäl för att fastställa att klaganden avsiktligt undanhållit uppgifter för att manipulera skadeanalysen. Det finns därför ingen anledning att inte beakta de uppgifter som lämnats av klaganden avseende de makroekonomiska indikatorerna. Därför kan argumentet att analysen av alla skadeindikatorer bör begränsas endast till de uppgifter som lämnats av de unionstillverkare som ingick i urvalet inte godtas. |
| --- | --- |

(120)

De uppgifter som tillhandahållits av klaganden avseende utvärderingen av de makroekonomiska indikatorerna bedömdes vara korrekta och tillförlitliga. Riktigheten av uppgifterna kontrollerades mot den information som lämnats av de unionstillverkare som ingick i urvalet. För enkelhetens skull skulle en skadeanalys som konsekvent endast använder de uppgifter som lämnats av de unionstillverkare som ingick i urvalet visa en mer negativ bild för de makroekonomiska indikatorerna. Det fanns inga skäl för att fastställa att klaganden avsiktligt undanhållit uppgifter för att manipulera skadeanalysen. Det finns därför ingen anledning att inte beakta de uppgifter som lämnats av klaganden avseende de makroekonomiska indikatorerna. Därför kan argumentet att analysen av alla skadeindikatorer bör begränsas endast till de uppgifter som lämnats av de unionstillverkare som ingick i urvalet inte godtas.

4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

4.4.2.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (121) | Den totala produktionen, produktionskapaciteten (på kallvalsningsnivå) och kapacitetsutnyttjandet i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2010 | 2011 | 2012 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (ton) | 3 195 908 | 3 159 359 | 3 222 857 | 3 036 688 |
| Index | 100 | 99 | 101 | 95 |
| Produktionskapacitet (ton) | 4 174 027 | 4 261 161 | 4 284 261 | 4 330 161 |
| Index | 100 | 102 | 103 | 104 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 77 | 74 | 75 | 70 |
| Index | 100 | 97 | 98 | 92 |
| Källa: Utvalda unionstillverkare, klagomål. |

(121)

Den totala produktionen, produktionskapaciteten (på kallvalsningsnivå) och kapacitetsutnyttjandet i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2010

2011

2012

Undersökningsperiod

Produktionsvolym (ton)

3 195 908

3 159 359

3 222 857

3 036 688

Index

100

99

101

95

Produktionskapacitet (ton)

4 174 027

4 261 161

4 284 261

4 330 161

Index

100

102

103

104

Kapacitetsutnyttjande (%)

77

74

75

70

Index

100

97

98

92

Källa: Utvalda unionstillverkare, klagomål.

| (122) | Produktionsvolymen var stabil mellan 2010 och 2012. Mellan 2012 och undersökningsperioden minskade produktionsvolymen med 6 procentenheter och totalt sett uppgick minskningen till 5 % trots en stabil efterfrågan. |
| --- | --- |

(122)

Produktionsvolymen var stabil mellan 2010 och 2012. Mellan 2012 och undersökningsperioden minskade produktionsvolymen med 6 procentenheter och totalt sett uppgick minskningen till 5 % trots en stabil efterfrågan.

| (123) | Samtidigt ökade produktionskapaciteten måttligt med 4 % under skadeundersökningsperioden. Den lilla ökningen av produktionskapaciteten kan tillskrivas bättre utnyttjande av maskiner på grund av energieffektivitetsprogram genomförda av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(123)

Samtidigt ökade produktionskapaciteten måttligt med 4 % under skadeundersökningsperioden. Den lilla ökningen av produktionskapaciteten kan tillskrivas bättre utnyttjande av maskiner på grund av energieffektivitetsprogram genomförda av unionsindustrin.

| (124) | Följaktligen minskade unionsindustrins produktionskapacitet med 8 % under hela skadeundersökningsperioden. Det är känt att ett kapacitetsutnyttjande på 100 % inte är genomförbart och hållbart på lång sikt i industrin för kallvalsade platta stålprodukter. Det kapacitetsutnyttjande som uppnåddes av unionsindustrin under skadeundersökningsperioden ligger långt under det kapacitetsutnyttjande som överstiger 90 % som betraktas som uppnåbart för en långsiktigt hållbar produktionsnivå. Eftersom skillnaden mellan produktionskapacitet och den hållbart långsiktiga produktionsnivån är liten kan den inte ha haft någon inverkan på den nedåtgående trenden för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(124)

Följaktligen minskade unionsindustrins produktionskapacitet med 8 % under hela skadeundersökningsperioden. Det är känt att ett kapacitetsutnyttjande på 100 % inte är genomförbart och hållbart på lång sikt i industrin för kallvalsade platta stålprodukter. Det kapacitetsutnyttjande som uppnåddes av unionsindustrin under skadeundersökningsperioden ligger långt under det kapacitetsutnyttjande som överstiger 90 % som betraktas som uppnåbart för en långsiktigt hållbar produktionsnivå. Eftersom skillnaden mellan produktionskapacitet och den hållbart långsiktiga produktionsnivån är liten kan den inte ha haft någon inverkan på den nedåtgående trenden för unionsindustrin.

4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (125) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2010 | 2011 | 2012 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på unionsmarknaden (ton) | 2 641 033 | 2 637 819 | 2 732 237 | 2 631 508 |
| Index | 100 | 100 | 103 | 100 |
| Marknadsandel (%) | 84 | 81 | 84 | 80 |
| Index | 100 | 97 | 100 | 95 |
| Källa: Utvalda unionstillverkare, klagomål. |

(125)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Försäljningsvolym och marknadsandel

2010

2011

2012

Undersökningsperiod

Försäljningsvolym på unionsmarknaden (ton)

2 641 033

2 637 819

2 732 237

2 631 508

Index

100

100

103

100

Marknadsandel (%)

84

81

84

80

Index

100

97

100

95

Källa: Utvalda unionstillverkare, klagomål.

| (126) | Unionsindustrins försäljningsvolym låg på en stabil nivå under skadeundersökningsperioden, med något högre försäljningsvolymer under 2012. |
| --- | --- |

(126)

Unionsindustrins försäljningsvolym låg på en stabil nivå under skadeundersökningsperioden, med något högre försäljningsvolymer under 2012.

| (127) | Eftersom förbrukningen i unionen ökade under skadeundersökningsperioden såsom anges i skäl 96, ledde den relativt stabila försäljningsvolymen till en minskning med 5 % av marknadsandelen för unionsindustrin under hela skadeundersökningsperioden. På samma sätt som för försäljningsvolymen, visade år 2012 en mer positiv bild. |
| --- | --- |

(127)

Eftersom förbrukningen i unionen ökade under skadeundersökningsperioden såsom anges i skäl 96, ledde den relativt stabila försäljningsvolymen till en minskning med 5 % av marknadsandelen för unionsindustrin under hela skadeundersökningsperioden. På samma sätt som för försäljningsvolymen, visade år 2012 en mer positiv bild.

4.4.2.3   Tillväxt

| (128) | Såsom beskrivs ovan har unionsindustrins försäljningsvolym under hela skadeundersökningsperioden varit relativt stabil på en växande marknad. Samtidigt ökade importen från de berörda länderna avsevärt. Resultatet är att marknadstillväxten på omkring 140 000 ton under hela skadeundersökningsperioden nästan uteslutande gynnat importen från de berörda länderna, som ökade sin försäljningsvolym med ca 128 000 ton under samma period. Unionsindustrin kunde därför inte alls dra nytta av marknadstillväxten. |
| --- | --- |

(128)

Såsom beskrivs ovan har unionsindustrins försäljningsvolym under hela skadeundersökningsperioden varit relativt stabil på en växande marknad. Samtidigt ökade importen från de berörda länderna avsevärt. Resultatet är att marknadstillväxten på omkring 140 000 ton under hela skadeundersökningsperioden nästan uteslutande gynnat importen från de berörda länderna, som ökade sin försäljningsvolym med ca 128 000 ton under samma period. Unionsindustrin kunde därför inte alls dra nytta av marknadstillväxten.

4.4.2.4   Sysselsättning och produktivitet

| (129) | Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Sysselsättning och produktivitet | 2010 | 2011 | 2012 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 13 223 | 12 978 | 12 471 | 11 820 |
| Index | 100 | 98 | 94 | 89 |
| Produktivitet (ton/anställd) | 242 | 235 | 258 | 257 |
| Index | 100 | 97 | 107 | 106 |
| Källa: Utvalda unionstillverkare, klagomål. |

(129)

Sysselsättning och produktivitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Sysselsättning och produktivitet

2010

2011

2012

Undersökningsperiod

Antal anställda

13 223

12 978

12 471

11 820

Index

100

98

94

89

Produktivitet (ton/anställd)

242

235

258

257

Index

100

97

107

106

Källa: Utvalda unionstillverkare, klagomål.

| (130) | Antalet anställda i unionsindustrin minskade med 2 procentenheter 2011 och med ytterligare 4 procentenheter under 2012 och med ytterligare 5 procentenheter under undersökningsperioden, vilket tydligt visade en sjunkande tendens. Minskningen av antalet anställda kunde tillskrivas genomförandet av unionstillverkarnas olika ”effektivitetsplaner” och minskningen av produktionsvolymen. |
| --- | --- |

(130)

Antalet anställda i unionsindustrin minskade med 2 procentenheter 2011 och med ytterligare 4 procentenheter under 2012 och med ytterligare 5 procentenheter under undersökningsperioden, vilket tydligt visade en sjunkande tendens. Minskningen av antalet anställda kunde tillskrivas genomförandet av unionstillverkarnas olika ”effektivitetsplaner” och minskningen av produktionsvolymen.

| (131) | Industrin för kallvalsade platta stålprodukter är i allmänhet en kapitalintensiv industri. Unionsindustrin tillhandahåller ändå många arbetstillfällen. Arbetskraftskostnaderna är den näst viktigaste kostnadsfaktorn efter råvaror och står i genomsnitt för cirka 10–15 % av de totala kostnaderna. Sysselsättningen är därför en relevant skadeindikator för denna industri. |
| --- | --- |

(131)

Industrin för kallvalsade platta stålprodukter är i allmänhet en kapitalintensiv industri. Unionsindustrin tillhandahåller ändå många arbetstillfällen. Arbetskraftskostnaderna är den näst viktigaste kostnadsfaktorn efter råvaror och står i genomsnitt för cirka 10–15 % av de totala kostnaderna. Sysselsättningen är därför en relevant skadeindikator för denna industri.

| (132) | Produktiviteten hos unionsindustrin minskade något med 3 procentenheter 2011, ökade med 10 procentenheter 2012 för att minska med 1 procentenhet under undersökningsperioden. Sammanlagt ökade den med 6 procentenheter från 242 ton per anställd till 257 ton per anställd under den berörda perioden, trots ett minskat antal anställda, vilket avspeglade högre effektivitet. |
| --- | --- |

(132)

Produktiviteten hos unionsindustrin minskade något med 3 procentenheter 2011, ökade med 10 procentenheter 2012 för att minska med 1 procentenhet under undersökningsperioden. Sammanlagt ökade den med 6 procentenheter från 242 ton per anställd till 257 ton per anställd under den berörda perioden, trots ett minskat antal anställda, vilket avspeglade högre effektivitet.

4.4.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (133) | Alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande, med tanke på volymen på och priserna för importen från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(133)

Alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin var betydande, med tanke på volymen på och priserna för importen från de berörda länderna.

| (134) | Detta är den första antidumpningsundersökning som gäller den berörda produkten. Import av samma produkt med ursprung i Kina, Sydkorea och Taiwan undersöktes redan under 2008–2009 (6). Även om den undersökningen inte ledde till införandet av antidumpningsåtgärder visade den preliminärt att dumpning förekom redan vid den tidpunkten (7). |
| --- | --- |

(134)

Detta är den första antidumpningsundersökning som gäller den berörda produkten. Import av samma produkt med ursprung i Kina, Sydkorea och Taiwan undersöktes redan under 2008–2009 (6). Även om den undersökningen inte ledde till införandet av antidumpningsåtgärder visade den preliminärt att dumpning förekom redan vid den tidpunkten (7).

4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priser

| (135) | De vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet som unionstillverkarna i stickprovet tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 11


  Försäljningspriser i unionen | 2010 | 2011 | 2012 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i EU (euro/ton) | 2 428 | 2 572 | 2 358 | 2 159 |
| Index | 100 | 106 | 97 | 89 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton) | 2 247 | 2 345 | 2 149 | 1 939 |
| Index | 100 | 104 | 96 | 86 |
| Källa: Utvalda unionstillverkare. |

(135)

De vägda genomsnittliga försäljningspriser per enhet som unionstillverkarna i stickprovet tog ut av icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden.

Tabell 11

Försäljningspriser i unionen

2010

2011

2012

Undersökningsperiod

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i EU (euro/ton)

2 428

2 572

2 358

2 159

Index

100

106

97

89

Tillverkningskostnad per enhet (euro/ton)

2 247

2 345

2 149

1 939

Index

100

104

96

86

Källa: Utvalda unionstillverkare.

| (136) | De genomsnittliga försäljningspriserna för de utvalda unionstillverkarna till icke-närstående kunder i unionen minskade med 11 % under skadeundersökningsperioden. Under 2011 ökade priserna med 6 %, men sjönk sedan med 17 procentenheter fram till slutet av skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(136)

De genomsnittliga försäljningspriserna för de utvalda unionstillverkarna till icke-närstående kunder i unionen minskade med 11 % under skadeundersökningsperioden. Under 2011 ökade priserna med 6 %, men sjönk sedan med 17 procentenheter fram till slutet av skadeundersökningsperioden.

| (137) | Tillverkningskostnaden per enhet för den totala produktionen av kallvalsade platta stålprodukter (inklusive varor som senare exporterades) följde i stort sett samma utveckling som försäljningspriserna, nämligen en minskning med 14 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningspriserna och tillverkningskostnaderna per enhet är inte direkt jämförbara, eftersom det finns en viss tidsskillnad mellan produktion och försäljning. Eftersom unionsindustrins genomsnittliga lagerhållning stod för omkring 15 % av omsättningen, finns det i genomsnitt en tidsskillnad på nästan två månader mellan produktion och försäljning. |
| --- | --- |

(137)

Tillverkningskostnaden per enhet för den totala produktionen av kallvalsade platta stålprodukter (inklusive varor som senare exporterades) följde i stort sett samma utveckling som försäljningspriserna, nämligen en minskning med 14 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningspriserna och tillverkningskostnaderna per enhet är inte direkt jämförbara, eftersom det finns en viss tidsskillnad mellan produktion och försäljning. Eftersom unionsindustrins genomsnittliga lagerhållning stod för omkring 15 % av omsättningen, finns det i genomsnitt en tidsskillnad på nästan två månader mellan produktion och försäljning.

| (138) | I allmänhet styrs produktionskostnaderna och försäljningspriserna genom utvecklingen av råvarupriserna, huvudsakligen nickel och krom. De priser som togs ut av unionsindustrin följer en så kallad legeringspåslagsmekanism. Enligt denna mekanism består priserna av ett fast baspris och ett ”legeringspåslag” som varierar beroende på den kemiska sammansättningen av stålets kvalitet och legeringsnoteringarna på London Metal Exchange (LME). Därför är priset kopplat till stålets kvalitet och motsvarande råvarukostnader. |
| --- | --- |

(138)

I allmänhet styrs produktionskostnaderna och försäljningspriserna genom utvecklingen av råvarupriserna, huvudsakligen nickel och krom. De priser som togs ut av unionsindustrin följer en så kallad legeringspåslagsmekanism. Enligt denna mekanism består priserna av ett fast baspris och ett ”legeringspåslag” som varierar beroende på den kemiska sammansättningen av stålets kvalitet och legeringsnoteringarna på London Metal Exchange (LME). Därför är priset kopplat till stålets kvalitet och motsvarande råvarukostnader.

| (139) | De berörda parterna föreslog att utvecklingen av försäljningspriserna hos unionsindustrin bör analyseras med undantag av ”legeringspåslaget”. Eftersom unionsindustrin inte påverkar priset på nickel hävdade de berörda parterna att kommissionen endast borde titta på ”grundpriset”. |
| --- | --- |

(139)

De berörda parterna föreslog att utvecklingen av försäljningspriserna hos unionsindustrin bör analyseras med undantag av ”legeringspåslaget”. Eftersom unionsindustrin inte påverkar priset på nickel hävdade de berörda parterna att kommissionen endast borde titta på ”grundpriset”.

| (140) | Det totala priset består i själva verket av grundpriset och legeringspåslaget, och kunderna är normalt medvetna om denna uppdelning. Undersökningen har emellertid visat att under undersökningsperioden angavs dessa två priskomponenter normalt sett inte separat på fakturan. I sådana fall anges normalt sett i kommersiella dokument som är daterade före fakturan, exempelvis ordern eller orderbekräftelsen inte dessa två faktorer separat. |
| --- | --- |

(140)

Det totala priset består i själva verket av grundpriset och legeringspåslaget, och kunderna är normalt medvetna om denna uppdelning. Undersökningen har emellertid visat att under undersökningsperioden angavs dessa två priskomponenter normalt sett inte separat på fakturan. I sådana fall anges normalt sett i kommersiella dokument som är daterade före fakturan, exempelvis ordern eller orderbekräftelsen inte dessa två faktorer separat.

| (141) | Utvecklingen av grundpriset analyserades därför på grundval av offentligt tillgängliga uppgifter som lämnats av de berörda parterna. Dessa uppgifter visar en detaljerad uppdelning av det totala priset för produkter med råvarukvalitet 304 (8) i Tyskland (9) i grundpris och legeringspåslag. Medan legeringspåslaget varierade beroende på utvecklingen av råvarukostnaderna, minskade grundpriset kontinuerligt under skadeundersökningsperioden med cirka 20 %, från cirka 1 200 euro/ton 2010 till cirka 1 000 euro/ton under undersökningsperioden. Medan nivån på minskningen inte nödvändigtvis är representativ för alla produkter och alla unionstillverkare, stöder omfattningen av minskningen slutsatsen att det inte bara är nivån på legeringspåslaget, utan även nivån på grundpriset som följde en nedåtgående trend. |
| --- | --- |

(141)

Utvecklingen av grundpriset analyserades därför på grundval av offentligt tillgängliga uppgifter som lämnats av de berörda parterna. Dessa uppgifter visar en detaljerad uppdelning av det totala priset för produkter med råvarukvalitet 304 (8) i Tyskland (9) i grundpris och legeringspåslag. Medan legeringspåslaget varierade beroende på utvecklingen av råvarukostnaderna, minskade grundpriset kontinuerligt under skadeundersökningsperioden med cirka 20 %, från cirka 1 200 euro/ton 2010 till cirka 1 000 euro/ton under undersökningsperioden. Medan nivån på minskningen inte nödvändigtvis är representativ för alla produkter och alla unionstillverkare, stöder omfattningen av minskningen slutsatsen att det inte bara är nivån på legeringspåslaget, utan även nivån på grundpriset som följde en nedåtgående trend.

4.4.3.2   Arbetskraftskostnader

| (142) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2010 | 2011 | 2012 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskostnad per anställd (euro) | 57 071 | 58 068 | 59 684 | 61 826 |
| Index | 100 | 102 | 105 | 108 |
| Källa: Utvalda unionstillverkare. |

(142)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionstillverkarna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2010

2011

2012

Undersökningsperiod

Genomsnittlig arbetskostnad per anställd (euro)

57 071

58 068

59 684

61 826

Index

100

102

105

108

Källa: Utvalda unionstillverkare.

| (143) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade under skadeundersökningsperioden och sammanlagt ökade den med 8 % mellan 2010 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(143)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade under skadeundersökningsperioden och sammanlagt ökade den med 8 % mellan 2010 och undersökningsperioden.

4.4.3.3   Lager

| (144) | Lagernivåerna hos unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 13


  Lager | 2010 | 2011 | 2012 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) | 242 166 | 238 818 | 208 021 | 225 418 |
| Index | 100 | 99 | 86 | 93 |
| Utgående lager som andel av produktionen (%) | 15 | 16 | 14 | 15 |
| Index | 100 | 103 | 90 | 99 |
| Källa: Utvalda unionstillverkare. |

(144)

Lagernivåerna hos unionstillverkarna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 13

Lager

2010

2011

2012

Undersökningsperiod

Utgående lager (ton)

242 166

238 818

208 021

225 418

Index

100

99

86

93

Utgående lager som andel av produktionen (%)

15

16

14

15

Index

100

103

90

99

Källa: Utvalda unionstillverkare.

| (145) | Lagervolymen låg kvar på en relativt stabil nivå mellan 2010 och 2011, minskade därefter med 13 procentenheter 2012 och ökade med 7 procentenheter under undersökningsperioden. Den minskade överlag med 7 % under skadeundersökningsperioden. Eftersom största delen av tillverkningen sker på order är lagervolymen inte någon meningsfull indikator i denna bransch. |
| --- | --- |

(145)

Lagervolymen låg kvar på en relativt stabil nivå mellan 2010 och 2011, minskade därefter med 13 procentenheter 2012 och ökade med 7 procentenheter under undersökningsperioden. Den minskade överlag med 7 % under skadeundersökningsperioden. Eftersom största delen av tillverkningen sker på order är lagervolymen inte någon meningsfull indikator i denna bransch.

4.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (146) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 14


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2010 | 2011 | 2012 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen) | – 0,6 | – 1,3 | – 2,1 | – 1,6 |
| Index | – 100 | – 214 | – 330 | – 253 |
| Kassaflöde (miljoner euro) | – 199 | 107 | – 10 | – 39 |
| Index | – 100 | 54 | – 5 | – 20 |
| Investeringar (miljoner euro) | 1 504 | 1 375 | 1 279 | 1 244 |
| Index | 100 | 91 | 85 | 83 |
| Räntabilitet (%) | – 1,2 | – 2,9 | – 4,3 | – 3,1 |
| Index | – 100 | – 246 | – 370 | – 269 |
| Källa: Utvalda unionstillverkare. |

(146)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 14

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2010

2011

2012

Undersökningsperiod

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)

– 0,6

– 1,3

– 2,1

– 1,6

Index

– 100

– 214

– 330

– 253

Kassaflöde (miljoner euro)

– 199

107

– 10

– 39

Index

– 100

54

– 5

– 20

Investeringar (miljoner euro)

1 504

1 375

1 279

1 244

Index

100

91

85

83

Räntabilitet (%)

– 1,2

– 2,9

– 4,3

– 3,1

Index

– 100

– 246

– 370

– 269

Källa: Utvalda unionstillverkare.

| (147) | Kommissionen fastställde lönsamheten för unionstillverkarna i stickprovet genom att nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Lönsamheten för de tillverkare som ingick i urvalet var negativ under hela skadeundersökningsperioden – den minskade med 1,5 procentenheter mellan 2010 och 2012 och ökade något under undersökningsperioden med 0,5 procentenheter för att uppgå till – 1,6 %. Såsom anges i skäl 141, berodde den negativa lönsamheten främst på det stadigt minskande grundpriset och inte på grund av fluktuerande priser på råvaror, t.ex. nickel. |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen fastställde lönsamheten för unionstillverkarna i stickprovet genom att nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Lönsamheten för de tillverkare som ingick i urvalet var negativ under hela skadeundersökningsperioden – den minskade med 1,5 procentenheter mellan 2010 och 2012 och ökade något under undersökningsperioden med 0,5 procentenheter för att uppgå till – 1,6 %. Såsom anges i skäl 141, berodde den negativa lönsamheten främst på det stadigt minskande grundpriset och inte på grund av fluktuerande priser på råvaror, t.ex. nickel.

| (148) | Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att investera i sin verksamhet. Kassaflödet var negativt under tre av de fyra år som beaktats – det förbättrades under 2011, men började därefter sjunka igen. Den tillfälliga förbättringen under 2011 berodde huvudsakligen på en betydande lagerminskning av halvfärdiga produkter. |
| --- | --- |

(148)

Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att investera i sin verksamhet. Kassaflödet var negativt under tre av de fyra år som beaktats – det förbättrades under 2011, men började därefter sjunka igen. Den tillfälliga förbättringen under 2011 berodde huvudsakligen på en betydande lagerminskning av halvfärdiga produkter.

| (149) | Investeringarna har visat en vikande tendens – under 2011 sjönk de med 9 %, år 2012 med ytterligare 6 % och ytterligare 2 % under undersökningsperioden. Sammanlagt minskade de med 17 procentenheter under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(149)

Investeringarna har visat en vikande tendens – under 2011 sjönk de med 9 %, år 2012 med ytterligare 6 % och ytterligare 2 % under undersökningsperioden. Sammanlagt minskade de med 17 procentenheter under skadeundersökningsperioden.

| (150) | Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Den var negativ under alla de fyra berörda åren. Under 2011 minskade den med 146 %, under 2012 med ytterligare 124 % och nådde – 3,1 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(150)

Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringarna. Den var negativ under alla de fyra berörda åren. Under 2011 minskade den med 146 %, under 2012 med ytterligare 124 % och nådde – 3,1 % under undersökningsperioden.

| (151) | Förmågan att anskaffa kapital för alla fyra utvalda tillverkarna påverkades negativt, eftersom de på grund av sin negativa lönsamhet inte var i stånd att få finansiering från banker. Tillverkarna var tvungna att använda medel som tillhandahålls av andra företag inom gruppen. |
| --- | --- |

(151)

Förmågan att anskaffa kapital för alla fyra utvalda tillverkarna påverkades negativt, eftersom de på grund av sin negativa lönsamhet inte var i stånd att få finansiering från banker. Tillverkarna var tvungna att använda medel som tillhandahålls av andra företag inom gruppen.

4.4.4   Slutsats beträffande skada

| (152) | De flesta av unionsindustrins skadeindikatorer visade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. Produktionsvolymen minskade med 5 %, vilket ledde till en minskning av kapacitetsutnyttjandet med 8 %. Stabila försäljningsvolymer på en växande marknad ledde till en minskning av marknadsandelen med 5 %. Sysselsättningen minskade med 11 % medan arbetskraftskostnaderna ökade med 8 %. Investeringarna minskade med 17 % och räntabiliteten förblev negativ under hela skadeundersökningsperioden och uppvisade en nedåtgående tendens. |
| --- | --- |

(152)

De flesta av unionsindustrins skadeindikatorer visade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. Produktionsvolymen minskade med 5 %, vilket ledde till en minskning av kapacitetsutnyttjandet med 8 %. Stabila försäljningsvolymer på en växande marknad ledde till en minskning av marknadsandelen med 5 %. Sysselsättningen minskade med 11 % medan arbetskraftskostnaderna ökade med 8 %. Investeringarna minskade med 17 % och räntabiliteten förblev negativ under hela skadeundersökningsperioden och uppvisade en nedåtgående tendens.

| (153) | Den enda skadefaktorer som tydligt visar en något positiv utveckling är produktionskapacitet och produktivitet. Denna ökning av produktionskapaciteten är i linje med ökningen av förbrukningen under skadeundersökningsperioden. Den ökande produktiviteten var en följd av minskningen av antalet anställda. |
| --- | --- |

(153)

Den enda skadefaktorer som tydligt visar en något positiv utveckling är produktionskapacitet och produktivitet. Denna ökning av produktionskapaciteten är i linje med ökningen av förbrukningen under skadeundersökningsperioden. Den ökande produktiviteten var en följd av minskningen av antalet anställda.

| (154) | Vissa skadefaktorer hade en tillfälligt mer positiv utveckling under 2011 och 2012 jämfört med tidigare år och minskade sedan igen – såsom marknadsandel, försäljningspriser, tillverkningskostnad. Lönsamheten var negativ under alla fyra år, kassaflödet under tre av fyra år. |
| --- | --- |

(154)

Vissa skadefaktorer hade en tillfälligt mer positiv utveckling under 2011 och 2012 jämfört med tidigare år och minskade sedan igen – såsom marknadsandel, försäljningspriser, tillverkningskostnad. Lönsamheten var negativ under alla fyra år, kassaflödet under tre av fyra år.

| (155) | Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(155)

Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

| (156) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från de berörda länderna vållade väsentlig skada för unionsindustrin. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all möjlig skada som orsakats av andra faktorer än den dumpade importen från de berörda länderna inte tillskrevs den dumpade importen. Dessa faktorer är: import från tredjeländer, unionsindustrins exportresultat, energikostnad, överkapacitet och konkurrens inom unionen. |
| --- | --- |

(156)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från de berörda länderna vållade väsentlig skada för unionsindustrin. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen säkerställde att all möjlig skada som orsakats av andra faktorer än den dumpade importen från de berörda länderna inte tillskrevs den dumpade importen. Dessa faktorer är: import från tredjeländer, unionsindustrins exportresultat, energikostnad, överkapacitet och konkurrens inom unionen.

5.1   Verkningar av den dumpade importen

| (157) | Unionens förbrukning ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden, samtidigt som volymen av importen från de berörda länderna ökade med 70 % medan marknadsandelen för unionsindustrin visade en nedåtgående trend. Det visade sig att mönstret över hur importen vunnit marknadsandelar motsvarade mönstret över hur unionsindustrin förlorat marknadsandelar. Den ökade marknadsandelen för importen minskade 2012 och ökade igen under undersökningsperioden, medan unionsindustrins nedåtgående marknad också avtog under 2012 och sjönk igen under undersökningsperioden. Det står därför klart att unionsindustrins förlorade marknadsandel motsvarade ökningen av den dumpade importen. |
| --- | --- |

(157)

Unionens förbrukning ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden, samtidigt som volymen av importen från de berörda länderna ökade med 70 % medan marknadsandelen för unionsindustrin visade en nedåtgående trend. Det visade sig att mönstret över hur importen vunnit marknadsandelar motsvarade mönstret över hur unionsindustrin förlorat marknadsandelar. Den ökade marknadsandelen för importen minskade 2012 och ökade igen under undersökningsperioden, medan unionsindustrins nedåtgående marknad också avtog under 2012 och sjönk igen under undersökningsperioden. Det står därför klart att unionsindustrins förlorade marknadsandel motsvarade ökningen av den dumpade importen.

| (158) | Importpriserna från de berörda länderna minskade med 13 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins priser minskade med 11 % under samma period. Under undersökningsperioden underskred den dumpade importen från de berörda länderna unionsindustrins priser med 9,6–11,3 %, och utövade således ett pristryck på unionsindustrin. Prissättningen av den ökade dumpade importen från de berörda länderna har inte gjort det möjligt för unionsindustrin att behålla sin marknadsandel eller att bli lönsam. |
| --- | --- |

(158)

Importpriserna från de berörda länderna minskade med 13 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins priser minskade med 11 % under samma period. Under undersökningsperioden underskred den dumpade importen från de berörda länderna unionsindustrins priser med 9,6–11,3 %, och utövade således ett pristryck på unionsindustrin. Prissättningen av den ökade dumpade importen från de berörda länderna har inte gjort det möjligt för unionsindustrin att behålla sin marknadsandel eller att bli lönsam.

| (159) | De berörda parterna hävdade att de importerade produkterna från de berörda länderna inte konkurrerar med de produkter som såldes av unionsindustrin. Enligt uppgift består importen från de berörda länderna främst av tunna produkter med en tjocklek av mindre än 2 mm, medan produkter över denna tjocklek huvudsakligen levereras av unionsindustrin. Detta påstående har inte bekräftats av de fakta som framkommit under undersökningen. De exporterande tillverkarna och unionsindustrin säljer tjocka produkter med en tjocklek av mer än 2 mm samt tunna produkter med mindre tjocklek. I genomsnitt visade sig också förhållandet mellan tjocka och tunna produkter vara liknande på omkring 30–35 % för både unionsindustrin och de exporterande tillverkare som ingick i urvalet från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(159)

De berörda parterna hävdade att de importerade produkterna från de berörda länderna inte konkurrerar med de produkter som såldes av unionsindustrin. Enligt uppgift består importen från de berörda länderna främst av tunna produkter med en tjocklek av mindre än 2 mm, medan produkter över denna tjocklek huvudsakligen levereras av unionsindustrin. Detta påstående har inte bekräftats av de fakta som framkommit under undersökningen. De exporterande tillverkarna och unionsindustrin säljer tjocka produkter med en tjocklek av mer än 2 mm samt tunna produkter med mindre tjocklek. I genomsnitt visade sig också förhållandet mellan tjocka och tunna produkter vara liknande på omkring 30–35 % för både unionsindustrin och de exporterande tillverkare som ingick i urvalet från de berörda länderna.

| (160) | Berörda parter hävdade att det inte fanns något samband mellan nivån på och priserna för importen från Kina och unionsindustrins lönsamhet. De hänvisade särskilt till minskningen av importen och stabila priser från Kina under 2011–2012 som enligt uppgift inte kan ha orsakat minskningen av de genomsnittliga priserna på unionsmarknaden. Samtidigt ökade unionsindustrins förluster och försäljningsvolymen var ganska stabil. |
| --- | --- |

(160)

Berörda parter hävdade att det inte fanns något samband mellan nivån på och priserna för importen från Kina och unionsindustrins lönsamhet. De hänvisade särskilt till minskningen av importen och stabila priser från Kina under 2011–2012 som enligt uppgift inte kan ha orsakat minskningen av de genomsnittliga priserna på unionsmarknaden. Samtidigt ökade unionsindustrins förluster och försäljningsvolymen var ganska stabil.

| (161) | Denna analys fokuserar emellertid selektivt på endast två år i isolering i stället för på hela skadeundersökningsperioden. Vid en analys av hela perioden stod det klart att den kraftiga ökningen av dumpad import inte bara lett till försämrad lönsamhet utan även till att unionsindustrin förlorat marknadsandel samt till en minskning av produktion, kapacitetsutnyttjande, sysselsättning, investeringar och avkastning på investeringar. Medan 2012 inte strikt följde den allmänna utvecklingen var utvecklingen fortsatt negativ. Syftet med att bedöma skadeindikatorerna under en längre period på fyra år är nämligen att undvika att dra slutsatser på grundval av enskilda omständigheter, om sådana finns. Under alla omständigheter bedömdes effekterna av den dumpade importen från de båda berörda länderna sammantaget av de skäl som förklaras i skälen 97–102. Det var därför inte motiverat att enbart bedöma de oberoende effekterna av den dumpade importen från Kina. |
| --- | --- |

(161)

Denna analys fokuserar emellertid selektivt på endast två år i isolering i stället för på hela skadeundersökningsperioden. Vid en analys av hela perioden stod det klart att den kraftiga ökningen av dumpad import inte bara lett till försämrad lönsamhet utan även till att unionsindustrin förlorat marknadsandel samt till en minskning av produktion, kapacitetsutnyttjande, sysselsättning, investeringar och avkastning på investeringar. Medan 2012 inte strikt följde den allmänna utvecklingen var utvecklingen fortsatt negativ. Syftet med att bedöma skadeindikatorerna under en längre period på fyra år är nämligen att undvika att dra slutsatser på grundval av enskilda omständigheter, om sådana finns. Under alla omständigheter bedömdes effekterna av den dumpade importen från de båda berörda länderna sammantaget av de skäl som förklaras i skälen 97–102. Det var därför inte motiverat att enbart bedöma de oberoende effekterna av den dumpade importen från Kina.

| (162) | De berörda parterna hävdade att den marknadsandel som unionsindustrin förlorade till importen från Taiwan var obetydlig. Enligt uppgifterna i klagomålet hade importen från Taiwan en marknadsandel på 4,98 % under undersökningsperioden som ökade med 1,09 % mellan 2010 och undersökningsperioden. De berörda parterna hävdade att det därför var omöjligt att exporten från Taiwan orsakat den skada som de klagandena påstod sig ha lidit. |
| --- | --- |

(162)

De berörda parterna hävdade att den marknadsandel som unionsindustrin förlorade till importen från Taiwan var obetydlig. Enligt uppgifterna i klagomålet hade importen från Taiwan en marknadsandel på 4,98 % under undersökningsperioden som ökade med 1,09 % mellan 2010 och undersökningsperioden. De berörda parterna hävdade att det därför var omöjligt att exporten från Taiwan orsakat den skada som de klagandena påstod sig ha lidit.

| (163) | Enligt resultaten från undersökningen ökade marknadsandelen för importen från Taiwan överlag under skadeundersökningsperioden och nådde 5,1 % under undersökningsperioden. Undersökningen har också tydligt visat att den dumpade importen väsentligt underskred unionsindustrins försäljningspriser. Tvärtemot vad som hävdades av den berörda parten utövade därför den dumpade importen från Taiwan prispress och vållade tillsammans med den dumpade importen från Kina unionsindustrin skada, vilket diskuterats ovan. Det erinras om att effekterna av den dumpade importen från de båda berörda länderna bedömdes sammantaget av de skäl som förklaras i skälen 97–102. Det gjordes följaktligen ingen separat bedömning av verkningarna av den dumpade importen från Taiwan. |
| --- | --- |

(163)

Enligt resultaten från undersökningen ökade marknadsandelen för importen från Taiwan överlag under skadeundersökningsperioden och nådde 5,1 % under undersökningsperioden. Undersökningen har också tydligt visat att den dumpade importen väsentligt underskred unionsindustrins försäljningspriser. Tvärtemot vad som hävdades av den berörda parten utövade därför den dumpade importen från Taiwan prispress och vållade tillsammans med den dumpade importen från Kina unionsindustrin skada, vilket diskuterats ovan. Det erinras om att effekterna av den dumpade importen från de båda berörda länderna bedömdes sammantaget av de skäl som förklaras i skälen 97–102. Det gjordes följaktligen ingen separat bedömning av verkningarna av den dumpade importen från Taiwan.

| (164) | De berörda parterna hävdade att kvantiteten import från Taiwan överdrevs, eftersom den påstods innehålla betydande kvantiteter kallvalsade platta stålprodukter av kinesiskt eller sydkoreanskt ursprung som felaktigt deklarerats som taiwanesiska. Detta påstående stöddes dock inte av något bevis. |
| --- | --- |

(164)

De berörda parterna hävdade att kvantiteten import från Taiwan överdrevs, eftersom den påstods innehålla betydande kvantiteter kallvalsade platta stålprodukter av kinesiskt eller sydkoreanskt ursprung som felaktigt deklarerats som taiwanesiska. Detta påstående stöddes dock inte av något bevis.

| (165) | Samarbetsvilliga taiwanesiska företag (producenter och andra samarbetsvilliga parter) rapporterade emellertid export som utgjorde den överlägset största delen av den totala importen från Taiwan. Frågan om påstått felaktigt deklarerade icke-taiwanesiska produkter skulle därför ha en mycket begränsad inverkan, om någon alls. |
| --- | --- |

(165)

Samarbetsvilliga taiwanesiska företag (producenter och andra samarbetsvilliga parter) rapporterade emellertid export som utgjorde den överlägset största delen av den totala importen från Taiwan. Frågan om påstått felaktigt deklarerade icke-taiwanesiska produkter skulle därför ha en mycket begränsad inverkan, om någon alls.

| (166) | De berörda parterna hävdade att de kinesiska och taiwanesiska exporterande tillverkarnas priser, i likhet med unionsindustrins priser följde priset på nickel. Även om det i själva verket var fallet att prisutvecklingen för de exporterande tillverkarna följde utvecklingen av råvarupriserna berör detta inte frågan om den absoluta prisnivån. I detta hänseende visade undersökningen att både de kinesiska och taiwanesiska priserna underskred unionsindustrins priser med 9,6–11,3 %. Om detta stämmer skulle argumentet att de kinesiska och taiwanesiska industriernas och unionsindustrins priser utvecklats på ett liknande sätt under hela skadeundersökningsperioden endast leda till slutsatsen att den kinesiska och taiwanesiska exporten underskred unionsindustrins priser med en liknande marginal under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(166)

De berörda parterna hävdade att de kinesiska och taiwanesiska exporterande tillverkarnas priser, i likhet med unionsindustrins priser följde priset på nickel. Även om det i själva verket var fallet att prisutvecklingen för de exporterande tillverkarna följde utvecklingen av råvarupriserna berör detta inte frågan om den absoluta prisnivån. I detta hänseende visade undersökningen att både de kinesiska och taiwanesiska priserna underskred unionsindustrins priser med 9,6–11,3 %. Om detta stämmer skulle argumentet att de kinesiska och taiwanesiska industriernas och unionsindustrins priser utvecklats på ett liknande sätt under hela skadeundersökningsperioden endast leda till slutsatsen att den kinesiska och taiwanesiska exporten underskred unionsindustrins priser med en liknande marginal under hela skadeundersökningsperioden.

| (167) | De berörda parterna hävdade att påstådda ökade investeringar inte visar att unionsindustrin led väsentlig skada. Detta påstående stöddes dock inte av något bevis. I själva verket sjönk investeringarna kontinuerligt med 17 % under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av skäl 149. |
| --- | --- |

(167)

De berörda parterna hävdade att påstådda ökade investeringar inte visar att unionsindustrin led väsentlig skada. Detta påstående stöddes dock inte av något bevis. I själva verket sjönk investeringarna kontinuerligt med 17 % under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av skäl 149.

| (168) | Kommissionen drog i detta skede slutsatsen att den ökade dumpade lågprisimporten från de berörda länderna orsakat den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(168)

Kommissionen drog i detta skede slutsatsen att den ökade dumpade lågprisimporten från de berörda länderna orsakat den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

5.2   Verkningar av andra faktorer

5.2.1   Import från tredjeländer

| (169) | Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 15


  Import från tredjeländer











  Land | | 2010 | 2011 | 2012 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indien | Volym (ton) | 17 568 | 29 437 | 33 763 | 61 855 |
| Index | 100 | 168 | 192 | 352 |
| Marknadsandel (%) | 0,6 | 0,9 | 1,0 | 1,9 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 1 912 | 2 421 | 2 218 | 2 098 |
| Index | 100 | 127 | 116 | 110 |
| Sydkorea | Volym (ton) | 72 256 | 70 297 | 62 047 | 92 189 |
| Index | 100 | 97 | 86 | 128 |
| Marknadsandel (%) | 2,3 | 2,2 | 1,9 | 2,8 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 1 932 | 2 112 | 1 891 | 1 839 |
| Index | 100 | 109 | 98 | 95 |
| Sydafrika | Volym (ton) | 66 142 | 51 788 | 50 718 | 51 907 |
| Index | 100 | 78 | 77 | 78 |
| Marknadsandel (%) | 2,1 | 1,6 | 1,6 | 1,6 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 2 302 | 2 355 | 2 102 | 1 943 |
| Index | 100 | 102 | 91 | 84 |
| Förenta staterna | Volym (ton) | 94 923 | 82 387 | 82 624 | 90 947 |
| Index | 100 | 87 | 87 | 96 |
| Marknadsandel (%) | 3,0 | 2,5 | 2,5 | 2,8 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 2 695 | 2 943 | 2 646 | 2 304 |
| Index | 100 | 109 | 98 | 85 |
| Övriga tredjeländer | Volym (ton) | 85 674 | 109 406 | 74 897 | 59 204 |
| Index | 100 | 128 | 87 | 69 |
| Marknadsandel (%) | 2,7 | 3,4 | 2,3 | 1,8 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 2 450 | 2 659 | 2 715 | 2 669 |
| Index | 100 | 109 | 111 | 109 |
| Sammanlagt för alla tredjeländer utom de berörda länderna | Volym (ton) | 336 564 | 343 313 | 304 049 | 356 102 |
| Index | 100 | 102 | 90 | 106 |
| Marknadsandel (%) | 10,6 | 10,6 | 9,3 | 10,8 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 2 351 | 2 549 | 2 371 | 2 156 |
| Index | 100 | 108 | 101 | 92 |
| Källa: Eurostat. |

(169)

Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 15

Import från tredjeländer

Land

2010

2011

2012

Undersökningsperiod

Indien

Volym (ton)

17 568

29 437

33 763

61 855

Index

100

168

192

352

Marknadsandel (%)

0,6

0,9

1,0

1,9

Genomsnittligt pris (euro/ton)

1 912

2 421

2 218

2 098

Index

100

127

116

110

Sydkorea

Volym (ton)

72 256

70 297

62 047

92 189

Index

100

97

86

128

Marknadsandel (%)

2,3

2,2

1,9

2,8

Genomsnittligt pris (euro/ton)

1 932

2 112

1 891

1 839

Index

100

109

98

95

Sydafrika

Volym (ton)

66 142

51 788

50 718

51 907

Index

100

78

77

78

Marknadsandel (%)

2,1

1,6

1,6

1,6

Genomsnittligt pris (euro/ton)

2 302

2 355

2 102

1 943

Index

100

102

91

84

Förenta staterna

Volym (ton)

94 923

82 387

82 624

90 947

Index

100

87

87

96

Marknadsandel (%)

3,0

2,5

2,5

2,8

Genomsnittligt pris (euro/ton)

2 695

2 943

2 646

2 304

Index

100

109

98

85

Övriga tredjeländer

Volym (ton)

85 674

109 406

74 897

59 204

Index

100

128

87

69

Marknadsandel (%)

2,7

3,4

2,3

1,8

Genomsnittligt pris (euro/ton)

2 450

2 659

2 715

2 669

Index

100

109

111

109

Sammanlagt för alla tredjeländer utom de berörda länderna

Volym (ton)

336 564

343 313

304 049

356 102

Index

100

102

90

106

Marknadsandel (%)

10,6

10,6

9,3

10,8

Genomsnittligt pris (euro/ton)

2 351

2 549

2 371

2 156

Index

100

108

101

92

Källa: Eurostat.

| (170) | De tredjeländer som har de största importvolymerna var Indien, Sydkorea, Sydafrika och Förenta staterna med marknadsandelar på mellan 1,6 % och 2,8 % under undersökningsperioden. Marknadsandelen för alla övriga tredjeländer var 10,8 %. |
| --- | --- |

(170)

De tredjeländer som har de största importvolymerna var Indien, Sydkorea, Sydafrika och Förenta staterna med marknadsandelar på mellan 1,6 % och 2,8 % under undersökningsperioden. Marknadsandelen för alla övriga tredjeländer var 10,8 %.

| (171) | Importen från Indien var försumbar på 1 % eller mindre under större delen av skadeundersökningsperioden. Den överskred tröskelvärdet på 1 % endast en gång under undersökningsperioden då den hade en marknadsandel på 1,9 %. |
| --- | --- |

(171)

Importen från Indien var försumbar på 1 % eller mindre under större delen av skadeundersökningsperioden. Den överskred tröskelvärdet på 1 % endast en gång under undersökningsperioden då den hade en marknadsandel på 1,9 %.

| (172) | Sydkoreas marknadsandel var ganska stabil under skadeundersökningsperioden och minskade från 2,3 % till 1,9 % under perioden 2010–2012 och ökade slutligen till endast 2,8 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(172)

Sydkoreas marknadsandel var ganska stabil under skadeundersökningsperioden och minskade från 2,3 % till 1,9 % under perioden 2010–2012 och ökade slutligen till endast 2,8 % under undersökningsperioden.

| (173) | Importen från Sydafrika och Förenta staterna visar en nedåtgående trend under hela skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen för importen från Sydafrika minskade från 2,1 % till 1,6 %, medan marknadsandelen för den amerikanska importen minskade från 3,0 % till 2,8 %. |
| --- | --- |

(173)

Importen från Sydafrika och Förenta staterna visar en nedåtgående trend under hela skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen för importen från Sydafrika minskade från 2,1 % till 1,6 %, medan marknadsandelen för den amerikanska importen minskade från 3,0 % till 2,8 %.

| (174) | Vad gäller priserna kan det enligt Eurostat konstateras att endast de sydkoreanska importpriserna var lägre än priserna på importen från Kina och Taiwan, medan importen från Sydafrika hade liknande priser och import från Indien och Förenta staterna högre priser. Det bör dock noteras att den berörda produkten/den likadana produkten består av olika stålkvaliteter som leder till stora prisskillnader som inte kunde beaktas i det genomsnittliga priset från Eurostat. |
| --- | --- |

(174)

Vad gäller priserna kan det enligt Eurostat konstateras att endast de sydkoreanska importpriserna var lägre än priserna på importen från Kina och Taiwan, medan importen från Sydafrika hade liknande priser och import från Indien och Förenta staterna högre priser. Det bör dock noteras att den berörda produkten/den likadana produkten består av olika stålkvaliteter som leder till stora prisskillnader som inte kunde beaktas i det genomsnittliga priset från Eurostat.

| (175) | Berörda parter hänvisade till import från övriga tredjeländer, däribland Förenta staterna, Sydkorea, Indien och Sydafrika. De hävdade att denna import måste ha påverkat unionsindustrins situation och eftersom det finns en betydande import från andra tredjeländer som inte omfattas av kommissionens undersökning, bör importen från Kina och Taiwan inte anses orsaka skada som vållats av import från andra länder. |
| --- | --- |

(175)

Berörda parter hänvisade till import från övriga tredjeländer, däribland Förenta staterna, Sydkorea, Indien och Sydafrika. De hävdade att denna import måste ha påverkat unionsindustrins situation och eftersom det finns en betydande import från andra tredjeländer som inte omfattas av kommissionens undersökning, bör importen från Kina och Taiwan inte anses orsaka skada som vållats av import från andra länder.

| (176) | Såsom beskrivs ovan hade, under undersökningsperioden, Taiwan och Kina de största marknadsandelarna (5,1 % respektive 4,3 %) bland de länder som unionen importerar kallvalsade platta stålprodukter från. Inget annat lands import översteg en marknadsandel på 3 % under skadeundersökningsperioden. Även om marknadsandelen från de berörda länderna ökade med 3,7 procentenheter under skadeundersökningsperioden var marknadsandelen totalt sett för importen från andra tredjeländer än de berörda länderna stabil och ökade med endast 0,2 procentenheter under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(176)

Såsom beskrivs ovan hade, under undersökningsperioden, Taiwan och Kina de största marknadsandelarna (5,1 % respektive 4,3 %) bland de länder som unionen importerar kallvalsade platta stålprodukter från. Inget annat lands import översteg en marknadsandel på 3 % under skadeundersökningsperioden. Även om marknadsandelen från de berörda länderna ökade med 3,7 procentenheter under skadeundersökningsperioden var marknadsandelen totalt sett för importen från andra tredjeländer än de berörda länderna stabil och ökade med endast 0,2 procentenheter under skadeundersökningsperioden.

| (177) | På grund av den stabila trenden i importvolymen drog kommissionen därför preliminärt slutsatsen att importen från övriga tredjeländer inte i någon väsentlig utsträckning bidrog till den skada som drabbade unionsindustrin. |
| --- | --- |

(177)

På grund av den stabila trenden i importvolymen drog kommissionen därför preliminärt slutsatsen att importen från övriga tredjeländer inte i någon väsentlig utsträckning bidrog till den skada som drabbade unionsindustrin.

5.2.2   Unionsindustrins exportresultat

| (178) | Exportvolymen för de utvalda unionstillverkarna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 16


  Exportresultat för unionstillverkarna i urvalet | 2010 | 2011 | 2012 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym (ton) | 185 377 | 188 431 | 182 370 | 178 010 |
| Index | 100 | 102 | 98 | 96 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 2 148 | 2 353 | 2 082 | 1 915 |
| Index | 100 | 110 | 97 | 89 |
| Källa: Utvalda unionstillverkare. |

(178)

Exportvolymen för de utvalda unionstillverkarna utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 16

Exportresultat för unionstillverkarna i urvalet

2010

2011

2012

Undersökningsperiod

Exportvolym (ton)

185 377

188 431

182 370

178 010

Index

100

102

98

96

Genomsnittligt pris (euro/ton)

2 148

2 353

2 082

1 915

Index

100

110

97

89

Källa: Utvalda unionstillverkare.

| (179) | Exportvolymerna för unionstillverkarna i urvalet minskade efter en enstaka ökning under 2011 av både volymer och priser. De totala exportvolymerna för de tillverkare som ingick i urvalet svarade för ca 12 % av deras sammanlagda tillverkning. Även om den minskade exporten kan ha bidragit till den minskade produktionen skulle, med tanke på den låga exportnivån i förhållande till försäljningen i unionen, ett eventuellt bidrag från exporten till den skada som unionsindustrin lidit vara mycket begränsat. |
| --- | --- |

(179)

Exportvolymerna för unionstillverkarna i urvalet minskade efter en enstaka ökning under 2011 av både volymer och priser. De totala exportvolymerna för de tillverkare som ingick i urvalet svarade för ca 12 % av deras sammanlagda tillverkning. Även om den minskade exporten kan ha bidragit till den minskade produktionen skulle, med tanke på den låga exportnivån i förhållande till försäljningen i unionen, ett eventuellt bidrag från exporten till den skada som unionsindustrin lidit vara mycket begränsat.

5.2.3   Energikostnad, överkapacitet

| (180) | Berörda parter hävdade att den skada som åsamkats unionsindustrin berodde på höga energikostnader, som sägs vara 20 % högre än i Kina. Energi är dock bara en liten kostnadsfaktor vid tillverkningen av kallvalsade platta stålprodukter, vilken i regel står för mindre än 10 % av de totala kostnaderna. Bortsett från frågan om energikostnaderna i Kina återspeglar marknadsvärden eller inte, kan prisskillnaden för energi inte ha orsakat den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(180)

Berörda parter hävdade att den skada som åsamkats unionsindustrin berodde på höga energikostnader, som sägs vara 20 % högre än i Kina. Energi är dock bara en liten kostnadsfaktor vid tillverkningen av kallvalsade platta stålprodukter, vilken i regel står för mindre än 10 % av de totala kostnaderna. Bortsett från frågan om energikostnaderna i Kina återspeglar marknadsvärden eller inte, kan prisskillnaden för energi inte ha orsakat den skada som unionsindustrin lidit.

| (181) | Berörda parter hävdade att i motsats till vad som anges i klagomålet led unionsindustrin av betydande överkapacitet. Kommissionen konstaterade att unionsindustrins kapacitetsutnyttjande minskade från 77 % 2010 till 70 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins produktionskapacitet och förbrukningen på unionsmarknaden har emellertid utvecklats parallellt, och båda ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden. Det minskade kapacitetsutnyttjandet är därför en följd av unionsindustrins oförmåga att dra fördel av den växande marknaden eftersom denna tillväxt absorberats av dumpad import från de berörda länderna. Den påstådda överkapaciteten är därför mer en följd av den dumpade importen än en orsak till den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(181)

Berörda parter hävdade att i motsats till vad som anges i klagomålet led unionsindustrin av betydande överkapacitet. Kommissionen konstaterade att unionsindustrins kapacitetsutnyttjande minskade från 77 % 2010 till 70 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins produktionskapacitet och förbrukningen på unionsmarknaden har emellertid utvecklats parallellt, och båda ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden. Det minskade kapacitetsutnyttjandet är därför en följd av unionsindustrins oförmåga att dra fördel av den växande marknaden eftersom denna tillväxt absorberats av dumpad import från de berörda länderna. Den påstådda överkapaciteten är därför mer en följd av den dumpade importen än en orsak till den skada som unionsindustrin lidit.

| (182) | Kommissionen drog slutsatsen att både unionsindustrins energikostnad och den påstådda överkapaciteten inte kan ha vållat den skada som den lidit. |
| --- | --- |

(182)

Kommissionen drog slutsatsen att både unionsindustrins energikostnad och den påstådda överkapaciteten inte kan ha vållat den skada som den lidit.

5.3   Konkurrensproblem

| (183) | Berörda parter hävdade att importen av kallvalsade platta stålprodukter från Kina har ökat som svar på att kapaciteten i unionen har koncentrerats till ett litet antal leverantörer, där användarna i unionen till slut bara kunde välja mellan ett begränsat antal unionstillverkare. Under de senaste 10 åren har det emellertid alltid varit fyra medelstora och ett antal mindre leverantörer på unionsmarknaden. Medan äganderätten till vissa av dessa företag har ändrats under perioden har antalet leverantörer förblivit stabilt. Ökningen av den dumpade importen från Kina kan därför inte ha orsakats av en minskning av antalet leverantörer i unionen. |
| --- | --- |

(183)

Berörda parter hävdade att importen av kallvalsade platta stålprodukter från Kina har ökat som svar på att kapaciteten i unionen har koncentrerats till ett litet antal leverantörer, där användarna i unionen till slut bara kunde välja mellan ett begränsat antal unionstillverkare. Under de senaste 10 åren har det emellertid alltid varit fyra medelstora och ett antal mindre leverantörer på unionsmarknaden. Medan äganderätten till vissa av dessa företag har ändrats under perioden har antalet leverantörer förblivit stabilt. Ökningen av den dumpade importen från Kina kan därför inte ha orsakats av en minskning av antalet leverantörer i unionen.

| (184) | Berörda parter hävdade att unionsmarknaden var starkt koncentrerad och importen från de berörda länderna inte kunde ha orsakat den eventuella skada som unionsindustrin lidit. De hävdade att importen från Asien var otillräcklig för att begränsa konkurrensen och inte kunde hindra unionsindustrin från att höja sina priser. I detta avseende hänvisade samma parter till kommissionens beslut att godkänna fusionen (med åtaganden) mellan Outokumpu och Inoxum (10) i november 2012 (”Sammanslagningsbeslutet om Outokumpu”). |
| --- | --- |

(184)

Berörda parter hävdade att unionsmarknaden var starkt koncentrerad och importen från de berörda länderna inte kunde ha orsakat den eventuella skada som unionsindustrin lidit. De hävdade att importen från Asien var otillräcklig för att begränsa konkurrensen och inte kunde hindra unionsindustrin från att höja sina priser. I detta avseende hänvisade samma parter till kommissionens beslut att godkänna fusionen (med åtaganden) mellan Outokumpu och Inoxum (10) i november 2012 (”Sammanslagningsbeslutet om Outokumpu”).

| (185) | Analysen i ett koncentrationsförfarande och en antidumpningsundersökning avser emellertid olika rättsliga ramar som har olika syften. Medan det i ett koncentrationsförfarande analyseras huruvida en föreslagen koncentration skulle skapa konkurrensproblem, görs det i en antidumpningsundersökning analyser om unionsindustrin är utsatt för skadevållande dumpning. |
| --- | --- |

(185)

Analysen i ett koncentrationsförfarande och en antidumpningsundersökning avser emellertid olika rättsliga ramar som har olika syften. Medan det i ett koncentrationsförfarande analyseras huruvida en föreslagen koncentration skulle skapa konkurrensproblem, görs det i en antidumpningsundersökning analyser om unionsindustrin är utsatt för skadevållande dumpning.

| (186) | Under alla omständigheter undersöktes det, inom ramen för koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu, huruvida Outokumpus förvärv av Inoxum skulle leda till en dominerande aktör på unionsmarknaden. Det sammanslagna företaget Outokumpu och Inoxum skulle ha haft en marknadsandel på över 50 % och minskat antalet huvudsakliga tillverkare från fyra till tre. Detta sammanslagningsbeslut tvingade Outokumpu att avyttra en del av Inoxum inklusive produktionsbolaget Acciai Speciali Terni (AST). Syftet med denna avyttring var just att upprätthålla konkurrensen på marknaden för kallvalsade platta stålprodukter i unionen, och den planerade sammanslagningsenheten (Outokumpu och alla tillgångar av Inoxum däribland AST) som skulle fått en marknadsandel på över 50 % på unionsmarknaden genomfördes aldrig. I stället finns det fortfarande fyra medelstora aktörer och ett flertal mindre aktörer som konkurrerar med varandra utan att någon av dessa parter har en marknadsinflytandenivå som den föreslagna nya enheten som analyseras i koncentrationsförfarandet skulle få. |
| --- | --- |

(186)

Under alla omständigheter undersöktes det, inom ramen för koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu, huruvida Outokumpus förvärv av Inoxum skulle leda till en dominerande aktör på unionsmarknaden. Det sammanslagna företaget Outokumpu och Inoxum skulle ha haft en marknadsandel på över 50 % och minskat antalet huvudsakliga tillverkare från fyra till tre. Detta sammanslagningsbeslut tvingade Outokumpu att avyttra en del av Inoxum inklusive produktionsbolaget Acciai Speciali Terni (AST). Syftet med denna avyttring var just att upprätthålla konkurrensen på marknaden för kallvalsade platta stålprodukter i unionen, och den planerade sammanslagningsenheten (Outokumpu och alla tillgångar av Inoxum däribland AST) som skulle fått en marknadsandel på över 50 % på unionsmarknaden genomfördes aldrig. I stället finns det fortfarande fyra medelstora aktörer och ett flertal mindre aktörer som konkurrerar med varandra utan att någon av dessa parter har en marknadsinflytandenivå som den föreslagna nya enheten som analyseras i koncentrationsförfarandet skulle få.

| (187) | Berörda parter hänvisade också till diskussionen i koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu om det faktum att unionstillverkarna inte var begränsade av den asiatiska importen under de perioder då fluktuationer i priserna på nickel, valutaväxelkurser och låga LME-nickelpriser gjorde asiatiska produkter mindre konkurrenskraftiga. Det noterades i koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu att ”även om den begränsning som orsakas av importen inte är stark för närvarande, skulle det ändå vara möjligt att den kommer att öka i framtiden” (11), vilket sedan ledde till en bedömning av den sannolika utvecklingen på marknaden. Den nuvarande undersökningen har visat följande: dumpad import från de berörda länderna nådde under undersökningsperioden en marknadsandel på 9,5 % och ökade med 70 % jämfört med 2010. Det fastställdes även att denna dumpade import underskred unionsindustrins priser med 9,6–11,3 %. |
| --- | --- |

(187)

Berörda parter hänvisade också till diskussionen i koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu om det faktum att unionstillverkarna inte var begränsade av den asiatiska importen under de perioder då fluktuationer i priserna på nickel, valutaväxelkurser och låga LME-nickelpriser gjorde asiatiska produkter mindre konkurrenskraftiga. Det noterades i koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu att ”även om den begränsning som orsakas av importen inte är stark för närvarande, skulle det ändå vara möjligt att den kommer att öka i framtiden” (11), vilket sedan ledde till en bedömning av den sannolika utvecklingen på marknaden. Den nuvarande undersökningen har visat följande: dumpad import från de berörda länderna nådde under undersökningsperioden en marknadsandel på 9,5 % och ökade med 70 % jämfört med 2010. Det fastställdes även att denna dumpade import underskred unionsindustrins priser med 9,6–11,3 %.

| (188) | Det faktum att efterfrågan på unionsmarknaden är jämförelsevis stabil även i händelse av betydande prisfluktuationer innebär inte att köparna inte är priskänsliga. Även om lägre priser från exportörer inte leder till ökad förbrukning på unionsmarknaden, visade undersökningen tydligt att köparna är villiga att köpa ökade mängder lågprisimport. Eftersom dessa lågprisimportmängder inte skapar någon ytterligare efterfrågan, sker denna försäljning på bekostnad av andra marknadsaktörers försäljning, främst på unionsindustrins bekostnad. |
| --- | --- |

(188)

Det faktum att efterfrågan på unionsmarknaden är jämförelsevis stabil även i händelse av betydande prisfluktuationer innebär inte att köparna inte är priskänsliga. Även om lägre priser från exportörer inte leder till ökad förbrukning på unionsmarknaden, visade undersökningen tydligt att köparna är villiga att köpa ökade mängder lågprisimport. Eftersom dessa lågprisimportmängder inte skapar någon ytterligare efterfrågan, sker denna försäljning på bekostnad av andra marknadsaktörers försäljning, främst på unionsindustrins bekostnad.

| (189) | Undersökningen bekräftade att unionsindustrin har ett bredare produktutbud till försäljning än de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Under undersökningsperioden avsåg omkring 75 % av unionsindustrins försäljning de fyra vanligaste stålkvaliteterna (304, 304L, 316L och 430). Alla dessa kvaliteter säljs av exportörerna från de berörda länderna i en mängd olika typer av bredd, tjocklek och ytbehandling. Även produkter utöver dessa råvarukvaliteter konkurrerar direkt med varandra eftersom de även hade sålts av exportörerna från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(189)

Undersökningen bekräftade att unionsindustrin har ett bredare produktutbud till försäljning än de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Under undersökningsperioden avsåg omkring 75 % av unionsindustrins försäljning de fyra vanligaste stålkvaliteterna (304, 304L, 316L och 430). Alla dessa kvaliteter säljs av exportörerna från de berörda länderna i en mängd olika typer av bredd, tjocklek och ytbehandling. Även produkter utöver dessa råvarukvaliteter konkurrerar direkt med varandra eftersom de även hade sålts av exportörerna från de berörda länderna.

| (190) | Ingen av de berörda parterna har framfört några frågor som rör produktkvalitet i den nuvarande undersökningen. I koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu fastställdes det att även om den genomsnittliga kvalitet som tillverkas av utomeuropeiska tillverkare kan anses vara jämförbar med den för europeiska tillverkare (12), har det även fastställts att kunder med särskilda krav inte kan köpa i Asien (13). Såsom anges ovan är de allra flesta av unionsindustrins försäljningar råvaruprodukter där kvaliteten är jämförbar. |
| --- | --- |

(190)

Ingen av de berörda parterna har framfört några frågor som rör produktkvalitet i den nuvarande undersökningen. I koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu fastställdes det att även om den genomsnittliga kvalitet som tillverkas av utomeuropeiska tillverkare kan anses vara jämförbar med den för europeiska tillverkare (12), har det även fastställts att kunder med särskilda krav inte kan köpa i Asien (13). Såsom anges ovan är de allra flesta av unionsindustrins försäljningar råvaruprodukter där kvaliteten är jämförbar.

| (191) | Andra frågor som hindrar en del kunder från att köpa importerade kallvalsade platta stålprodukter är längre ledtider på grund av de långa transporterna från de berörda länderna och mindre gynnsamma betalningsvillkor som erbjuds av tillverkarna i de berörda länderna. Dessa frågor är emellertid i första hand av betydelse för de kunder som köper direkt från fabriken, vilket endast utgör cirka en tredjedel av unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(191)

Andra frågor som hindrar en del kunder från att köpa importerade kallvalsade platta stålprodukter är längre ledtider på grund av de långa transporterna från de berörda länderna och mindre gynnsamma betalningsvillkor som erbjuds av tillverkarna i de berörda länderna. Dessa frågor är emellertid i första hand av betydelse för de kunder som köper direkt från fabriken, vilket endast utgör cirka en tredjedel av unionsmarknaden.

| (192) | Samtidigt skedde merparten av försäljningen via stålservicecenter, som står för omkring två tredjedelar av unionsmarknaden. Det är faktiskt så att nästan all försäljning från de berörda länderna görs via oberoende servicecentrum, som också köper från unionsindustrin. I detta fall är de betalningsvillkor som erbjuds av återförsäljaren relevant för användaren. Eftersom denna försäljning normalt görs från distributörens lager är den relevanta ledtiden även den tid som behövs för att transportera varorna från distributören till användaren. De flesta försäljningar påverkas därför inte av dessa frågor. |
| --- | --- |

(192)

Samtidigt skedde merparten av försäljningen via stålservicecenter, som står för omkring två tredjedelar av unionsmarknaden. Det är faktiskt så att nästan all försäljning från de berörda länderna görs via oberoende servicecentrum, som också köper från unionsindustrin. I detta fall är de betalningsvillkor som erbjuds av återförsäljaren relevant för användaren. Eftersom denna försäljning normalt görs från distributörens lager är den relevanta ledtiden även den tid som behövs för att transportera varorna från distributören till användaren. De flesta försäljningar påverkas därför inte av dessa frågor.

| (193) | Därför har större delen av unionsindustrins försäljning direkt påverkats av den dumpade importen från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(193)

Därför har större delen av unionsindustrins försäljning direkt påverkats av den dumpade importen från de berörda länderna.

| (194) | Kommissionen drog därför slutsatsen att konkurrensvillkoren i unionen inte kunde ha hindrat den dumpade importen för de berörda länderna att vålla unionsindustrin skada. |
| --- | --- |

(194)

Kommissionen drog därför slutsatsen att konkurrensvillkoren i unionen inte kunde ha hindrat den dumpade importen för de berörda länderna att vålla unionsindustrin skada.

5.4   Råvaruprisernas inverkan

| (195) | Berörda parter hävdade att beslutet att köpa den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna eller den likadana produkten som tillverkades av unionsindustrin, påverkas av råvaruprisernas utveckling, särskilt nickel. Detta beror på att exportörerna tar ut ett enhetligt pris och att unionsindustrin tar ut ett grundpris plus ett legeringspåslag. |
| --- | --- |

(195)

Berörda parter hävdade att beslutet att köpa den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna eller den likadana produkten som tillverkades av unionsindustrin, påverkas av råvaruprisernas utveckling, särskilt nickel. Detta beror på att exportörerna tar ut ett enhetligt pris och att unionsindustrin tar ut ett grundpris plus ett legeringspåslag.

| (196) | Det skulle därför ha varit mer gynnsamt för importörerna att köpa från de berörda länderna när råvarupriserna ökar (eftersom unionsindustrins priser kommer att revideras uppåt medan exportörernas priser förblir stabila). Å andra sidan, om råvarupriserna faller påstås det att det skulle vara mindre förmånligt för importörerna att köpa från de berörda länderna (eftersom unionsindustrins priser kommer att falla, medan exportörernas priser kommer att förbli stabila). |
| --- | --- |

(196)

Det skulle därför ha varit mer gynnsamt för importörerna att köpa från de berörda länderna när råvarupriserna ökar (eftersom unionsindustrins priser kommer att revideras uppåt medan exportörernas priser förblir stabila). Å andra sidan, om råvarupriserna faller påstås det att det skulle vara mindre förmånligt för importörerna att köpa från de berörda länderna (eftersom unionsindustrins priser kommer att falla, medan exportörernas priser kommer att förbli stabila).

| (197) | I koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu analyserades effekterna av den förväntade utvecklingen av priset på nickel på importörernas inköpsbeslut (14). I den här undersökningen har det analyserats huruvida utvecklingen av importen verkligen följde utvecklingen av de faktiska priserna på nickel och följer det mönster som beskrivs ovan. Nickelpriserna (15) sjönk med 31 %, från 16 453 euro/ton 2010 till 11 327 euro/ton under undersökningsperioden. Enligt det påstående som framförts av berörda parter som beskrivs i skäl 196, borde denna minskning av priserna på nickel ha lett till en minskning av importen från de berörda länderna. Undersökningen visade emellertid att trots den stora minskningen av priserna på nickel, ökade exporten från de berörda länderna med 70 % under samma period, såsom beskrivs i skäl 104. |
| --- | --- |

(197)

I koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu analyserades effekterna av den förväntade utvecklingen av priset på nickel på importörernas inköpsbeslut (14). I den här undersökningen har det analyserats huruvida utvecklingen av importen verkligen följde utvecklingen av de faktiska priserna på nickel och följer det mönster som beskrivs ovan. Nickelpriserna (15) sjönk med 31 %, från 16 453 euro/ton 2010 till 11 327 euro/ton under undersökningsperioden. Enligt det påstående som framförts av berörda parter som beskrivs i skäl 196, borde denna minskning av priserna på nickel ha lett till en minskning av importen från de berörda länderna. Undersökningen visade emellertid att trots den stora minskningen av priserna på nickel, ökade exporten från de berörda länderna med 70 % under samma period, såsom beskrivs i skäl 104.

| (198) | Samtidigt som utvecklingen av råvarupriserna kan ha haft en viss effekt på utvecklingen av importvolymer, uppvägs detta tydligt av andra faktorer, såsom den låga prisnivån för de exporterande tillverkarna. Utvecklingen av nickelpriserna anses därför inte ha en varaktig inverkan på den totala ökningen av dumpad import från de berörda länderna under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(198)

Samtidigt som utvecklingen av råvarupriserna kan ha haft en viss effekt på utvecklingen av importvolymer, uppvägs detta tydligt av andra faktorer, såsom den låga prisnivån för de exporterande tillverkarna. Utvecklingen av nickelpriserna anses därför inte ha en varaktig inverkan på den totala ökningen av dumpad import från de berörda länderna under skadeundersökningsperioden.

5.5   Förändringar i konsumtionsmönstret

| (199) | I koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu fastställdes det att både den absoluta prisnivån på nickel och volatiliteten när det gäller priserna på nickel, sannolikt kommer att minska intresset för rostfritt stål som material och öka efterfrågan på nickelfritt rostfritt stål (16). |
| --- | --- |

(199)

I koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu fastställdes det att både den absoluta prisnivån på nickel och volatiliteten när det gäller priserna på nickel, sannolikt kommer att minska intresset för rostfritt stål som material och öka efterfrågan på nickelfritt rostfritt stål (16).

| (200) | När det gäller intresset för rostfritt stål som material hävdades det även att ett antal trender möjligen kan inverka på bytet till/från rostfritt stål, inbegripet behovet av att använda lättare material, t.ex. i bilar (negativ inverkan på rostfritt, byte från stål till kompositer), kortare livscykel i konsumentvaror (negativ inverkan på rostfritt, användning av billigare material), ökat behov av vattenrening och miljövänlig energiproduktion (positiv inverkan på rostfritt, svårt att ersätta i många tillämpningar) och utvecklingen av priserna för eventuellt konkurrerande material (järnmalm, aluminium, koppar) (17). |
| --- | --- |

(200)

När det gäller intresset för rostfritt stål som material hävdades det även att ett antal trender möjligen kan inverka på bytet till/från rostfritt stål, inbegripet behovet av att använda lättare material, t.ex. i bilar (negativ inverkan på rostfritt, byte från stål till kompositer), kortare livscykel i konsumentvaror (negativ inverkan på rostfritt, användning av billigare material), ökat behov av vattenrening och miljövänlig energiproduktion (positiv inverkan på rostfritt, svårt att ersätta i många tillämpningar) och utvecklingen av priserna för eventuellt konkurrerande material (järnmalm, aluminium, koppar) (17).

| (201) | I detta avseende har den aktuella undersökningen bekräftat resultaten i koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu (18) att efterfrågan på rostfritt stål i allmänhet och kallvalsade platta stålprodukter i synnerhet är relativt oelastisk. Större delen av konsumtionsökningen ägde rum mellan 2010 och 2011 när priserna ökade. Under perioden med sjunkande priser från 2011 fram till undersökningsperioden, förblev förbrukningen stabil och ökade med endast 1 %. Bytet till/från rostfritt stål, inklusive de faktorer som nämns ovan, kunde därför inte ha någon mätbar effekt på den totala förbrukningen av kallvalsade platta stålprodukter. |
| --- | --- |

(201)

I detta avseende har den aktuella undersökningen bekräftat resultaten i koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu (18) att efterfrågan på rostfritt stål i allmänhet och kallvalsade platta stålprodukter i synnerhet är relativt oelastisk. Större delen av konsumtionsökningen ägde rum mellan 2010 och 2011 när priserna ökade. Under perioden med sjunkande priser från 2011 fram till undersökningsperioden, förblev förbrukningen stabil och ökade med endast 1 %. Bytet till/från rostfritt stål, inklusive de faktorer som nämns ovan, kunde därför inte ha någon mätbar effekt på den totala förbrukningen av kallvalsade platta stålprodukter.

| (202) | Vad gäller ändringen av efterfrågan mot nickelfria kvaliteter av rostfritt stål som också är den likadana produkten, bekräftar en detaljerad analys av de försäljningstransaktioner som rapporterats av de unionstillverkare som ingick i urvalet resultaten från koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu. |
| --- | --- |

(202)

Vad gäller ändringen av efterfrågan mot nickelfria kvaliteter av rostfritt stål som också är den likadana produkten, bekräftar en detaljerad analys av de försäljningstransaktioner som rapporterats av de unionstillverkare som ingick i urvalet resultaten från koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu.

| (203) | Såsom anges i skäl 138, är de priser som tas ut av unionsindustrin direkt kopplade till stålets kvalitet och motsvarande råvarukostnader. Ett skifte i efterfrågan från en stålkvalitet till en annan har därför en neutral inverkan på unionsindustrins resultat. |
| --- | --- |

(203)

Såsom anges i skäl 138, är de priser som tas ut av unionsindustrin direkt kopplade till stålets kvalitet och motsvarande råvarukostnader. Ett skifte i efterfrågan från en stålkvalitet till en annan har därför en neutral inverkan på unionsindustrins resultat.

| (204) | I detta skede drar man därför slutsatsen att förändringar i förbrukningsmönstret inte hade en negativ inverkan på unionsindustrins resultat. |
| --- | --- |

(204)

I detta skede drar man därför slutsatsen att förändringar i förbrukningsmönstret inte hade en negativ inverkan på unionsindustrins resultat.

5.6   Slutsats om orsakssamband

| (205) | Den dumpade lågprisimporten från de berörda länderna ökade både i absoluta tal och i förhållande till konsumtionen i unionen vid den tidpunkt då de flesta av skadeindikatorerna för unionsindustrin (produktion, kapacitetsutnyttjande, marknadsandel, sysselsättning, försäljningspriser, arbetskraftskostnader, lönsamhet, investeringar, avkastning på investeringar) försämrades. Den dumpade importen från de berörda länderna underskred unionsindustrins priser med 9,6–11,3 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(205)

Den dumpade lågprisimporten från de berörda länderna ökade både i absoluta tal och i förhållande till konsumtionen i unionen vid den tidpunkt då de flesta av skadeindikatorerna för unionsindustrin (produktion, kapacitetsutnyttjande, marknadsandel, sysselsättning, försäljningspriser, arbetskraftskostnader, lönsamhet, investeringar, avkastning på investeringar) försämrades. Den dumpade importen från de berörda länderna underskred unionsindustrins priser med 9,6–11,3 % under undersökningsperioden.

| (206) | Andra faktorer såsom energikostnader, kapacitet och konkurrensvillkor på unionsmarknaden bidrog inte till den skada som unionsindustrin lidit. Faktorer såsom import från övriga tredjeländer och export från unionsindustrin kan ha bidragit till skadan, men i mycket begränsad utsträckning. |
| --- | --- |

(206)

Andra faktorer såsom energikostnader, kapacitet och konkurrensvillkor på unionsmarknaden bidrog inte till den skada som unionsindustrin lidit. Faktorer såsom import från övriga tredjeländer och export från unionsindustrin kan ha bidragit till skadan, men i mycket begränsad utsträckning.

| (207) | På grundval av ovanstående drog kommissionen preliminärt slutsatsen att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit orsakats av den dumpade importen från de berörda länderna och att de övriga faktorerna inte bröt orsakssambandet. Skadan består huvudsakligen av unionsindustrins bräckliga ekonomiska situation och den sjunkande produktionen, kapacitetsutnyttjandet, sysselsättningen och marknadsandelen. |
| --- | --- |

(207)

På grundval av ovanstående drog kommissionen preliminärt slutsatsen att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit orsakats av den dumpade importen från de berörda länderna och att de övriga faktorerna inte bröt orsakssambandet. Skadan består huvudsakligen av unionsindustrins bräckliga ekonomiska situation och den sjunkande produktionen, kapacitetsutnyttjandet, sysselsättningen och marknadsandelen.

| (208) | Kommissionen har redogjort för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och avgränsat dessa från den dumpade importens skadevållande verkan. De verkningar som annan import, export från unionsindustrin, energikostnader, kapacitet och konkurrensvillkoren har på unionsindustrins negativa utveckling vad gäller dess finansiella situation, produktion och marknadsandel var antingen mycket begränsade eller obefintliga. |
| --- | --- |

(208)

Kommissionen har redogjort för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation och avgränsat dessa från den dumpade importens skadevållande verkan. De verkningar som annan import, export från unionsindustrin, energikostnader, kapacitet och konkurrensvillkoren har på unionsindustrins negativa utveckling vad gäller dess finansiella situation, produktion och marknadsandel var antingen mycket begränsade eller obefintliga.

6.   UNIONENS INTRESSE

| (209) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning fastställts. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas. |
| --- | --- |

(209)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den med säkerhet kunde fastslå att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning fastställts. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

6.1   Unionsindustrins intresse

| (210) | Större delen av unionsindustrin stöder införandet av åtgärder. Den största unionstillverkaren samarbetade inte vid undersökningen, men den motsatte sig inte klagomålet. Sex unionstillverkare som står för ungefär 55 % av försäljningen och produktionen i unionen samarbetade vid undersökningen och stödde klagomålet. |
| --- | --- |

(210)

Större delen av unionsindustrin stöder införandet av åtgärder. Den största unionstillverkaren samarbetade inte vid undersökningen, men den motsatte sig inte klagomålet. Sex unionstillverkare som står för ungefär 55 % av försäljningen och produktionen i unionen samarbetade vid undersökningen och stödde klagomålet.

| (211) | Unionsindustrin har lidit väsentlig skada. De ekonomiska indikatorerna (lönsamhet, kassaflöde, avkastning på investeringar) var i de flesta fall negativa under hela skadeundersökningsperioden. Andra indikatorer, såsom tillverkning, kapacitetsutnyttjande, sysselsättning och marknadsandel, utvecklades negativt under hela skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin har nätt och jämnt lyckats behålla den låga försäljningsvolymen efter krisen och kunde inte dra nytta av marknadens tillväxt. |
| --- | --- |

(211)

Unionsindustrin har lidit väsentlig skada. De ekonomiska indikatorerna (lönsamhet, kassaflöde, avkastning på investeringar) var i de flesta fall negativa under hela skadeundersökningsperioden. Andra indikatorer, såsom tillverkning, kapacitetsutnyttjande, sysselsättning och marknadsandel, utvecklades negativt under hela skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin har nätt och jämnt lyckats behålla den låga försäljningsvolymen efter krisen och kunde inte dra nytta av marknadens tillväxt.

| (212) | Om inga åtgärder vidtas kommer den dumpade importen från de berörda länderna att fortsätta att tvinga unionsindustrin att sälja till förlustbringande priser. Denna anhopning av ytterligare förluster kommer att leda till en ytterligare försämring av unionsindustrins situation. Det ligger därför i unionsindustrins intresse att införa åtgärderna. |
| --- | --- |

(212)

Om inga åtgärder vidtas kommer den dumpade importen från de berörda länderna att fortsätta att tvinga unionsindustrin att sälja till förlustbringande priser. Denna anhopning av ytterligare förluster kommer att leda till en ytterligare försämring av unionsindustrins situation. Det ligger därför i unionsindustrins intresse att införa åtgärderna.

6.2   De icke-närstående importörernas och distributörernas intresse

| (213) | Importörer och distributörer (inbegripet stålservicecenter) har varit mycket aktiva i denna undersökning. 31 importörer och distributörer gav sig till känna och motsatte sig införandet av åtgärder. |
| --- | --- |

(213)

Importörer och distributörer (inbegripet stålservicecenter) har varit mycket aktiva i denna undersökning. 31 importörer och distributörer gav sig till känna och motsatte sig införandet av åtgärder.

| (214) | Importörerna och distributörerna hävdade att deras möjliga försörjningskällor kommer att begränsas genom införandet av åtgärder. De hävdade att om åtgärder infördes skulle de inte längre kunna köpa kallvalsade platta stålprodukter från Kina och Taiwan. |
| --- | --- |

(214)

Importörerna och distributörerna hävdade att deras möjliga försörjningskällor kommer att begränsas genom införandet av åtgärder. De hävdade att om åtgärder infördes skulle de inte längre kunna köpa kallvalsade platta stålprodukter från Kina och Taiwan.

| (215) | Undersökningen har dock visat att alla importörer och distributörer köper från flera olika källor, inbegripet unionsindustrin, de berörda länderna och övriga tredjeländer. De är därför endast delvis beroende av leveranser från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(215)

Undersökningen har dock visat att alla importörer och distributörer köper från flera olika källor, inbegripet unionsindustrin, de berörda länderna och övriga tredjeländer. De är därför endast delvis beroende av leveranser från de berörda länderna.

| (216) | Dessa parter kan fortsätta att köpa kallvalsade platta stålprodukter från unionsindustrin och från andra länder som inte är föremål för denna undersökning (t.ex. Indien, Sydafrika, Sydkorea och Förenta staterna), som tillsammans har en marknadsandel på 11 %. Både unionsindustrin och importen från övriga tredjeländer är därför trovärdiga alternativ till den kinesiska och taiwanesiska importen. |
| --- | --- |

(216)

Dessa parter kan fortsätta att köpa kallvalsade platta stålprodukter från unionsindustrin och från andra länder som inte är föremål för denna undersökning (t.ex. Indien, Sydafrika, Sydkorea och Förenta staterna), som tillsammans har en marknadsandel på 11 %. Både unionsindustrin och importen från övriga tredjeländer är därför trovärdiga alternativ till den kinesiska och taiwanesiska importen.

| (217) | I detta skede drar man därför slutsatsen att införandet av åtgärder endast kan ha en smärre negativ inverkan på situationen för icke-närstående importörer och distributörer. |
| --- | --- |

(217)

I detta skede drar man därför slutsatsen att införandet av åtgärder endast kan ha en smärre negativ inverkan på situationen för icke-närstående importörer och distributörer.

6.3   Användarnas intresse

| (218) | Ett antal berörda parter, inbegripet de exporterande tillverkarna och distributörerna, har uttryckt oro inför de möjliga negativa effekterna av åtgärderna på användarna. Användarna själva delar inte dessa farhågor. Användarnas deltagande var i detta fall mycket lågt. Sex användare (inklusive en grupp av fyra företag) yttrade sig, varav endast en motsatte sig införandet av åtgärder. Andra användare och deras intresseorganisationer deltog antingen inte eller avstod uttryckligen från att ta ställning. |
| --- | --- |

(218)

Ett antal berörda parter, inbegripet de exporterande tillverkarna och distributörerna, har uttryckt oro inför de möjliga negativa effekterna av åtgärderna på användarna. Användarna själva delar inte dessa farhågor. Användarnas deltagande var i detta fall mycket lågt. Sex användare (inklusive en grupp av fyra företag) yttrade sig, varav endast en motsatte sig införandet av åtgärder. Andra användare och deras intresseorganisationer deltog antingen inte eller avstod uttryckligen från att ta ställning.

| (219) | Den preliminära slutsatsen är därför att införandet av åtgärder inte strider mot användarnas intressen. |
| --- | --- |

(219)

Den preliminära slutsatsen är därför att införandet av åtgärder inte strider mot användarnas intressen.

6.4   Konkurrensproblem

| (220) | I koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu konstaterade kommissionen att den föreslagna sammanslagningen av Outokumpu och Inoxum skulle leda till ett påtagligt hinder för effektiv konkurrens genom icke samordnade effekter, genom skapandet av en dominerande ställning på EES-marknaden (EES = Europeiska ekonomiska samarbetsområdet) för kallvalsade platta stålprodukter (19). För att undvika ett sådant hinder, godtog kommissionen att ett avyttringspaket som omfattar AST är tillräckligt för att åtgärda konkurrensproblemen (20). Den åtgärd som godtogs av kommissionen upprätthöll antalet fyra medelstora unionstillverkare. |
| --- | --- |

(220)

I koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu konstaterade kommissionen att den föreslagna sammanslagningen av Outokumpu och Inoxum skulle leda till ett påtagligt hinder för effektiv konkurrens genom icke samordnade effekter, genom skapandet av en dominerande ställning på EES-marknaden (EES = Europeiska ekonomiska samarbetsområdet) för kallvalsade platta stålprodukter (19). För att undvika ett sådant hinder, godtog kommissionen att ett avyttringspaket som omfattar AST är tillräckligt för att åtgärda konkurrensproblemen (20). Den åtgärd som godtogs av kommissionen upprätthöll antalet fyra medelstora unionstillverkare.

| (221) | Denna åtgärd har redan genomförts och har nu full verkan. Dessutom minskar införandet av antidumpningsåtgärder inte antalet medelstora unionstillverkare. I detta skede drar man därför slutsatsen att införandet av åtgärder inte minskar eller eliminerar effekten av det åtagande som godtagits av kommissionen i koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu. |
| --- | --- |

(221)

Denna åtgärd har redan genomförts och har nu full verkan. Dessutom minskar införandet av antidumpningsåtgärder inte antalet medelstora unionstillverkare. I detta skede drar man därför slutsatsen att införandet av åtgärder inte minskar eller eliminerar effekten av det åtagande som godtagits av kommissionen i koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu.

6.5   Slutsats om unionens intresse

| (222) | Mot denna bakgrund slår kommissionen fast att det inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder för import av den berörda produkten från Kina och Taiwan i detta skede av undersökningen. |
| --- | --- |

(222)

Mot denna bakgrund slår kommissionen fast att det inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder för import av den berörda produkten från Kina och Taiwan i detta skede av undersökningen.

7.   PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (223) | På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(223)

På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.

7.1   Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

| (224) | För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(224)

För att bestämma nivån för åtgärderna fastställde kommissionen först det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som unionsindustrin lidit.

| (225) | Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina produktionskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. vid avsaknad av dumpad import. |
| --- | --- |

(225)

Skadan skulle vara undanröjd om unionsindustrin kunde täcka sina produktionskostnader och göra en vinst före skatt på försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå under normala konkurrensförhållanden, dvs. vid avsaknad av dumpad import.

| (226) | Unionsindustrins lönsamhet var negativ under hela skadeundersökningsperioden, det vill säga åren 2010–2013. De föregående åren 2008 och 2009 drabbades av en nedgång i efterfrågan under den globala ekonomiska krisen och vinsten under dessa år kan därför inte anses vara uppnådd under normala konkurrensförhållanden. Medan det i den tidigare undersökning som beskrivs i skäl 134 preliminärt fastställdes förekomst av dumpning för år 2007 kunde ingen väsentlig koppling mellan denna import och unionsindustrins situation fastställas. För detta ändamål fastställdes vinstmålet till 8,1 %, vilket var den vinst som unionsindustrin uppnådde under 2007. Detta var det senaste representativa år som kännetecknades av normala konkurrensförhållanden före kollapsen i efterfrågan under 2008 och 2009. I själva verket nådde marknadsstorleken under 2013 nästan upp till förbrukningsnivån år 2007. |
| --- | --- |

(226)

Unionsindustrins lönsamhet var negativ under hela skadeundersökningsperioden, det vill säga åren 2010–2013. De föregående åren 2008 och 2009 drabbades av en nedgång i efterfrågan under den globala ekonomiska krisen och vinsten under dessa år kan därför inte anses vara uppnådd under normala konkurrensförhållanden. Medan det i den tidigare undersökning som beskrivs i skäl 134 preliminärt fastställdes förekomst av dumpning för år 2007 kunde ingen väsentlig koppling mellan denna import och unionsindustrins situation fastställas. För detta ändamål fastställdes vinstmålet till 8,1 %, vilket var den vinst som unionsindustrin uppnådde under 2007. Detta var det senaste representativa år som kännetecknades av normala konkurrensförhållanden före kollapsen i efterfrågan under 2008 och 2009. I själva verket nådde marknadsstorleken under 2013 nästan upp till förbrukningsnivån år 2007.

| (227) | Kommissionen beräknade mot denna bakgrund ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten för unionsindustrin genom att från försäljningspriset i unionen ta bort den faktiska förlust som uppnåtts under undersökningsperioden och lägga till ovannämnda vinstmarginal på 8,1 %. |
| --- | --- |

(227)

Kommissionen beräknade mot denna bakgrund ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten för unionsindustrin genom att från försäljningspriset i unionen ta bort den faktiska förlust som uppnåtts under undersökningsperioden och lägga till ovannämnda vinstmarginal på 8,1 %.

| (228) | Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetande exporterande producenter i de berörda länder som ingick i stickprovet, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på unionsmarknaden av unionstillverkarna i stickprovet under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes som andel av det vägda genomsnittliga importvärdet CIF. |
| --- | --- |

(228)

Kommissionen fastställde sedan nivån för undanröjande av skada på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetande exporterande producenter i de berörda länder som ingick i stickprovet, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på unionsmarknaden av unionstillverkarna i stickprovet under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes som andel av det vägda genomsnittliga importvärdet CIF.

| (229) | Nivån för undanröjande av skada för andra samarbetande företag och för alla övriga företag fastställs på samma sätt som subventionsmarginalen för dessa företag (se skälen 57, 60, 85 och 88). |
| --- | --- |

(229)

Nivån för undanröjande av skada för andra samarbetande företag och för alla övriga företag fastställs på samma sätt som subventionsmarginalen för dessa företag (se skälen 57, 60, 85 och 88).

7.2   Provisoriska åtgärder

| (230) | Provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas beträffande import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Kina och Taiwan i enlighet med regeln om lägre tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen jämförde skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullsatserna bör fastställas till en nivå som motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(230)

Provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas beträffande import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Kina och Taiwan i enlighet med regeln om lägre tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen jämförde skademarginalerna och dumpningsmarginalerna. Tullsatserna bör fastställas till en nivå som motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.

| (231) | Såsom anges i skäl 4 gjorde kommissionen import av den berörda produkten med ursprung i Kina och Taiwan till föremål för registrering genom genomförandeförordning (EU) nr 1331/2014 mot bakgrund av en möjlig retroaktiv tillämpning av antidumpnings- och utjämningsåtgärder enligt artikel 10.4 i grundförordningen och artikel 16.4 i rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (21) (nedan kallad den grundläggande antisubventionsförordningen). |
| --- | --- |

(231)

Såsom anges i skäl 4 gjorde kommissionen import av den berörda produkten med ursprung i Kina och Taiwan till föremål för registrering genom genomförandeförordning (EU) nr 1331/2014 mot bakgrund av en möjlig retroaktiv tillämpning av antidumpnings- och utjämningsåtgärder enligt artikel 10.4 i grundförordningen och artikel 16.4 i rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (21) (nedan kallad den grundläggande antisubventionsförordningen).

| (232) | När det gäller den nuvarande antidumpningsundersökningen och mot bakgrund av ovanstående resultat bör registreringen av import med avseende på antidumpningsundersökningen enligt artikel 14.5 i grundförordningen upphöra. |
| --- | --- |

(232)

När det gäller den nuvarande antidumpningsundersökningen och mot bakgrund av ovanstående resultat bör registreringen av import med avseende på antidumpningsundersökningen enligt artikel 14.5 i grundförordningen upphöra.

| (233) | När det gäller den parallella antisubventionsundersökningen (se skäl 3), bör registreringen av importen från Kina i enlighet med artikel 24.5 i den grundläggande antisubventionsförordningen fortsätta. |
| --- | --- |

(233)

När det gäller den parallella antisubventionsundersökningen (se skäl 3), bör registreringen av importen från Kina i enlighet med artikel 24.5 i den grundläggande antisubventionsförordningen fortsätta.

| (234) | Inget beslut kan fattas om möjlig retroaktiv tillämpning av antidumpningsåtgärder i detta skede av förfarandet. |
| --- | --- |

(234)

Inget beslut kan fattas om möjlig retroaktiv tillämpning av antidumpningsåtgärder i detta skede av förfarandet.

| (235) | På grundval av ovanstående föreslås följande preliminära antidumpningstullsatser, uttryckta i priset CIF unionens gräns, före tull:









  Land | Företag | Dumpningsmarginal
  (%) | Skademarginal
  (%) | Preliminär antidumpningstull
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Baosteel Stainless Steel Co., Ltd | 34,9 | 25,2 | 25,2 |
| Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd | 34,9 | 25,2 | 25,2 |
| Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd | 29,2 | 24,3 | 24,3 |
| Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd | 29,2 | 24,3 | 24,3 |
| Övriga samarbetsvilliga företag | 30,0 | 24,5 | 24,5 |
| Alla övriga företag | 34,9 | 25,2 | 25,2 |
| Taiwan | Chia Far Industrial Factory Co., Ltd | 12,0 | 23,9 | 12,0 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd | 10,9 | 22,9 | 10,9 |
| Yieh United Steel Corporation | 10,9 | 22,9 | 10,9 |
| Övriga samarbetsvilliga företag | 10,9 | 22,9 | 10,9 |
| Alla övriga företag | 12,0 | 23,9 | 12,0 |

(235)

På grundval av ovanstående föreslås följande preliminära antidumpningstullsatser, uttryckta i priset CIF unionens gräns, före tull:

Land

Företag

Dumpningsmarginal

(%)

Skademarginal

(%)

Preliminär antidumpningstull

(%)

Kina

Baosteel Stainless Steel Co., Ltd

34,9

25,2

25,2

Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd

34,9

25,2

25,2

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd

29,2

24,3

24,3

Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd

29,2

24,3

24,3

Övriga samarbetsvilliga företag

30,0

24,5

24,5

Alla övriga företag

34,9

25,2

25,2

Taiwan

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd

12,0

23,9

12,0

Tang Eng Iron Works Co., Ltd

10,9

22,9

10,9

Yieh United Steel Corporation

10,9

22,9

10,9

Övriga samarbetsvilliga företag

10,9

22,9

10,9

Alla övriga företag

12,0

23,9

12,0

| (236) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna och som är producerad av de rättssubjekt som nämns. Import av produkter som producerats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(236)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna och som är producerad av de rättssubjekt som nämns. Import av produkter som producerats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (237) | Ett företag kan begära tillämpning av dessa individuella antidumpningstullsatser om det senare ändrar namn. Denna begäran ska riktas till kommissionen (22). Begäran ska innehålla alla uppgifter som behövs för att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(237)

Ett företag kan begära tillämpning av dessa individuella antidumpningstullsatser om det senare ändrar namn. Denna begäran ska riktas till kommissionen (22). Begäran ska innehålla alla uppgifter som behövs för att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

| (238) | För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(238)

För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

| (239) | Från och med den 26 mars 2015 skyddar en preliminär antidumpningstull mot dumpad import. Det är därför inte längre nödvändigt att registrera import för att skydda mot dumpad import. Artikel 1.1 i genomförandeförordning (EU) nr 1331/2014 måste därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(239)

Från och med den 26 mars 2015 skyddar en preliminär antidumpningstull mot dumpad import. Det är därför inte längre nödvändigt att registrera import för att skydda mot dumpad import. Artikel 1.1 i genomförandeförordning (EU) nr 1331/2014 måste därför ändras i enlighet med detta.

8.   SLUTBESTÄMMELSER

| (240) | Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist. |
| --- | --- |

(240)

Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist.

| (241) | Undersökningsresultaten om införande av en preliminär tull är inte definitiva och kan komma att ändras i undersökningens slutgiltiga skede. |
| --- | --- |

(241)

Undersökningsresultaten om införande av en preliminär tull är inte definitiva och kan komma att ändras i undersökningens slutgiltiga skede.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull införs på import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål, inte vidare bearbetade efter kallvalsningen, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 och 7220 20 89 och som har sitt ursprung i Kina och Taiwan.

2.   Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Land | Företag | Preliminär antidumpningstull
  (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Folkrepubliken Kina | Baosteel Stainless Steel Co., Ltd, Shanghai | 25,2 | C022 |
| Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd, Ningbo | 25,2 | C023 |
| Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan City | 24,3 | C024 |
| Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd, Tianjin City | 24,3 | C025 |
| Övriga samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilaga I | 24,5 | |
| Alla övriga företag | 25,2 | C999 |
| Taiwan | Chia Far Industrial Factory Co., Ltd, Taipei City | 12,0 | C030 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd, Kaohsiung City | 10,9 | C031 |
| Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung City | 10,9 | C032 |
| Övriga samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilaga II | 10,9 | |
| Alla övriga företag | 12,0 | C999 |

Land

Företag

Preliminär antidumpningstull

(%)

Taric-tilläggsnummer

Folkrepubliken Kina

Baosteel Stainless Steel Co., Ltd, Shanghai

25,2

C022

Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd, Ningbo

25,2

C023

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan City

24,3

C024

Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd, Tianjin City

24,3

C025

Övriga samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilaga I

24,5

Alla övriga företag

25,2

C999

Taiwan

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd, Taipei City

12,0

C030

Tang Eng Iron Works Co., Ltd, Kaohsiung City

10,9

C031

Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung City

10,9

C032

Övriga samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilaga II

10,9

Alla övriga företag

12,0

C999

3.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhetsdeposition som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

4.   Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Berörda parter får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande

| a) | begära att få information om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, |
| --- | --- |

a)

begära att få information om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning,

| b) | inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och |
| --- | --- |

b)

inkomma med skriftliga synpunkter till kommissionen, och

| c) | begära att bli hörda av kommissionen och/eller av förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

c)

begära att bli hörda av kommissionen och/eller av förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden.

2.   De parter som avses i artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får inom 25 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande lämna synpunkter på tillämpningen av de provisoriska åtgärderna.

Artikel 3

Artikel 1.1 i genomförandeförordning (EU) nr 1331/2014 ska ersättas med följande:

”1.   Tullmyndigheterna instrueras härmed att i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EG) nr 597/2009 vidta lämpliga åtgärder för att registrera importen till unionen av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål, inte vidare bearbetade efter kallvalsningen, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 och 7220 20 89 och som har sitt ursprung i Folkrepubliken Kina.”

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 1 ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 mars 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 196, 26.6.2014, s. 9.

2

(3)  EUT C 267, 14.8.2014, s. 17.

3

(4)  EUT L 359, 16.12.2014, s. 90.

4

(5)  COMP/M.6471.

5

(6)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, Republiken Korea och Taiwan (EUT C 29, 1.2.2008, s. 13).

6

(7)  Kommissionens beslut 2009/327/EG av den 16 april 2009 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av kallvalsade platta produkter av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, Republiken Korea och Taiwan (EUT L 98, 17.4.2009, s. 39).

7

(8)  De näraliggande kvaliteterna 304 och 304L är de vanligaste produkterna och de står för mer än 50 % av unionsindustrins försäljning

8

(9)  Outokumpu årsrapport 2013, s. 11 (diagram).

9

(10)  Kommissionens beslut av den 7 november 2012 som riktar sig till Outokumpu OYJ om att förklara en koncentration förenlig med den inre marknaden och EES-avtalet (Ärende COMP/M.6471 – Outokumpu/Inoxum)

10

(11)  Koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu, punkt 587.

11

(12)  Koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu, punkt 546.

12

(13)  Koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu, punkt 550.

13

(14)  Koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu, punkt 567.

14

(15)  Nickel, smältningskvalitet, LME spotpris CIF europeiska hamnar, euro per ton. Källa: Världsbanken.

15

Källa:

(16)  Koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu, punkt 96.

16

(17)  Koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu, punkt 97.

17

(18)  Koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu, punkt 98.

18

(19)  Koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu, punkt 883.

19

(20)  Koncentrationsbeslutet avseende Outokumpu, punkt 1296.

20

(21)  EUT L 188, 18.7.2009, s. 93.

21

(22)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel (GD Handel), direktorat H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bryssel, BELGIEN.

22

---

BILAGA I

Kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet

| Land | Namn | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Folkrepubliken Kina | Lianzhong Stainless Steel Corporation, Guangzhou | C026 |
| Ningbo Qi Yi Precision Metals Co., Ltd, Ningbo | C027 |
| Tianjin Lianfa Precision Steel Corporation, Tianjin | C028 |
| Zhangjiagang Pohang Stainless Steel Co., Ltd, Zhangjiagang City | C029 |

Land

Namn

Taric-tilläggsnummer

Folkrepubliken Kina

Lianzhong Stainless Steel Corporation, Guangzhou

C026

Ningbo Qi Yi Precision Metals Co., Ltd, Ningbo

C027

Tianjin Lianfa Precision Steel Corporation, Tianjin

C028

Zhangjiagang Pohang Stainless Steel Co., Ltd, Zhangjiagang City

C029

---

BILAGA II

Taiwanesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet

| Land | Namn | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Taiwan | Jie Jin Material Science Technology Co., Ltd, Tainan City | C033 |
| Yuan Long Stainless Steel Corporation, Kaohsiung City | C034 |

Land

Namn

Taric-tilläggsnummer

Taiwan

Jie Jin Material Science Technology Co., Ltd, Tainan City

C033

Yuan Long Stainless Steel Corporation, Kaohsiung City

C034

---

| 25.3.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/57 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/57

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/502

av den 24 mars 2015

om godkännande av ett preparat av Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 som fodertillsats för mjölkkor (innehavare av godkännandet: Micro Bio-System Ltd)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | En ansökan om godkännande av ett preparat av Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av ett preparat av Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökan gäller godkännande i kategorin ”zootekniska tillsatser” av ett preparat av Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 som fodertillsats för mjölkkor. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande i kategorin ”zootekniska tillsatser” av ett preparat av Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 som fodertillsats för mjölkkor.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 11 september 2014 (2) att preparatet av Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 under de föreslagna användningsvillkoren inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Det konstaterades också att tillsatsen kan förbättra mjölkproduktionen hos mjölkkor. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 11 september 2014 (2) att preparatet av Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 under de föreslagna användningsvillkoren inte inverkar negativt på djurs och människors hälsa eller på miljön. Det konstaterades också att tillsatsen kan förbättra mjölkproduktionen hos mjölkkor. Myndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoden för fodertillsatsen som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av preparatet av Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av preparatet av Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 visar att det uppfyller villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003. Preparatet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”zootekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”medel som stabiliserar tarmfloran” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats enligt villkoren i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 mars 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  The EFSA Journal, vol. 12(2014):9, artikelnr 3830.

2

The EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: Zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: Medel som stabiliserar tarmfloran |
| 4b1871 | Micron Bio-Systems Ltd | Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 som innehåller minst
  1 × 1010 CFU/g tillsats i fast form

  Beskrivning av den aktiva substansen


  Saccharomyces cerevisiae NCYC R404

  Analysmetod
   (1)

  Identifiering: Polymeraskedjereaktion (PCR)






  — | Räkning: Ingjutningsmetod med användning av agar med jästextrakt, glukos och kloramfenikol (CGYE) – EN 15789 |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

CFU/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: Zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: Medel som stabiliserar tarmfloran

4b1871

Micron Bio-Systems Ltd

Saccharomyces cerevisiae NCYC R404

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 som innehåller minst

1 × 1010 CFU/g tillsats i fast form

Beskrivning av den aktiva substansen

Saccharomyces cerevisiae NCYC R404

Analysmetod
   (1)

Identifiering: Polymeraskedjereaktion (PCR)

—

Räkning: Ingjutningsmetod med användning av agar med jästextrakt, glukos och kloramfenikol (CGYE) – EN 15789

Mjölkkor

—

4,4 × 108

—

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: Lagringsvillkor och stabilitet vid pelletering. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: Lagringsvillkor och stabilitet vid pelletering.

| 2. | Rekommenderad dos av tillsatsen: 1 × 1010 CFU/djur/dag. |
| --- | --- |

2.

Rekommenderad dos av tillsatsen: 1 × 1010 CFU/djur/dag.

| 3. | Användarsäkerhet: Andningsskydd och hudskydd ska användas vid hantering |
| --- | --- |

3.

Användarsäkerhet: Andningsskydd och hudskydd ska användas vid hantering

14 april 2025

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på webbplatsen för Europeiska unionens referenslaboratorium för fodertillsatser: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 25.3.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 79/60 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 79/60

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/503

av den 24 mars 2015

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 mars 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MA | 91,6 |
| TR | 115,6 |
| ZZ | 103,6 |
| 0707 00 05 | JO | 206,0 |
| MA | 176,1 |
| TR | 162,7 |
| ZZ | 181,6 |
| 0709 93 10 | MA | 113,3 |
| TR | 162,2 |
| ZZ | 137,8 |
| 0805 10 20 | EG | 44,7 |
| IL | 71,5 |
| MA | 53,7 |
| TN | 54,3 |
| TR | 70,2 |
| ZZ | 58,9 |
| 0805 50 10 | TR | 46,6 |
| ZZ | 46,6 |
| 0808 10 80 | AR | 94,0 |
| BR | 92,5 |
| CL | 78,4 |
| CN | 105,5 |
| MK | 25,2 |
| US | 218,4 |
| ZA | 123,7 |
| ZZ | 105,4 |
| 0808 30 90 | AR | 108,8 |
| CL | 139,2 |
| CN | 102,1 |
| ZA | 133,1 |
| ZZ | 120,8 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MA

91,6

TR

115,6

ZZ

103,6

0707 00 05

JO

206,0

MA

176,1

TR

162,7

ZZ

181,6

0709 93 10

MA

113,3

TR

162,2

ZZ

137,8

0805 10 20

EG

44,7

IL

71,5

MA

53,7

TN

54,3

TR

70,2

ZZ

58,9

0805 50 10

TR

46,6

ZZ

46,6

0808 10 80

AR

94,0

BR

92,5

CL

78,4

CN

105,5

MK

25,2

US

218,4

ZA

123,7

ZZ

105,4

0808 30 90

AR

108,8

CL

139,2

CN

102,1

ZA

133,1

ZZ

120,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---