# Euroopa Liidu C 72/2015

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 72 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide28. veebruar 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 72

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide28. veebruar 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 072/01 | Komisjoni arvamus, 26. veebruar 2015, Rootsis Lundis asuvast Euroopa Neutronkiirguse Allika Teaduskeskusest (European Spallation Source) (joonkiirendist) pärit radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta | 1 |
| 2015/C 072/02 | Komisjoni arvamus, 26. veebruar 2015, väärtpaberiosaluste statistikat käsitleva Euroopa Keskpanga muudetud määruse eelnõu kohta | 3 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

2015/C 072/01

Komisjoni arvamus, 26. veebruar 2015, Rootsis Lundis asuvast Euroopa Neutronkiirguse Allika Teaduskeskusest (European Spallation Source) (joonkiirendist) pärit radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta

European Spallation Source

1

2015/C 072/02

Komisjoni arvamus, 26. veebruar 2015, väärtpaberiosaluste statistikat käsitleva Euroopa Keskpanga muudetud määruse eelnõu kohta

3

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 072/03 | Menetluse algatamine (Toimik M.7408 – Cargill / ADM Chocolate Business) (
  1
  ) | 5 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2015/C 072/03

Menetluse algatamine (Toimik M.7408 – Cargill / ADM Chocolate Business) (
  1
  )

1

5

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 072/04 | Euro vahetuskurss | 6 |
| 2015/C 072/05 | Arvamus, mille konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas 17. oktoobri 2014. aasta koosolekul esialgse otsuse eelnõu kohta, mis on seotud juhtumiga AT.39924 – Šveitsi frangi intressimäära tuletisinstrumendid (CHF LIBOR) – Raportöör: Madalmaad | 7 |
| 2015/C 072/06 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne – Šveitsi frangi intressimäära tuletisinstrumendid (CHF LIBOR) (AT.39924) | 8 |
| 2015/C 072/07 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 21. oktoober 2014, (Juhtum AT.39924 – Šveitsi frangi intressimäära tuletisinstrumendid) (CHF LIBOR) (teatavaks tehtud numbri C(2014) 7605 all) | 9 |
| 2015/C 072/08 | Arvamus, mille konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas 17. oktoobri 2014. aasta koosolekul esialgse otsuse eelnõu kohta, mis on seotud juhtumiga AT.39924 – Šveitsi frangi intressimäära tuletisinstrumendid (Ostu-müügi noteeringute vahega seotud rikkumine) – Raportöör: Madalmaad | 12 |
| 2015/C 072/09 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne – Šveitsi frangi intressimäära tuletisinstrumendid (Ostu-müügi noteeringute vahega seotud rikkumine) (AT.39924) | 13 |
| 2015/C 072/10 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 21. oktoober 2014, (Juhtum AT.39924 – Šveitsi frangi intressimäära tuletisinstrumendid) (Ostu-müügi noteeringute vahega seotud rikkumine) (teatavaks tehtud numbri C(2014) 7602 all) | 14 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2015/C 072/11 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu | 17 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2015/C 072/04

Euro vahetuskurss

6

2015/C 072/05

Arvamus, mille konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas 17. oktoobri 2014. aasta koosolekul esialgse otsuse eelnõu kohta, mis on seotud juhtumiga AT.39924 – Šveitsi frangi intressimäära tuletisinstrumendid (CHF LIBOR) – Raportöör: Madalmaad

7

2015/C 072/06

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne – Šveitsi frangi intressimäära tuletisinstrumendid (CHF LIBOR) (AT.39924)

8

2015/C 072/07

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 21. oktoober 2014, (Juhtum AT.39924 – Šveitsi frangi intressimäära tuletisinstrumendid) (CHF LIBOR) (teatavaks tehtud numbri C(2014) 7605 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 7605 all)

9

2015/C 072/08

Arvamus, mille konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas 17. oktoobri 2014. aasta koosolekul esialgse otsuse eelnõu kohta, mis on seotud juhtumiga AT.39924 – Šveitsi frangi intressimäära tuletisinstrumendid (Ostu-müügi noteeringute vahega seotud rikkumine) – Raportöör: Madalmaad

12

2015/C 072/09

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne – Šveitsi frangi intressimäära tuletisinstrumendid (Ostu-müügi noteeringute vahega seotud rikkumine) (AT.39924)

13

2015/C 072/10

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 21. oktoober 2014, (Juhtum AT.39924 – Šveitsi frangi intressimäära tuletisinstrumendid) (Ostu-müügi noteeringute vahega seotud rikkumine) (teatavaks tehtud numbri C(2014) 7602 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 7602 all)

14

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2015/C 072/11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu

17

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 072/12 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7302 – Styrolution / Braskem / JV) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 25 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 072/13 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 26 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2015/C 072/12

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7302 – Styrolution / Braskem / JV) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

25

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2015/C 072/13

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

26

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2015/C 072/14 | Konkursikutse parandus – Suunised – EACEA 03/2015 – Euroopa Liidu humanitaarabi vabatahtlike algatus – Tehniline abi lähetavatele organisatsioonidele – Vastuvõtvate organisatsioonide humanitaarabisuutlikkuse suurendamine ( ELT C 17, 20.1.2015 ) | 31 |

Parandused

2015/C 072/14

Konkursikutse parandus – Suunised – EACEA 03/2015 – Euroopa Liidu humanitaarabi vabatahtlike algatus – Tehniline abi lähetavatele organisatsioonidele – Vastuvõtvate organisatsioonide humanitaarabisuutlikkuse suurendamine ( ELT C 17, 20.1.2015 )

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

| 28.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/1

---

KOMISJONI ARVAMUS,

26. veebruar 2015,

Rootsis Lundis asuvast Euroopa Neutronkiirguse Allika Teaduskeskusest (European Spallation Source) (joonkiirendist) pärit radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta

(Ainult rootsikeelne tekst on autentne)

(2015/C 72/01)

Alljärgnev hindamine toimub Euratomi asutamislepingu alusel, ilma et see piiraks muid Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel tehtavaid täiendavaid hindamisi ning viimati nimetatud lepingust ja teisestest õigusaktidest tulenevaid kohustusi (1).

Euroopa Komisjon sai 25. septembril 2013 Rootsi valitsuselt Euratomi asutamislepingu artikli 37 kohaselt üldandmed Euroopa Neutronkiirguse Allika Teaduskeskusest (joonkiirendist) pärit radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta.

Kõnealuste üldandmete ning 18. oktoobril 2013 ja 22. septembril 2014 komisjoni nõutud ning 2. septembril 2014 ja 22. oktoobril 2014 Rootsi ametiasutuste esitatud lisateabe alusel ning pärast ekspertrühmaga konsulteerimist koostas komisjon järgmise arvamuse.

| 1. | Vahemaa rajatisest lähima liikmesriigi (käesoleval juhul Taani) piirini on 30 km. |
| --- | --- |

1.

Vahemaa rajatisest lähima liikmesriigi (käesoleval juhul Taani) piirini on 30 km.

| 2. | Tavapärastes töötingimustes väljalastavad vedelad ja gaasilised radioaktiivsed heited ei ohusta oluliselt teiste liikmesriikide elanike tervist. |
| --- | --- |

2.

Tavapärastes töötingimustes väljalastavad vedelad ja gaasilised radioaktiivsed heited ei ohusta oluliselt teiste liikmesriikide elanike tervist.

| 3. | Teisesed tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse enne Rootsi territooriumil asuvasse tunnustatud töötlus- või ladustamiskohta toimetamist ajutiselt kohapeal. |
| --- | --- |

3.

Teisesed tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse enne Rootsi territooriumil asuvasse tunnustatud töötlus- või ladustamiskohta toimetamist ajutiselt kohapeal.

| 4. | Üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetustest põhjustatud ootamatu radioaktiivsete jäätmete keskkonda sattumise korral ei ole tõenäoliselt tekkiv saaste teiste liikmesriikide elanike tervise seisukohast olulise tähtsusega. |
| --- | --- |

4.

Üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetustest põhjustatud ootamatu radioaktiivsete jäätmete keskkonda sattumise korral ei ole tõenäoliselt tekkiv saaste teiste liikmesriikide elanike tervise seisukohast olulise tähtsusega.

Kokkuvõttes arvab komisjon, et Rootsis Lundis asuvast Euroopa Neutronkiirguse Allika Teaduskeskusest pärit igat liiki radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava rakendamine ei põhjusta tavapärase tegevuse ega üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetuse korral tervise seisukohast märkimisväärset vee, pinnase või õhuruumi radioaktiivset saastumist teises liikmesriigis.

Brüssel, 26. veebruar 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  Näiteks tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel edaspidi hinnata keskkonnaaspekte. Sellega seoses soovib komisjon juhtida tähelepanu direktiivile 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, direktiivile 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta, samuti direktiivile 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta ning direktiivile 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik.

1

---

| 28.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/3

---

KOMISJONI ARVAMUS,

26. veebruar 2015,

väärtpaberiosaluste statistikat käsitleva Euroopa Keskpanga muudetud määruse eelnõu kohta

(2015/C 72/02)

Sissejuhatus

15. jaanuaril 2015 sai komisjon Euroopa Keskpangalt (EKP) palve esitada oma arvamus väärtpaberiosaluste statistikat käsitleva muudetud määruse eelnõu kohta.

Komisjonil on kõnealuse palve üle hea meel ja ta märgib, et sellega täidab EKP oma kohustust konsulteerida komisjoniga kõigi oma määruste eelnõude üle, mis on seotud komisjoni statistikavajadustega, nagu need on sätestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2533/98 (statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt) (1) artikli 5 lõikes 2, et tagada ühtsus, mida on vaja nii EKP kui ka komisjoni teabega seotud vajaduste rahuldamiseks. Hea koostöö EKP ja komisjoni vahel on kasulik nii mõlemale institutsioonile kui ka kasutajatele ja andmeesitajatele, sest see teeb Euroopa statistika koostamise tõhusamaks.

Komisjon tunnustab asjakohaste andmete ja statistika olulisust finantsasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve tegemisel, et jälgida väärtpaberiosaluste suurust ja liikumisi (nii riigisiseselt kui ka piiriüleselt) ning samuti finantsinstrumentide liiki. Komisjon nõustub määruse eelnõu põhjenduses 3 esitatud hinnanguga, et riski suurenemise dünaamikat ei saanud finantskriisi ajal õigesti hinnata, kuna puudusid üksikasjalikud andmed kahepoolsete riskipositsioonide ja riski mõju ülekandumise kanalite kohta.

Finantsasutuste ja turgude järelevalvet toetava institutsioonina toetab komisjon seetõttu täielikult põhimõtet arendada väärtpaberite andmebaasi, mis sisaldaks teavet ka väärtpaberitehingute osapoolte kohta. Lisaks võib sellist väga täpset teavet kasutada mitmel muul statistilisel eesmärgil, kui see sisaldub muudes statistilistes andmekogumites ja on nendega seotud ning kui neis andmetes on kasutatud ühiseid mõisteid. Seda arvesse võttes märgib komisjon rahuloluga, et väärtpaberiosaluste statistikat käsitlev EKP muudetud määruse eelnõu võtab piisavalt arvesse uut Euroopa arvepidamise süsteemi (ESA 2010), mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 549/2013 (Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta) (2).

Märkused õigusakti ettepaneku kohta ja ettepanekud selle muutmiseks

Väärtpaberiosaluste statistikat käsitleva EKP muudetud määruse eelnõu esmane eesmärk on kindlustusseltside otsese aruandlusliini kehtestamine. Komisjon tervitab andmete suuremat katvust, mis sellest tuleneb, kuna kindlustusseltsid on olulised väärtpaberiomanikud.

Komisjon on teadlik vajadusest piirata võimaluse korral institutsionaalsete üksuste statistika kogumise aruandluskoormust. Kavandatud õigusaktis on EKP võtnud arvesse asjaolu, et kindlustusseltsidelt kogutakse andmeid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ (kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II)) (3) raames.

Seeläbi tekkiv üksikasjalik ettekujutus finantssektorist on oluline ka finantsregulatsiooni jaoks eri etappides, nt mõjuhinnangute jaoks, mis lisatakse komisjoni seadusandlikele ettepanekutele, samuti määruse eelnõus viidatud kehtivate õigusaktide järelkontrollide jaoks. Kirjeldatud kontekstis jätab komisjon endale võimaluse pärast läbivaadatud aruandluskohustuse jõustumist viia läbi hindamine selle kohta, kas statistika on otstarbekohane ka arvestades selle olulisust, kehtiva ja tulevase finantsregulatsiooni koostamise ja läbivaatamise jaoks.

Üldise märkusena olgu öeldud, et preambuli alguses olevad viited („võttes arvesse”) tuleks viia kooskõlla institutsioonide vahel kokkulepitud tavaga ja need peaksid seega piirduma õigusliku alusega (st sätetega, mis tegelikult annavad institutsioonile pädevuse kavandatud akti vastuvõtmiseks) ja vajaduse korral viidetega ettepanekule, menetlusele ja arvamustele. Seoses õigusliku alusega tuleks pärast üldist viidet Euroopa Liidu toimimise lepingule seega viidata üksnes määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 5 lõikele 1 ja artikli 6 lõikele 4. Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikkel 5, määrus (EL) nr 549/2013, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivid 2014/65/EL (4) ja 2013/36/EL (5) ega viidatud EKP määrused ei ole EKP muudetud määruse eelnõu õiguslikud alused. Kui viiteid nimetatud muudele sätetele ja õigusaktidele peetakse EKP muudetud määruse eelnõu regulatiivosa õigesti mõistmise eesmärgil kasulikuks, võib neile viidata põhjendustes.

Kokkuvõte

Komisjon toetab EKP muudetud määruse eelnõu, kuna selle tulemusena peaks väärtpaberiosaluste kohta kättesaadavate andmete kogum muutuma täielikumaks, mis on väga tähtis sidusrühmadele, sealhulgas komisjonile.

Brüssel, 26. veebruar 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Marianne THYSSEN

---

(1)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  ELT L 174, 26.6.2013, lk 1.

2

(3)  ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.

3

(4)  ELT L 173, 12.6.2014, lk 349.

4

(5)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 338.

5

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 28.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/5

---

Menetluse algatamine

(Toimik M.7408 – Cargill / ADM Chocolate Business)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 72/03)

23. veebruaril 2015 otsustas komisjon algatada eespool nimetatud juhtumi suhtes menetluse, olles leidnud, et teatatud koondumine tekitab tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuses siseturuga. Menetluse algatamisega algab teatatud koondumise uurimise teine etapp ning see ei mõjuta juhtumi kohta lõpliku otsuse tegemist. Kõnealuse otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt c.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava koondumise kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama 15 päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist, et neid saaks täielikult menetluses arvesse võtta. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7408 – Cargill / ADM Chocolate Business):

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 28.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/6

---

Euro vahetuskurss (1)

27. veebruar 2015

(2015/C 72/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1240 |
| JPY | Jaapani jeen | 134,05 |
| DKK | Taani kroon | 7,4660 |
| GBP | Inglise nael | 0,72780 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3693 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0636 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,5740 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,438 |
| HUF | Ungari forint | 303,03 |
| PLN | Poola zlott | 4,1524 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4413 |
| TRY | Türgi liir | 2,8300 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4358 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3995 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,7167 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,4849 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5289 |
| KRW | Korea vonn | 1 236,16 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,0684 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,0485 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6885 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 555,96 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,0576 |
| PHP | Filipiini peeso | 49,486 |
| RUB | Vene rubla | 69,2000 |
| THB | Tai baat | 36,336 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,2579 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,8723 |
| INR | India ruupia | 69,4822 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1240

JPY

Jaapani jeen

134,05

DKK

Taani kroon

7,4660

GBP

Inglise nael

0,72780

SEK

Rootsi kroon

9,3693

CHF

Šveitsi frank

1,0636

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,5740

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,438

HUF

Ungari forint

303,03

PLN

Poola zlott

4,1524

RON

Rumeenia leu

4,4413

TRY

Türgi liir

2,8300

AUD

Austraalia dollar

1,4358

CAD

Kanada dollar

1,3995

HKD

Hongkongi dollar

8,7167

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,4849

SGD

Singapuri dollar

1,5289

KRW

Korea vonn

1 236,16

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,0684

CNY

Hiina jüaan

7,0485

HRK

Horvaatia kuna

7,6885

IDR

Indoneesia ruupia

14 555,96

MYR

Malaisia ringit

4,0576

PHP

Filipiini peeso

49,486

RUB

Vene rubla

69,2000

THB

Tai baat

36,336

BRL

Brasiilia reaal

3,2579

MXN

Mehhiko peeso

16,8723

INR

India ruupia

69,4822

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 28.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/7

---

Arvamus, mille konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas 17. oktoobri 2014. aasta koosolekul esialgse otsuse eelnõu kohta, mis on seotud juhtumiga AT.39924 – Šveitsi frangi intressimäära tuletisinstrumendid

(CHF LIBOR)

Raportöör: Madalmaad

(2015/C 72/05)

| 1. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kahes otsuse eelnõus käsitletav konkurentsivastane käitumine kujutab endast ettevõtjatevahelisi kokkuleppeid ja/või kooskõlastatud tegevust Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kahes otsuse eelnõus käsitletav konkurentsivastane käitumine kujutab endast ettevõtjatevahelisi kokkuleppeid ja/või kooskõlastatud tegevust Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 tähenduses.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga tootemääratluse ning kokkuleppe ja/või kooskõlastatud käitumise geograafilise ulatuse kohta. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga tootemääratluse ning kokkuleppe ja/või kooskõlastatud käitumise geograafilise ulatuse kohta.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et otsustes käsitletavad ettevõtjad on osalenud rikkumis(t)es, nagu seda/neid on otsustes kirjeldatud. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et otsustes käsitletavad ettevõtjad on osalenud rikkumis(t)es, nagu seda/neid on otsustes kirjeldatud.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kirjeldatud rikkumiste puhul oli kokkulepete ja/või kooskõlastatud tegevuse eesmärk konkurentsi piiramine ELi toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 tähenduses. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kirjeldatud rikkumiste puhul oli kokkulepete ja/või kooskõlastatud tegevuse eesmärk konkurentsi piiramine ELi toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 tähenduses.

| 5. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kirjeldatud kokkulepped ja/või kooskõlastatud tegevus võisid ELi liikmesriikide vahelist kaubandust oluliselt mõjutada. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kirjeldatud kokkulepped ja/või kooskõlastatud tegevus võisid ELi liikmesriikide vahelist kaubandust oluliselt mõjutada.

| 6. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga otsustes kirjeldatud rikkumiste kestuse kohta. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga otsustes kirjeldatud rikkumiste kestuse kohta.

| 7. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga otsuste adressaatide osas. |
| --- | --- |

7.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga otsuste adressaatide osas.

| 8. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et otsuste adressaatidele tuleks määrata trahv. |
| --- | --- |

8.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et otsuste adressaatidele tuleks määrata trahv.

| 9. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga 2006. aasta suuniste (määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 punkti a kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta) rakendamise küsimuses. |
| --- | --- |

9.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga 2006. aasta suuniste (määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 punkti a kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta) rakendamise küsimuses.

| 10. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide põhisummade suhtes. |
| --- | --- |

10.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide põhisummade suhtes.

| 11. | Nõuandekomitee nõustub trahvide arvutamisel aluseks võetud kestusaja kindlaksmääramisega. |
| --- | --- |

11.

Nõuandekomitee nõustub trahvide arvutamisel aluseks võetud kestusaja kindlaksmääramisega.

| 12. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide põhisummade vähendamise suhtes 2006. aasta leebema kohtlemise teatise alusel. |
| --- | --- |

12.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide põhisummade vähendamise suhtes 2006. aasta leebema kohtlemise teatise alusel.

| 13. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide põhisummade vähendamise suhtes 2008. aasta kokkuleppemenetluse teatise alusel. |
| --- | --- |

13.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide põhisummade vähendamise suhtes 2008. aasta kokkuleppemenetluse teatise alusel.

| 14. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide lõppsummade suhtes. |
| --- | --- |

14.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide lõppsummade suhtes.

| 15. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

15.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 28.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/8

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (1)

Šveitsi frangi intressimäära tuletisinstrumendid

(CHF LIBOR)

(AT.39924)

(2015/C 72/06)

24. juulil 2013 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) määruse (EÜ) nr 1/2003 (2) artikli 11 lõike 6 kohase menetluse äriühingute The Royal Bank of Scotland Group plc, The Royal Bank of Scotland plc („RBS”), JPMorgan Chase & Co ja JPMorgan Chase Bank National Association („JPMorgan”) (edaspidi koos „osalised”) vastu.

Pärast arutelusid kokkuleppe sõlmimiseks ja ettepanekut kokkuleppemenetluseks vastavalt määruse (EÜ) nr 773/2004 (3) artikli 10a lõikele 2 võttis komisjon 23. septembril 2014 vastu vastuväited, kus märgiti, et RBS ja JPMorgan olid osalenud ajavahemikul 6. märtsist 2008 kuni 13. juulini 2009 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumises.

Rikkumine on seotud Šveitsi frangi intressimäära tuletisinstrumentide (edaspidi „CHIRDid”) turuga. Vastuväidete kohaselt osalesid menetluse osalised mitmes omavahel seotud konkurentsivastases toimingus, mille ühine eesmärk oli piirata ja/või moonutada konkurentsi CHIRDide sektoris. Selleks arutasid osalised omavahel CHF Libori arvutamiseks esitatavaid andmeid, arvates, et see võib soodsalt mõjutada vähemalt ühe teabevahetuses osalenud kaupleja CHIRDi kauplemispositsiooni. Arutelude käigus vahetati mõnel juhul ka teavet tulevaste ja hetkepositsioonide ja kavandatavate hindade kohta.

Osaliste vastustes vastuväidetele kinnitati, et neile adresseeritud vastuväited vastasid nende ettepanekutele kokkuleppemenetluseks.

Otsuse 2011/695/EL artikli 16 kohaselt uurisin, kas otsuse eelnõus käsitletakse ainult vastuväiteid, mille kohta osalistel oli võimalus esitada oma seisukohad, ning see leidis kinnitust.

Eespool esitatut arvestades ning pidades silmas asjaolu, et osalised ei ole esitanud mulle taotlusi või kaebusi (4), olen seisukohal, et kõnealuse juhtumi puhul on nad saanud kasutada oma menetlusõigusi.

Brüssel, 17. oktoober 2014

Wouter WILS

---

(1)  Vastavalt Euroopa Komisjoni presidendi 13. oktoobri 2011. aasta otsuse 2011/695/EL (ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesannete ja pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) (ELT L 275, 20.10.2011, lk 29) artiklitele 16 ja 17.

1

(2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2003, 16. detsember 2002, asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 773/2004, 7. aprill 2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis (ELT L 123, 27.4.2004, lk 18).

3

(4)  Otsuse 2011/695/EL artikli 15 lõike 2 kohaselt võivad kartellijuhtumit käsitleva menetluse osalised, kes osalevad arutelus kokkuleppe sõlmimiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 773/2004 artiklile 10a, pöörduda kokkuleppemenetluse igas etapis ärakuulamise eest vastutava ametniku poole, et tagada oma menetlusõiguste tõhus kasutamine. Vt ka komisjoni teatise 2008/C 167/01 (mis käsitleb kokkuleppemenetluse läbiviimist kartellidega seotud otsuste puhul, mis on võetud vastu vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklitele 7 ja 23) (ELT C 167, 2.7.2008, lk 1) punkt 18.

4

---

| 28.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/9

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

21. oktoober 2014,

(Juhtum AT.39924 – Šveitsi frangi intressimäära tuletisinstrumendid)

(CHF LIBOR)

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 7605 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2015/C 72/07)

Komisjon võttis 21. oktoobril 2014 vastu otsuse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 101 ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi „EMP leping”) artikli 53 kohase menetluse kohta. Kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003
   (1)
  artikliga 30 avaldab komisjon poolte nimed ja otsuse põhilise sisu, sealhulgas kehtestatud sanktsioonid, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi.

1.   SISSEJUHATUS

| (1) | Otsuses käsitletakse üht ja pidevat rikkumist. Otsuse adressaadid osalesid ELi toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumises. Rikkumine seisnes konkurentsi piiramises ja/või moonutamises seoses Šveitsi frangi intressimäära tuletisinstrumentidega (Swiss Franc Interest Rate Derivatives, edaspidi „CHIRDid”), mis on seotud Šveitsi frangi LIBORiga (edaspidi „CHF Libor”). |
| --- | --- |

(1)

Otsuses käsitletakse üht ja pidevat rikkumist. Otsuse adressaadid osalesid ELi toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumises. Rikkumine seisnes konkurentsi piiramises ja/või moonutamises seoses Šveitsi frangi intressimäära tuletisinstrumentidega (Swiss Franc Interest Rate Derivatives, edaspidi „CHIRDid”), mis on seotud Šveitsi frangi LIBORiga (edaspidi „CHF Libor”).

| (2) | Rikkumise aja jooksul oli CHF Libor viitintressimääraks paljudele Šveitsi frankides nomineeritud finantsinstrumentidele. CHF Libori kehtestas British Bankers Association (BBA) (2). Liborit kehtestati iga päev eri laenutähtaegade jaoks, lähtudes CHF Libori rühma (CHF Libor panel) kuuluvate pankade esitatud hinnangutest. Pankadel paluti igal tööpäeval kindlaks kellaajaks esitada hinnangud intressimäärade kohta, millega nad saaksid Londoni pankadevahelisel rahaturul võtta mõistliku summa tagatiseta laenu mitmesuguste tähtaegadega. Seejärel arvutas BBA arvutusagentuur Thomson Reuters keskmiste andmete põhjal iga laenutähtaja jaoks CHF Libori päevamäära, jättes kõrvale kolm kõige kõrgemat ja kolm kõige madalamat hinnangut. Saadud intressimäärad avaldati kohe ning need olid igal tööpäeval avalikkusele kättesaadavad. Rikkumise ajal oli CHF Libori rühmas 12 panka, sealhulgas rikkumise osalised. |
| --- | --- |

(2)

Rikkumise aja jooksul oli CHF Libor viitintressimääraks paljudele Šveitsi frankides nomineeritud finantsinstrumentidele. CHF Libori kehtestas British Bankers Association (BBA) (2). Liborit kehtestati iga päev eri laenutähtaegade jaoks, lähtudes CHF Libori rühma (CHF Libor panel) kuuluvate pankade esitatud hinnangutest. Pankadel paluti igal tööpäeval kindlaks kellaajaks esitada hinnangud intressimäärade kohta, millega nad saaksid Londoni pankadevahelisel rahaturul võtta mõistliku summa tagatiseta laenu mitmesuguste tähtaegadega. Seejärel arvutas BBA arvutusagentuur Thomson Reuters keskmiste andmete põhjal iga laenutähtaja jaoks CHF Libori päevamäära, jättes kõrvale kolm kõige kõrgemat ja kolm kõige madalamat hinnangut. Saadud intressimäärad avaldati kohe ning need olid igal tööpäeval avalikkusele kättesaadavad. Rikkumise ajal oli CHF Libori rühmas 12 panka, sealhulgas rikkumise osalised.

| (3) | CHF Libor mõjutab muu hulgas CHIRDide hinnastamist. CHIRDid on finantstooted, mida korporatsioonid, finantsasutused, riskifondid jm üleilmsed ettevõtjad kasutavad intressiriski maandamiseks (nii laenuvõtjate kui ka investorite jaoks), vahendustasude teenimiseks või spekuleerimiseks (3). |
| --- | --- |

(3)

CHF Libor mõjutab muu hulgas CHIRDide hinnastamist. CHIRDid on finantstooted, mida korporatsioonid, finantsasutused, riskifondid jm üleilmsed ettevõtjad kasutavad intressiriski maandamiseks (nii laenuvõtjate kui ka investorite jaoks), vahendustasude teenimiseks või spekuleerimiseks (3).

| (4) | Kõige tavalisemad CHIRDid on: i) intressiforvardid, ii) intressimäära vahetuslepingud, iii) intressimääraoptsioonid ja iv) intressimäärafutuurid. CHIRDidega kaubeldakse kogu EMPs ning nendega võib kaubelda nii börsiväliselt kui ka börsil (intressimäärafutuuride puhul). |
| --- | --- |

(4)

Kõige tavalisemad CHIRDid on: i) intressiforvardid, ii) intressimäära vahetuslepingud, iii) intressimääraoptsioonid ja iv) intressimäärafutuurid. CHIRDidega kaubeldakse kogu EMPs ning nendega võib kaubelda nii börsiväliselt kui ka börsil (intressimäärafutuuride puhul).

| (5) | Otsus on adresseeritud järgmistele ettevõtjatele:






  — | The Royal Bank of Scotland Group plc ja The Royal Bank of Scotland plc (edaspidi „RBS”) ning |
| --- | --- | --- |

(5)

Otsus on adresseeritud järgmistele ettevõtjatele:

—

The Royal Bank of Scotland Group plc ja The Royal Bank of Scotland plc (edaspidi „RBS”) ning

| — | JPMorgan Chase & Co. ja JPMorgan Chase Bank, National Association (edaspidi „JPMorgan”). |
| --- | --- |

—

JPMorgan Chase & Co. ja JPMorgan Chase Bank, National Association (edaspidi „JPMorgan”).

2.   JUHTUMI KIRJELDUS

2.1.   Menetlus

| (6) | Juhtumit käsitlev menetlus algatati 9. augustil 2011, kui ettevõtja RBS esitas trahvidest vabastamise taotluse. [Kuupäeval] taotles JPMorgan trahvide vähendamist leebema kohtlemise teatise alusel. |
| --- | --- |

(6)

Juhtumit käsitlev menetlus algatati 9. augustil 2011, kui ettevõtja RBS esitas trahvidest vabastamise taotluse. [Kuupäeval] taotles JPMorgan trahvide vähendamist leebema kohtlemise teatise alusel.

| (7) | 24. juulil 2013 algatas komisjon määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 11 lõike 6 kohased menetlused otsuse adressaatide suhtes, et alustada nendega arutelusid kokkuleppe sõlmimiseks. Menetluse osalistega toimusid kohtumised kokkuleppe sõlmimiseks ja osalised esitasid seejärel komisjonile kooskõlas määruse (EÜ) nr 773/2004 (4) artikli 10a lõikega 2 ametlikud kokkuleppemenetluse taotlused, mille ainsaks eesmärgiks on jõuda komisjoniga kokkuleppele kõnealuses menetluses ning mis ei mõjuta ühtki muud menetlust (edaspidi „kokkuleppemenetluse ettepanekud”). |
| --- | --- |

(7)

24. juulil 2013 algatas komisjon määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 11 lõike 6 kohased menetlused otsuse adressaatide suhtes, et alustada nendega arutelusid kokkuleppe sõlmimiseks. Menetluse osalistega toimusid kohtumised kokkuleppe sõlmimiseks ja osalised esitasid seejärel komisjonile kooskõlas määruse (EÜ) nr 773/2004 (4) artikli 10a lõikega 2 ametlikud kokkuleppemenetluse taotlused, mille ainsaks eesmärgiks on jõuda komisjoniga kokkuleppele kõnealuses menetluses ning mis ei mõjuta ühtki muud menetlust (edaspidi „kokkuleppemenetluse ettepanekud”).

| (8) | 23. septembril 2014 võttis komisjon vastu oma vastuväited ning mõlemad menetluse osalised kinnitasid, et vastuväidete sisu on vastavuses nende kokkuleppemenetluse ettepanekutega ja lubasid jätkata kokkuleppemenetluses osalemist. Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas heakskiitva arvamuse 17. oktoobril 2014. Komisjon võttis otsuse vastu 21. oktoobril 2014. |
| --- | --- |

(8)

23. septembril 2014 võttis komisjon vastu oma vastuväited ning mõlemad menetluse osalised kinnitasid, et vastuväidete sisu on vastavuses nende kokkuleppemenetluse ettepanekutega ja lubasid jätkata kokkuleppemenetluses osalemist. Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas heakskiitva arvamuse 17. oktoobril 2014. Komisjon võttis otsuse vastu 21. oktoobril 2014.

2.2.   Adressaadid ja kestus

| (9) | Otsuse neli adressaati osalesid ajavahemikul 6. märtsist 2008 kuni 13. juulini 2009 kartellis, rikkudes seega ELi toimimise lepingu artiklit 101 ning EMP lepingu artiklit 53. |
| --- | --- |

(9)

Otsuse neli adressaati osalesid ajavahemikul 6. märtsist 2008 kuni 13. juulini 2009 kartellis, rikkudes seega ELi toimimise lepingu artiklit 101 ning EMP lepingu artiklit 53.

2.3.   Rikkumise kokkuvõte

| (10) | Rikkumise osalised osalesid järgmises konkurentsivastases tegevuses: ajavahemikul 6. märtsist 2008 kuni 13. juulini 2009 arutas JPMorgani kaupleja teatavatel juhtudel RBSi kauplejaga peamiselt kolme kuu ja kuue kuu CHF Libori määramiseks esitatavaid andmeid, arvates, et see võib soodsalt mõjutada vähemalt ühe teabevahetuses osalenud kaupleja CHIRDi kauplemispositsiooni. Seepärast võttis RBSi kaupleja ühendust või näitas üles soovi võtta ühendust RBSi töötajaga, kes esitab CHF Libori jaoks hinnanguid, et paluda BBA-le esitatavaid intressimäärasid tõsta või langetada ja mõnel juhul paluda ka teatavat kindlat intressimäära. RBSi ja JPMorgani kauplejate arutelude käigus vahetati mõnel juhul ka teavet hetke ja tulevaste kauplemispositsioonide ja kavandatavate hindade kohta. |
| --- | --- |

(10)

Rikkumise osalised osalesid järgmises konkurentsivastases tegevuses: ajavahemikul 6. märtsist 2008 kuni 13. juulini 2009 arutas JPMorgani kaupleja teatavatel juhtudel RBSi kauplejaga peamiselt kolme kuu ja kuue kuu CHF Libori määramiseks esitatavaid andmeid, arvates, et see võib soodsalt mõjutada vähemalt ühe teabevahetuses osalenud kaupleja CHIRDi kauplemispositsiooni. Seepärast võttis RBSi kaupleja ühendust või näitas üles soovi võtta ühendust RBSi töötajaga, kes esitab CHF Libori jaoks hinnanguid, et paluda BBA-le esitatavaid intressimäärasid tõsta või langetada ja mõnel juhul paluda ka teatavat kindlat intressimäära. RBSi ja JPMorgani kauplejate arutelude käigus vahetati mõnel juhul ka teavet hetke ja tulevaste kauplemispositsioonide ja kavandatavate hindade kohta.

| (11) | Geograafiliselt hõlmas rikkumine kogu EMPd. |
| --- | --- |

(11)

Geograafiliselt hõlmas rikkumine kogu EMPd.

2.4.   Heastamismeetmed

| (12) | Otsuses kohaldatakse trahvide määramise 2006. aasta suuniseid (5). Otsusega määratakse trahv punktis 5 mainitud kahele JPMorgani üksusele. |
| --- | --- |

(12)

Otsuses kohaldatakse trahvide määramise 2006. aasta suuniseid (5). Otsusega määratakse trahv punktis 5 mainitud kahele JPMorgani üksusele.

2.4.1.   Trahvi põhisumma

| (13) | Asjaomastele ettevõtjatele määratava trahvi põhisumma kindlaksmääramisel lähtutakse müügiväärtusest, asjaolust, et sedalaadi rikkumine on üks kõige kahjulikumaid konkurentsipiiranguid, kartelli kestusest ja tegevuse geograafilisest ulatusest ning asjaolust, et ebaseaduslik kooskõlastamine oli seotud viitintressimääradega; lisatakse täiendav summa, mis paneks ettevõtjaid sellisest ebaseaduslikust tegevusest hoiduma. |
| --- | --- |

(13)

Asjaomastele ettevõtjatele määratava trahvi põhisumma kindlaksmääramisel lähtutakse müügiväärtusest, asjaolust, et sedalaadi rikkumine on üks kõige kahjulikumaid konkurentsipiiranguid, kartelli kestusest ja tegevuse geograafilisest ulatusest ning asjaolust, et ebaseaduslik kooskõlastamine oli seotud viitintressimääradega; lisatakse täiendav summa, mis paneks ettevõtjaid sellisest ebaseaduslikust tegevusest hoiduma.

| (14) | Üldiselt vaatleb komisjon ettevõtjate müüki viimasel rikkumises osalemise täisaastal (6). Sellest tavast võib siiski teha erandi, kui juhtumi iseärasusi arvesse võttes tundub mõni muu ajavahemik sobivam (7). |
| --- | --- |

(14)

Üldiselt vaatleb komisjon ettevõtjate müüki viimasel rikkumises osalemise täisaastal (6). Sellest tavast võib siiski teha erandi, kui juhtumi iseärasusi arvesse võttes tundub mõni muu ajavahemik sobivam (7).

| (15) | Kõnealuse rikkumise puhul arvutas komisjon JPMorgani ja RBSi aasta müügiväärtuse rahavoogude põhjal, mis kumbki pank sai CHF Liboriga seotud ja EMPs asuvate vastaspooltega kaubeldud CHIRDide portfellist rikkumises osalemise kuude jooksul, mida seejärel laiendati aasta peale. Saadud müügiväärtust alandati ühtse koefitsiendiga, et võtta arvesse CHIRDidega seotud tegevuse iseärasusi, näiteks tasaarvestust – pangad nii müüvad kui ka ostavad tuletisinstrumente, nii et sissetulevad maksed tasaarvestatakse väljaminevate maksetega. |
| --- | --- |

(15)

Kõnealuse rikkumise puhul arvutas komisjon JPMorgani ja RBSi aasta müügiväärtuse rahavoogude põhjal, mis kumbki pank sai CHF Liboriga seotud ja EMPs asuvate vastaspooltega kaubeldud CHIRDide portfellist rikkumises osalemise kuude jooksul, mida seejärel laiendati aasta peale. Saadud müügiväärtust alandati ühtse koefitsiendiga, et võtta arvesse CHIRDidega seotud tegevuse iseärasusi, näiteks tasaarvestust – pangad nii müüvad kui ka ostavad tuletisinstrumente, nii et sissetulevad maksed tasaarvestatakse väljaminevate maksetega.

2.4.2.   Trahvi põhisumma kohandamine: raskendavad või kergendavad asjaolud

| (16) | Komisjon ei kohaldanud raskendavaid ega leevendavaid asjaolusid. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon ei kohaldanud raskendavaid ega leevendavaid asjaolusid.

2.4.3.   10 % käibepiiri kohaldamine

| (17) | Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 kohaselt ei tohi ühegi rikkumise eest määratud trahv ühegi ettevõtja puhul ületada 10 % selle kogukäibest majandusaastal, mis eelnes komisjoni otsuse vastuvõtmisele. |
| --- | --- |

(17)

Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 kohaselt ei tohi ühegi rikkumise eest määratud trahv ühegi ettevõtja puhul ületada 10 % selle kogukäibest majandusaastal, mis eelnes komisjoni otsuse vastuvõtmisele.

| (18) | Vaatlusalusel juhul ei ületanud ükski trahv 10 % ettevõtja kogukäibest otsuse vastuvõtmisele eelnenud majandusaastal. |
| --- | --- |

(18)

Vaatlusalusel juhul ei ületanud ükski trahv 10 % ettevõtja kogukäibest otsuse vastuvõtmisele eelnenud majandusaastal.

2.4.4.   2006. aasta leebema kohtlemise teatise kohaldamine

| (19) | Komisjon vabastas täielikult trahvist ettevõtja RBS. Samuti vähendas komisjon JPMorgani trahvi 40 % võrra, kuna ettevõtja tegi uurimismenetluse jooksul koostööd. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon vabastas täielikult trahvist ettevõtja RBS. Samuti vähendas komisjon JPMorgani trahvi 40 % võrra, kuna ettevõtja tegi uurimismenetluse jooksul koostööd.

2.4.5.   Kokkuleppemenetluse teatise kohaldamine

| (20) | Mõlemale adressaadile määratud trahve vähendati kokkuleppemenetluse teatise kohaldamise tulemusena 10 % võrra ning see trahvivähendus lisati leebemast kohtlemisest tulenevale mis tahes kompensatsioonile. |
| --- | --- |

(20)

Mõlemale adressaadile määratud trahve vähendati kokkuleppemenetluse teatise kohaldamise tulemusena 10 % võrra ning see trahvivähendus lisati leebemast kohtlemisest tulenevale mis tahes kompensatsioonile.

3.   KOKKUVÕTE

| (21) | Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 kohaselt määrati järgmised trahvid:






  Ettevõtja | Trahv (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| RBS | 0 |
| JPMorgan | 61 676 000 |

(21)

Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 kohaselt määrati järgmised trahvid:

Ettevõtja

Trahv (eurodes)

RBS

0

JPMorgan

61 676 000

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.

(2)  Pärast Wheatley aruande avaldamist 2012. aastal soovitas Ühendkuningriigi valitsus usaldada Libori haldamine ja järelevalve uutele asutustele.

(3)  CHIRDide hinnastamist mõjutavad CHF Libori eri tähtajad. CHF Libori korrigeerimise tähtaeg võib mõjutada kas rahavoogu, mis pank saab CHIRDi vastaspoolelt, või rahavoogu, mida pangal on vaja CHIRDi vastaspoolele maksmiseks.

(4)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 773/2004, 7. aprill 2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis (ELT L 123, 27.4.2004, lk 18).

(5)  ELT C 210, 1.9.2006, lk 2.

(6)  Vt trahvide määramise suuniste punkt 13.

(7)  Juhtum T-76/06, Plasticos Españoles (ASPLA) vs. komisjon, seni avaldamata, punktid 111–113.

---

| 28.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/12

---

Arvamus, mille konkurentsi piiravaid kokkuleppeid ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas 17. oktoobri 2014. aasta koosolekul esialgse otsuse eelnõu kohta, mis on seotud juhtumiga AT.39924 – Šveitsi frangi intressimäära tuletisinstrumendid

(Ostu-müügi noteeringute vahega seotud rikkumine)

Raportöör: Madalmaad

(2015/C 72/08)

| 1. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kahes otsuse eelnõus käsitletav konkurentsivastane käitumine kujutab endast ettevõtjatevahelisi kokkuleppeid ja/või kooskõlastatud tegevust Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kahes otsuse eelnõus käsitletav konkurentsivastane käitumine kujutab endast ettevõtjatevahelisi kokkuleppeid ja/või kooskõlastatud tegevust Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 tähenduses.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga tootemääratluse ning kokkuleppe ja/või kooskõlastatud käitumise geograafilise ulatuse kohta. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga tootemääratluse ning kokkuleppe ja/või kooskõlastatud käitumise geograafilise ulatuse kohta.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et otsustes käsitletavad ettevõtjad on osalenud rikkumis(t)es, nagu seda/neid on otsustes kirjeldatud. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et otsustes käsitletavad ettevõtjad on osalenud rikkumis(t)es, nagu seda/neid on otsustes kirjeldatud.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kirjeldatud rikkumiste puhul oli kokkulepete ja/või kooskõlastatud tegevuse eesmärk konkurentsi piiramine ELi toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 tähenduses. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kirjeldatud rikkumiste puhul oli kokkulepete ja/või kooskõlastatud tegevuse eesmärk konkurentsi piiramine ELi toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 tähenduses.

| 5. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kirjeldatud kokkulepped ja/või kooskõlastatud tegevus võisid ELi liikmesriikide vahelist kaubandust oluliselt mõjutada. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kirjeldatud kokkulepped ja/või kooskõlastatud tegevus võisid ELi liikmesriikide vahelist kaubandust oluliselt mõjutada.

| 6. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga otsustes kirjeldatud rikkumiste kestuse kohta. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga otsustes kirjeldatud rikkumiste kestuse kohta.

| 7. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga otsuste adressaatide osas. |
| --- | --- |

7.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga otsuste adressaatide osas.

| 8. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et otsuste adressaatidele tuleks määrata trahv. |
| --- | --- |

8.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et otsuste adressaatidele tuleks määrata trahv.

| 9. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga 2006. aasta suuniste (määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 punkti a kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta) rakendamise küsimuses. |
| --- | --- |

9.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga 2006. aasta suuniste (määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 punkti a kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta) rakendamise küsimuses.

| 10. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide põhisummade suhtes. |
| --- | --- |

10.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide põhisummade suhtes.

| 11. | Nõuandekomitee nõustub trahvide arvutamisel aluseks võetud kestusaja kindlaksmääramisega. |
| --- | --- |

11.

Nõuandekomitee nõustub trahvide arvutamisel aluseks võetud kestusaja kindlaksmääramisega.

| 12. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide põhisummade vähendamise suhtes 2006. aasta leebema kohtlemise teatise alusel. |
| --- | --- |

12.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide põhisummade vähendamise suhtes 2006. aasta leebema kohtlemise teatise alusel.

| 13. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide põhisummade vähendamise suhtes 2008. aasta kokkuleppemenetluse teatise alusel. |
| --- | --- |

13.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide põhisummade vähendamise suhtes 2008. aasta kokkuleppemenetluse teatise alusel.

| 14. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide lõppsummade suhtes. |
| --- | --- |

14.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga trahvide lõppsummade suhtes.

| 15. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

15.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 28.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/13

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (1)

Šveitsi frangi intressimäära tuletisinstrumendid

(Ostu-müügi noteeringute vahega seotud rikkumine)

(AT.39924)

(2015/C 72/09)

24. juulil 2013 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) määruse (EÜ) nr 1/2003 (2) artikli 11 lõike 6 kohase menetluse ettevõtjate The Royal Bank of Scotland Group plc, The Royal Bank of Scotland plc, UBS AG, JPMorgan Chase & Co ja JPMorgan Chase Bank, National Association, Credit Suisse Group AG, Credit Suisse International ja Credit Suisse Securities (Europe) Limited (edaspidi koos „osalised”) vastu.

Pärast arutelusid kokkuleppe sõlmimiseks ja ettepanekut kokkuleppemenetluseks vastavalt määruse (EÜ) nr 773/2004 (3) artikli 10a lõikele 2 võttis komisjon 23. septembril 2014 vastu vastuväited, kus märgiti, et menetluse osalised olid osalenud ajavahemikul 7. maist kuni 25. septembrini 2007 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumises.

Rikkumine on seotud teatavate lühiajaliste börsiväliste Šveitsi frangi intressimäära tuletisinstrumentidega, mille tähtaeg on kuni 24 kuud (edaspidi „ST OTC CHIRDid”). Osalised leppisid kokku, et noteerivad asjaomaste ST OTC CHIRDidega kauplemisel kolmandate isikutega suuremaid, fikseeritud ostu-müügi noteeringute vahesid, samas kui omavahelisel kauplemisel on noteeringute vahed väiksemad. Selliste kokkulepete eesmärk oli esiteks vähendada pankade endi tehingukulusid ja säilitada omavaheline likviidsus, kehtestades samas kolmandate isikutega tehtavates tehingutes suuremad hinnavahed, et suurendada pankade kasumit. Teine eesmärk oli takistada teisi turuosalisi endaga samadel tingimustel konkureerimast.

Osaliste vastustes vastuväidetele kinnitati, et neile adresseeritud vastuväited olid vastavuses nende kokkuleppemenetluse ettepanekutega.

Otsuse 2011/695/EL artikli 16 kohaselt uurisin, kas otsuse eelnõus käsitletakse ainult vastuväiteid, mille kohta osalistel oli võimalus esitada oma seisukohad, ning see leidis kinnitust.

Eespool esitatut arvestades ning pidades silmas asjaolu, et osalised ei ole esitanud mulle taotlusi või kaebusi (4), olen seisukohal, et kõnealuse juhtumi puhul on nad saanud kasutada oma menetlusõigusi.

Brüssel, 17. oktoober 2014

Wouter WILS

---

(1)  Vastavalt Euroopa Komisjoni presidendi 13. oktoobri 2011. aasta otsuse 2011/695/EL (ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesannete ja pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) (ELT L 275, 20.10.2011, lk 29) artiklitele 16 ja 17.

1

(2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2003, 16. detsember 2002, asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 773/2004, 7. aprill 2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis (ELT L 123, 27.4.2004, lk 18).

3

(4)  Otsuse 2011/695/EL artikli 15 lõike 2 kohaselt võivad kartellijuhtumit käsitleva menetluse osalised, kes osalevad arutelus kokkuleppe sõlmimiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 773/2004 artiklile 10a, pöörduda kokkuleppemenetluse igas etapis ärakuulamise eest vastutava ametniku poole, et tagada oma menetlusõiguste tõhus kasutamine. Vt ka komisjoni teatise 2008/C 167/01 (mis käsitleb kokkuleppemenetluse läbiviimist kartellidega seotud otsuste puhul, mis on võetud vastu vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklitele 7 ja 23) (ELT C 167, 2.7.2008, lk 1) punkt 18.

4

---

| 28.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/14

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

21. oktoober 2014,

(Juhtum AT.39924 – Šveitsi frangi intressimäära tuletisinstrumendid)

(Ostu-müügi noteeringute vahega seotud rikkumine)

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 7602 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2015/C 72/10)

Komisjon võttis 21. oktoobril 2014 vastu otsuse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikli 101 ja Euroopa Majanduspiirkonna asutamislepingu (edaspidi „EMP leping”) artikli 53 kohase menetluse kohta. Kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003
   (1)
  artikliga 30 avaldab komisjon osaliste nimed ja otsuse põhilise sisu, sealhulgas kehtestatud sanktsioonid, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi.

1.   SISSEJUHATUS

| (1) | Otsuses käsitletakse ühte ja pidevat rikkumist. Otsuse adressaadid osalesid ELi toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumises, mis oli seotud teatavate lühiajaliste börsiväliste Šveitsi frangi intressimäära tuletisinstrumentidega, mille tähtaeg on kuni 24 kuud (edaspidi „ST OTC CHF intressimäära tuletisinstrumendid” ehk lühidalt „ST OTC CHIRDid”). |
| --- | --- |

(1)

Otsuses käsitletakse ühte ja pidevat rikkumist. Otsuse adressaadid osalesid ELi toimimise lepingu artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumises, mis oli seotud teatavate lühiajaliste börsiväliste Šveitsi frangi intressimäära tuletisinstrumentidega, mille tähtaeg on kuni 24 kuud (edaspidi „ST OTC CHF intressimäära tuletisinstrumendid” ehk lühidalt „ST OTC CHIRDid”).

| (2) | ST OTC CHIRDid on finantstooted, mida korporatsioonid, finantsasutused, riskifondid jm üleilmsed ettevõtjad kasutavad intressiriski maandamiseks (nii laenuvõtjate kui ka investorite jaoks), vahendustasude teenimiseks või spekuleerimiseks. Rahvusvaheliste Arvelduste Panga börsiväliste tuletisinstrumentide statistika järgi moodustavad intressimäära tuletisinstrumendid, mille hulka kuuluvad ka ST OTC CHIRDid, kõige suurema börsiväliste tuletisinstrumentide segmendi. 2013. aasta juunis oli Šveitsi frankides nomineeritud intressimäära tuletisinstrumentide koguturuväärtus 113 miljardit USA dollarit (2). |
| --- | --- |

(2)

ST OTC CHIRDid on finantstooted, mida korporatsioonid, finantsasutused, riskifondid jm üleilmsed ettevõtjad kasutavad intressiriski maandamiseks (nii laenuvõtjate kui ka investorite jaoks), vahendustasude teenimiseks või spekuleerimiseks. Rahvusvaheliste Arvelduste Panga börsiväliste tuletisinstrumentide statistika järgi moodustavad intressimäära tuletisinstrumendid, mille hulka kuuluvad ka ST OTC CHIRDid, kõige suurema börsiväliste tuletisinstrumentide segmendi. 2013. aasta juunis oli Šveitsi frankides nomineeritud intressimäära tuletisinstrumentide koguturuväärtus 113 miljardit USA dollarit (2).

| (3) | Rikkumine oli seotud järgmiste ST OTC CHIRDidega: i) intressiforvardid (3) (seotud Šveitsi frangi LIBORiga) ja ii) vahetustehingud (4), mis hõlmavad üleöö intressi vahetustehinguid (seotud Šveitsi frangi TOISiga) (5) ja intressimäära vahetustehinguid (seotud Šveitsi frangi LIBORiga). |
| --- | --- |

(3)

Rikkumine oli seotud järgmiste ST OTC CHIRDidega: i) intressiforvardid (3) (seotud Šveitsi frangi LIBORiga) ja ii) vahetustehingud (4), mis hõlmavad üleöö intressi vahetustehinguid (seotud Šveitsi frangi TOISiga) (5) ja intressimäära vahetustehinguid (seotud Šveitsi frangi LIBORiga).

| (4) | Otsus on adresseeritud järgmistele ettevõtjatele:






  — | The Royal Bank of Scotland Group plc ja The Royal Bank of Scotland plc (edaspidi „RBS”); |
| --- | --- | --- |

(4)

Otsus on adresseeritud järgmistele ettevõtjatele:

—

The Royal Bank of Scotland Group plc ja The Royal Bank of Scotland plc (edaspidi „RBS”);

| — | UBS AG (edaspidi „UBS”); |
| --- | --- |

—

UBS AG (edaspidi „UBS”);

| — | JPMorgan Chase & Co. ja JPMorgan Chase Bank, National Association (edaspidi „JPMorgan”) ja |
| --- | --- |

—

JPMorgan Chase & Co. ja JPMorgan Chase Bank, National Association (edaspidi „JPMorgan”) ja

| — | Credit Suisse Group AG, Credit Suisse International ja Credit Suisse Securities (Europe) Limited (edaspidi „Credit Suisse”). |
| --- | --- |

—

Credit Suisse Group AG, Credit Suisse International ja Credit Suisse Securities (Europe) Limited (edaspidi „Credit Suisse”).

2.   JUHTUMI KIRJELDUS

2.1.   Menetlus

| (5) | Juhtumit käsitlev menetlus algatati 9. augustil 2011, kui ettevõtja RBS esitas trahvidest vabastamise taotluse. [Kuupäeval] taotles UBS ja [kuupäeval] JPMorgan trahvide vähendamist leebema kohtlemise teatise alusel. |
| --- | --- |

(5)

Juhtumit käsitlev menetlus algatati 9. augustil 2011, kui ettevõtja RBS esitas trahvidest vabastamise taotluse. [Kuupäeval] taotles UBS ja [kuupäeval] JPMorgan trahvide vähendamist leebema kohtlemise teatise alusel.

| (6) | 24. juulil 2013 algatas komisjon määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 11 lõike 6 kohased menetlused käesoleva otsuse adressaatide suhtes, et alustada nendega arutelusid kokkuleppe sõlmimiseks. Menetluse osalistega toimusid kohtumised kokkuleppe sõlmimiseks ja osalised esitasid seejärel komisjonile kooskõlas määruse (EÜ) nr 773/2004 (6) artikli 10a lõikega 2 ametlikud kokkuleppemenetluse taotlused, mille ainsaks eesmärgiks on jõuda komisjoniga kokkuleppele kõnealuses menetluses ning mis ei mõjuta ühtki muud menetlust (edaspidi „kokkuleppemenetluse ettepanekud”). |
| --- | --- |

(6)

24. juulil 2013 algatas komisjon määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 11 lõike 6 kohased menetlused käesoleva otsuse adressaatide suhtes, et alustada nendega arutelusid kokkuleppe sõlmimiseks. Menetluse osalistega toimusid kohtumised kokkuleppe sõlmimiseks ja osalised esitasid seejärel komisjonile kooskõlas määruse (EÜ) nr 773/2004 (6) artikli 10a lõikega 2 ametlikud kokkuleppemenetluse taotlused, mille ainsaks eesmärgiks on jõuda komisjoniga kokkuleppele kõnealuses menetluses ning mis ei mõjuta ühtki muud menetlust (edaspidi „kokkuleppemenetluse ettepanekud”).

| (7) | 23. septembril 2014 võttis komisjon vastu oma vastuväited ja kõik menetluse osalised kinnitasid, et vastuväidete sisu on vastavuses nende kokkuleppemenetluse taotlustega ja lubasid jätkata kokkuleppemenetluses osalemist. Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas heakskiitva arvamuse 17. oktoobril 2014 ja komisjon võttis otsuse vastu 21. oktoobril 2014. |
| --- | --- |

(7)

23. septembril 2014 võttis komisjon vastu oma vastuväited ja kõik menetluse osalised kinnitasid, et vastuväidete sisu on vastavuses nende kokkuleppemenetluse taotlustega ja lubasid jätkata kokkuleppemenetluses osalemist. Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas heakskiitva arvamuse 17. oktoobril 2014 ja komisjon võttis otsuse vastu 21. oktoobril 2014.

2.2.   Adressaadid ja kestus

| (8) | Otsuse adressaadid on ajavahemikul 7. maist 2007 kuni 25. septembrini 2007 osalenud kartellis, rikkudes seega ELi toimimise lepingu artiklit 101 ning EMP lepingu artiklit 53. |
| --- | --- |

(8)

Otsuse adressaadid on ajavahemikul 7. maist 2007 kuni 25. septembrini 2007 osalenud kartellis, rikkudes seega ELi toimimise lepingu artiklit 101 ning EMP lepingu artiklit 53.

2.3.   Rikkumise kokkuvõte

| (9) | Rikkumise osalised RBS, UBS, JPMorgan ja Credit Suisse osalesid järgmises konkurentsivastases tegevuses: RBSi, UBSi, JPMorgani ja Credit Suisse’i kauplejad leppisid kokku, et noteerivad asjaomaste ST OTC CHIRDidega kauplemisel kolmandate isikutega (sh diileritevahelised maaklerid) suuremaid, fikseeritud ostu-müügi noteeringute vahesid, samas kui omavahelisel kauplemisel on noteeringute vahed väiksemad. Termin „ostu-müügi noteeringute vahe” osutab teatavas lepingus noteeritud ostu- ja müügihinna vahele. Ostuhind on hind, millega kaupleja on valmis teatavat lepingut ostma ning müügihind on hind, millega kaupleja on valmis teatavat lepingut müüma. Selliste kokkulepete eesmärk oli vähendada pankade endi tehingukulusid ja säilitada omavaheline likviidsus, kehtestades samas kolmandate isikutega tehtavates tehingutes suuremad hinnavahed, et suurendada pankade kasumit. Kirjeldatud ebaseadusliku kooskõlastamise teine eesmärk oli takistada muid turuosalisi konkureerimast samadel tingimustel nimetatud nelja pangaga. |
| --- | --- |

(9)

Rikkumise osalised RBS, UBS, JPMorgan ja Credit Suisse osalesid järgmises konkurentsivastases tegevuses: RBSi, UBSi, JPMorgani ja Credit Suisse’i kauplejad leppisid kokku, et noteerivad asjaomaste ST OTC CHIRDidega kauplemisel kolmandate isikutega (sh diileritevahelised maaklerid) suuremaid, fikseeritud ostu-müügi noteeringute vahesid, samas kui omavahelisel kauplemisel on noteeringute vahed väiksemad. Termin „ostu-müügi noteeringute vahe” osutab teatavas lepingus noteeritud ostu- ja müügihinna vahele. Ostuhind on hind, millega kaupleja on valmis teatavat lepingut ostma ning müügihind on hind, millega kaupleja on valmis teatavat lepingut müüma. Selliste kokkulepete eesmärk oli vähendada pankade endi tehingukulusid ja säilitada omavaheline likviidsus, kehtestades samas kolmandate isikutega tehtavates tehingutes suuremad hinnavahed, et suurendada pankade kasumit. Kirjeldatud ebaseadusliku kooskõlastamise teine eesmärk oli takistada muid turuosalisi konkureerimast samadel tingimustel nimetatud nelja pangaga.

| (10) | Geograafiliselt hõlmab rikkumine kogu EMPd. |
| --- | --- |

(10)

Geograafiliselt hõlmab rikkumine kogu EMPd.

2.4.   Heastamismeetmed

| (11) | Otsuses kohaldatakse trahvide määramise 2006. aasta suuniseid (7). Otsusega kehtestatakse trahvid kõigile punktis 4 loetletud ettevõtjatele peale ettevõtja RBS. |
| --- | --- |

(11)

Otsuses kohaldatakse trahvide määramise 2006. aasta suuniseid (7). Otsusega kehtestatakse trahvid kõigile punktis 4 loetletud ettevõtjatele peale ettevõtja RBS.

2.4.1.   Trahvi põhisumma

| (12) | Asjaomastele ettevõtjatele määratava trahvi põhisumma kindlaksmääramisel lähtutakse müügiväärtusest, asjaolust, et sedalaadi rikkumine on üks kõige kahjulikumaid konkurentsipiiranguid, kartelli kestusest ja tegevuse geograafilisest ulatusest; lisatakse täiendav summa, mis paneks ettevõtjaid sellises ebaseaduslikus tegevuses osalemisest hoiduma. |
| --- | --- |

(12)

Asjaomastele ettevõtjatele määratava trahvi põhisumma kindlaksmääramisel lähtutakse müügiväärtusest, asjaolust, et sedalaadi rikkumine on üks kõige kahjulikumaid konkurentsipiiranguid, kartelli kestusest ja tegevuse geograafilisest ulatusest; lisatakse täiendav summa, mis paneks ettevõtjaid sellises ebaseaduslikus tegevuses osalemisest hoiduma.

| (13) | Üldiselt vaatleb komisjon ettevõtjate müüki viimasel rikkumises osalemise täisaastal (8). Sellest tavast võib siiski teha erandi, kui juhtumi iseärasusi arvesse võttes tundub mõni muu ajavahemik sobivam (9). |
| --- | --- |

(13)

Üldiselt vaatleb komisjon ettevõtjate müüki viimasel rikkumises osalemise täisaastal (8). Sellest tavast võib siiski teha erandi, kui juhtumi iseärasusi arvesse võttes tundub mõni muu ajavahemik sobivam (9).

| (14) | Kõnealuse rikkumise puhul arvutas komisjon RBSi, UBSi, JPMorgani ja Credit Suisse’i aasta müügiväärtuse, lähtudes Šveitsi frangi LIBORi või Šveitsi frangi TOISiga seotud ning EMPs asuvate osapooltega sõlmitud ST OTC CHIRD lepingute aluseks olevate põhisummade nimiväärtusest rikkumises osalemise kuude jooksul, mida seejärel laiendati aasta peale. ST OTC CHIRDide sektori eripära ja rikkumise laadi arvesse võttes vähendas komisjon kõnealust nimiväärtust, kohaldades ühtset koefitsienti, mis vastas ostu-müügi noteeringute vahele. |
| --- | --- |

(14)

Kõnealuse rikkumise puhul arvutas komisjon RBSi, UBSi, JPMorgani ja Credit Suisse’i aasta müügiväärtuse, lähtudes Šveitsi frangi LIBORi või Šveitsi frangi TOISiga seotud ning EMPs asuvate osapooltega sõlmitud ST OTC CHIRD lepingute aluseks olevate põhisummade nimiväärtusest rikkumises osalemise kuude jooksul, mida seejärel laiendati aasta peale. ST OTC CHIRDide sektori eripära ja rikkumise laadi arvesse võttes vähendas komisjon kõnealust nimiväärtust, kohaldades ühtset koefitsienti, mis vastas ostu-müügi noteeringute vahele.

2.4.2.   Trahvi põhisumma kohandamine: raskendavad või kergendavad asjaolud

| (15) | Komisjon ei kohaldanud raskendavaid ega leevendavaid asjaolusid. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon ei kohaldanud raskendavaid ega leevendavaid asjaolusid.

2.4.3.   10 % käibepiiri kohaldamine

| (16) | Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 kohaselt ei tohi trahv ühegi ettevõtja puhul ületada 10 % selle kogukäibest majandusaastal, mis eelnes komisjoni otsuse vastuvõtmisele. |
| --- | --- |

(16)

Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 kohaselt ei tohi trahv ühegi ettevõtja puhul ületada 10 % selle kogukäibest majandusaastal, mis eelnes komisjoni otsuse vastuvõtmisele.

| (17) | Vaatlusalusel juhul ei ületanud ükski trahv 10 % ettevõtja kogukäibest otsuse vastuvõtmisele eelnenud majandusaastal. |
| --- | --- |

(17)

Vaatlusalusel juhul ei ületanud ükski trahv 10 % ettevõtja kogukäibest otsuse vastuvõtmisele eelnenud majandusaastal.

2.4.4.   2006. aasta leebema kohtlemise teatise kohaldamine

| (18) | Komisjon vabastas täielikult trahvist ettevõtja RBS. Samuti vähendas komisjon UBSi trahvi 30 % võrra ja JPMorgani trahvi 25 % võrra, kuna mõlemad tegid uurimismenetluse jooksul koostööd. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon vabastas täielikult trahvist ettevõtja RBS. Samuti vähendas komisjon UBSi trahvi 30 % võrra ja JPMorgani trahvi 25 % võrra, kuna mõlemad tegid uurimismenetluse jooksul koostööd.

2.4.5.   Kokkuleppemenetluse teatise kohaldamine

| (19) | Kokkuleppemenetlust käsitleva teatise kohaldamise tulemusena vähendati RBSi, UBSi, JPMorgani ja Credit Suisse’i trahvisummat 10 % võrra ning see trahvivähendus lisatakse leebema kohtlemise tõttu antavale mis tahes kompensatsioonile. |
| --- | --- |

(19)

Kokkuleppemenetlust käsitleva teatise kohaldamise tulemusena vähendati RBSi, UBSi, JPMorgani ja Credit Suisse’i trahvisummat 10 % võrra ning see trahvivähendus lisatakse leebema kohtlemise tõttu antavale mis tahes kompensatsioonile.

3.   KOKKUVÕTE

| (20) | Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 kohaselt määrati järgmised trahvid:






  Ettevõtja | Trahv (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| RBS | 0 |
| UBS | 12 650 000 |
| JPMorgan | 10 534 000 |
| Credit Suisse | 9 171 000 |

(20)

Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 kohaselt määrati järgmised trahvid:

Ettevõtja

Trahv (eurodes)

RBS

0

UBS

12 650 000

JPMorgan

10 534 000

Credit Suisse

9 171 000

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.

(2)  Rahvusvaheliste Arvelduste Pank; http://www.bis.org/statistics/dt21a21b.pdf

(3)  Intressiforvard on kahe osapoole leping, millega fikseeritakse teatavaks ajavahemikuks põhisumma nimiväärtuselt makstava intressi määr.

(4)  Intressimäära vahetustehing on leping, mille osapooled nõustuvad vahetama tulevaste intressimaksete vooge teatavate vaheaegade tagant ja teatava ajavahemiku jooksul.

(5)  TOIS on Šveitsi frangi ühepäevalise (tomorrow/next) tagatiseta laenu intressimäär. Seda kasutatakse Šveitsi frankides nomineeritud indeksipõhiste üleöö vahetustehingute baasmäärana.

(6)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 773/2004, 7. aprill 2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis (ELT L 123, 27.4.2004, lk 18).

(7)  ELT C 210, 1.9.2006, lk 2.

(8)  Vt trahvide määramise suuniste punkt 13.

(9)  Juhtum T-76/06, Plasticos Españoles (ASPLA) vs. komisjon, veel avaldamata, punktid 111–113.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 28.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/17

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu (1)

(2015/C 72/11)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) (2) artikli 2 lõikes 8 nimetatud piiripunktide ajakohastatud loetelu avaldamise aluseks on liikmesriikide poolt kooskõlas Schengeni piirieeskirjade artikliga 34 komisjonile edastatud teave.

Lisaks Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele on korrapäraselt ajakohastatud teave kättesaadav siseasjade peadirektoraadi veebilehel.

KREEKA

ELT C 420, 22.11.2014 avaldatud teabe täiendamine

PIIRIPUNKTIDE LOETELU

| Εναέρια σύνορα
   (3) | Lennujaamad (õhupiir) |
| --- | --- |
| 1. | Αθήνα | Αthina |
| 2. | Ηράκλειο | Heraklion |
| 3. | Θεσσαλονίκη | Thessaloniki |
| 4. | Ρόδος | Rodos (Rhodos) |
| 5. | Κέρκυρα | Kerkira (Korfou) |
| 6. | Αντιμάχεια Κω | Antimachia (Kos) |
| 7. | Χανιά | Chania |
| 8. | Πυθαγόρειο Σάμου | Pithagorio, Samos |
| 9. | Μυτιλήνη | Mitilini |
| 10. | Ιωάννινα | Ioannina |
| 11. | Άραξος | Araxos |
| 12. | Σητεία | Sitia |
| 13. | Χίος | Chios |
| 14. | Αργοστόλι | Argostoli |
| 15. | Καλαμάτα | Kalamata |
| 16. | Καβάλα | Kavala |
| 17. | Άκτιο Βόνιτσας | Aktio Vonitsas |
| 18. | Μήλος | Milos |
| 19. | Ζάκυνθος | Zakinthos |
| 20. | Θήρα | Thira |
| 21. | Σκιάθος | Skiathos |
| 22. | Κάρπαθος | Karpathos |
| 23. | Μύκονος | Mikonos |
| 24. | Αλεξανδρούπολη | Alexandroupoli |
| 25. | Ελευσίνα | Elefsina |
| 26. | Ανδραβίδα | Andravida |
| 27. | Ατσική Λήμνου | Atsiki, Limnos |
| 28. | Νέα Αγχίαλος | Νea Aghialos |
| 29. | Καστοριά | Kastoria |

Εναέρια σύνορα
   (3)

Lennujaamad (õhupiir)

1.

Αθήνα

Αthina

2.

Ηράκλειο

Heraklion

3.

Θεσσαλονίκη

Thessaloniki

4.

Ρόδος

Rodos (Rhodos)

5.

Κέρκυρα

Kerkira (Korfou)

6.

Αντιμάχεια Κω

Antimachia (Kos)

7.

Χανιά

Chania

8.

Πυθαγόρειο Σάμου

Pithagorio, Samos

9.

Μυτιλήνη

Mitilini

10.

Ιωάννινα

Ioannina

11.

Άραξος

Araxos

12.

Σητεία

Sitia

13.

Χίος

Chios

14.

Αργοστόλι

Argostoli

15.

Καλαμάτα

Kalamata

16.

Καβάλα

Kavala

17.

Άκτιο Βόνιτσας

Aktio Vonitsas

18.

Μήλος

Milos

19.

Ζάκυνθος

Zakinthos

20.

Θήρα

Thira

21.

Σκιάθος

Skiathos

22.

Κάρπαθος

Karpathos

23.

Μύκονος

Mikonos

24.

Αλεξανδρούπολη

Alexandroupoli

25.

Ελευσίνα

Elefsina

26.

Ανδραβίδα

Andravida

27.

Ατσική Λήμνου

Atsiki, Limnos

28.

Νέα Αγχίαλος

Νea Aghialos

29.

Καστοριά

Kastoria

| Θαλάσσια σύνορα | Sadamad (merepiir) |
| --- | --- |
| 1. | Γύθειο | Githio |
| 2. | Σύρος | Siros |
| 3. | Ηγουμενίτσα | Igoymenitsa |
| 4. | Στυλίδα | Stilida |
| 5. | Άγιος Νικόλαος | Agios Nikolaos |
| 6. | Ρέθυμνο | Rethimno |
| 7. | Λευκάδα | Lefkada |
| 8. | Σάμος | Samos |
| 9. | Βόλος | Volos |
| 10. | Κως | Kos |
| 11. | Δάφνη Αγίου Όρους | Dafni, Agiou Oros |
| 12. | Ίβηρα Αγίου Όρους | Ivira, Agiou Oros |
| 13. | Γερακινή | Gerakini |
| 14. | Γλυφάδα | Glifada |
| 15. | Πρέβεζα | Preveza |
| 16. | Πάτρα | Patra |
| 17. | Κέρκυρα | Kerkira |
| 18. | Σητεία | Sitia |
| 19. | Χίος | Chios |
| 20. | Αργοστόλι | Argostoli |
| 21. | Θεσσαλονίκη | Thessaloniki |
| 22. | Κόρινθος | Korinthos |
| 23. | Καλαμάτα | Kalamata |
| 24. | Κάλυμνος | Kalymnos (4) |
| 25. | Καβάλα | Kavala |
| 26. | Ιθάκη | Ithaki |
| 27. | Πύλος | Pilos |
| 28. | Πυθαγόρειο Σάμου | Pithagorio – Samos |
| 29. | Λαύριο | Lavrio |
| 30. | Ηράκλειο | Heraklio |
| 31. | Σάμη Κεφαλληνίας | Sami, Kefalonia |
| 32. | Πειραιάς | Pireas |
| 33. | Μήλος | Milos |
| 34. | Κατάκολο | Katakolo |
| 35. | Σούδα Χανίων | Souda-Chania |
| 36. | Ιτέα | Itea |
| 37. | Ελευσίνα | Elefsina |
| 38. | Μύκονος | Mikonos |
| 39. | Ναύπλιο | Nafplio |
| 40. | Χαλκίδα | Chalkida |
| 41. | Ρόδος | Rodos |
| 42. | Ζάκυνθος | Zakinthos |
| 43. | Θήρα | Thira |
| 44. | Καλοί Λιμένες Ηρακλείου | Kali – Limenes – Herakliou |
| 45. | Μύρινα Λήμνου | Myrina – Limnos |
| 46. | Παξοί | Paxi |
| 47. | Σκιάθος | Skiathos |
| 48. | Αλεξανδρούπολη | Alexandroupoli |
| 49. | Αίγιο | Aighio |
| 50. | Πάτμος | Patmos |
| 51. | Σύμη | Simi |
| 52. | Μυτιλήνη | Mitilini |
| 53. | Χανιά | Chania |
| 54. | Αστακός | Astakos |
| 55. | Πέτρα Λέσβου | Petra, Lesbos (5) |

Θαλάσσια σύνορα

Sadamad (merepiir)

1.

Γύθειο

Githio

2.

Σύρος

Siros

3.

Ηγουμενίτσα

Igoymenitsa

4.

Στυλίδα

Stilida

5.

Άγιος Νικόλαος

Agios Nikolaos

6.

Ρέθυμνο

Rethimno

7.

Λευκάδα

Lefkada

8.

Σάμος

Samos

9.

Βόλος

Volos

10.

Κως

Kos

11.

Δάφνη Αγίου Όρους

Dafni, Agiou Oros

12.

Ίβηρα Αγίου Όρους

Ivira, Agiou Oros

13.

Γερακινή

Gerakini

14.

Γλυφάδα

Glifada

15.

Πρέβεζα

Preveza

16.

Πάτρα

Patra

17.

Κέρκυρα

Kerkira

18.

Σητεία

Sitia

19.

Χίος

Chios

20.

Αργοστόλι

Argostoli

21.

Θεσσαλονίκη

Thessaloniki

22.

Κόρινθος

Korinthos

23.

Καλαμάτα

Kalamata

24.

Κάλυμνος

Kalymnos (4)

25.

Καβάλα

Kavala

26.

Ιθάκη

Ithaki

27.

Πύλος

Pilos

28.

Πυθαγόρειο Σάμου

Pithagorio – Samos

29.

Λαύριο

Lavrio

30.

Ηράκλειο

Heraklio

31.

Σάμη Κεφαλληνίας

Sami, Kefalonia

32.

Πειραιάς

Pireas

33.

Μήλος

Milos

34.

Κατάκολο

Katakolo

35.

Σούδα Χανίων

Souda-Chania

36.

Ιτέα

Itea

37.

Ελευσίνα

Elefsina

38.

Μύκονος

Mikonos

39.

Ναύπλιο

Nafplio

40.

Χαλκίδα

Chalkida

41.

Ρόδος

Rodos

42.

Ζάκυνθος

Zakinthos

43.

Θήρα

Thira

44.

Καλοί Λιμένες Ηρακλείου

Kali – Limenes – Herakliou

45.

Μύρινα Λήμνου

Myrina – Limnos

46.

Παξοί

Paxi

47.

Σκιάθος

Skiathos

48.

Αλεξανδρούπολη

Alexandroupoli

49.

Αίγιο

Aighio

50.

Πάτμος

Patmos

51.

Σύμη

Simi

52.

Μυτιλήνη

Mitilini

53.

Χανιά

Chania

54.

Αστακός

Astakos

55.

Πέτρα Λέσβου

Petra, Lesbos (5)

| Χερσαία σύνορα | Maismaapiir |
| --- | --- |
| Με την Αλβανία | Albaaniaga |
| 1. | Κακαβιά | 1. | Kakavia |
| 2. | Κρυσταλλοπηγή | 2. | Kristalopigi |
| 3. | Σαγιάδα | 3. | Sagiada |
| 4. | Μερτζάνη | 4. | Mertzani |
| Με την πρώην Γιουγκοσλαβική Δημοκρατία της Μακεδονίας | Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga |
| 1. | Νίκη | 1. | Niki |
| 2. | Ειδομένη (σιδηροδρομικό) | 2. | Idomeni (raudtee) |
| 3. | Εύζωνοι | 3. | Evzoni |
| 4. | Δοϊράνη | 4. | Doirani |
| Με τη Βουλγαρία | Bulgaariaga |
| 1. | Προμαχώνας | 1. | Promachonas |
| 2. | Προμαχώνας (σιδηροδρομικό) | 2. | Promachonas (raudtee) |
| 3. | Δίκαια (σιδηροδρομικό) | 3. | Dikea, Evros (raudtee) |
| 4. | Ορμένιο | 4. | Ormenio, Evros |
| 5. | Εξοχή | 5. | Εxohi |
| 6. | Άγιος Κωνσταντίνος Ξάνθης | 6. | Agios Konstantinos (Xanthi) |
| 7. | Κυπρίνος Έβρου | 7. | Kyprinos (Evros) |
| 8. | Νυμφαία | 8. | Nymfaia |
| Με την Τουρκία | Türgiga |
| 1. | Καστανιές Έβρου | 1. | Kastanies |
| 2. | Πύθιο (σιδηροδρομικό) | 2. | Pithio (raudtee) |
| 3. | Κήποι Έβρου | 3. | Kipi |

Χερσαία σύνορα

Maismaapiir

Με την Αλβανία

Albaaniaga

1.

Κακαβιά

1.

Kakavia

2.

Κρυσταλλοπηγή

2.

Kristalopigi

3.

Σαγιάδα

3.

Sagiada

4.

Μερτζάνη

4.

Mertzani

Με την πρώην Γιουγκοσλαβική Δημοκρατία της Μακεδονίας

Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga

1.

Νίκη

1.

Niki

2.

Ειδομένη (σιδηροδρομικό)

2.

Idomeni (raudtee)

3.

Εύζωνοι

3.

Evzoni

4.

Δοϊράνη

4.

Doirani

Με τη Βουλγαρία

Bulgaariaga

1.

Προμαχώνας

1.

Promachonas

2.

Προμαχώνας (σιδηροδρομικό)

2.

Promachonas (raudtee)

3.

Δίκαια (σιδηροδρομικό)

3.

Dikea, Evros (raudtee)

4.

Ορμένιο

4.

Ormenio, Evros

5.

Εξοχή

5.

Εxohi

6.

Άγιος Κωνσταντίνος Ξάνθης

6.

Agios Konstantinos (Xanthi)

7.

Κυπρίνος Έβρου

7.

Kyprinos (Evros)

8.

Νυμφαία

8.

Nymfaia

Με την Τουρκία

Türgiga

1.

Καστανιές Έβρου

1.

Kastanies

2.

Πύθιο (σιδηροδρομικό)

2.

Pithio (raudtee)

3.

Κήποι Έβρου

3.

Kipi

SOOME

ELT C 51, 22.2.2013 avaldatud teabe täiendamine

PIIRIPUNKTIDE LOETELU

Maismaapiir (Soome-Venemaa)

| 1) | Haapovaara* |
| --- | --- |

1)

Haapovaara*

| 2) | Imatra* |
| --- | --- |

2)

Imatra*

| 3) | Imatra (raudtee*) |
| --- | --- |

3)

Imatra (raudtee*)

| 4) | Inari* |
| --- | --- |

4)

Inari*

| 5) | Karttimo* |
| --- | --- |

5)

Karttimo*

| 6) | Kurvinen* |
| --- | --- |

6)

Kurvinen*

| 7) | Kuusamo |
| --- | --- |

7)

Kuusamo

| 8) | Leminaho* |
| --- | --- |

8)

Leminaho*

| 9) | Niirala |
| --- | --- |

9)

Niirala

| 10) | Nuijamaa |
| --- | --- |

10)

Nuijamaa

| 11) | Parikkala* |
| --- | --- |

11)

Parikkala*

| 12) | Rajajooseppi |
| --- | --- |

12)

Rajajooseppi

| 13) | Salla |
| --- | --- |

13)

Salla

| 14) | Vaalimaa |
| --- | --- |

14)

Vaalimaa

| 15) | Vainikkala (raudtee) |
| --- | --- |

15)

Vainikkala (raudtee)

| 16) | Vartius |
| --- | --- |

16)

Vartius

Selgitus:

Piiripunktid põhinevad Soome Vabariigi valitsuse ja Vene Föderatsiooni valitsuse vahelisel vastastikuseid piiripunkte käsitleval kokkuleppel (Helsingi, 11. märts 1994). Tärniga (*) märgitud on vaid piiratud kasutuses ning avatud üksnes Soome ja Venemaa kodanikele kahepoolse lepingu alusel. Need hoitakse vajaduse ilmnedes liiklusele avatud. Liikluse põhiosa moodustab puiduvedu. Suurem osa piiripunktidest on enamiku ajast suletud. Asjaomased piiriületuspunktid on Soome ja Venemaa ametiasutuste läbirääkimiste teemaks.

Lennuväljad

| 1) | Enontekiö |
| --- | --- |

1)

Enontekiö

| 2) | Helsinki-Hernesaari (üksnes helikopteriliikluseks) |
| --- | --- |

2)

Helsinki-Hernesaari (üksnes helikopteriliikluseks)

| 3) | Helsinki-Malmi |
| --- | --- |

3)

Helsinki-Malmi

| 4) | Helsinki-Vantaa |
| --- | --- |

4)

Helsinki-Vantaa

| 5) | Ivalo |
| --- | --- |

5)

Ivalo

| 6) | Joensuu |
| --- | --- |

6)

Joensuu

| 7) | Jyväskylä |
| --- | --- |

7)

Jyväskylä

| 8) | Kajaani |
| --- | --- |

8)

Kajaani

| 9) | Kemi-Tornio |
| --- | --- |

9)

Kemi-Tornio

| 10) | Kittilä |
| --- | --- |

10)

Kittilä

| 11) | Kokkola - Pietarsaari |
| --- | --- |

11)

Kokkola - Pietarsaari

| 12) | Kuopio |
| --- | --- |

12)

Kuopio

| 13) | Kuusamo |
| --- | --- |

13)

Kuusamo

| 14) | Lappeenranta |
| --- | --- |

14)

Lappeenranta

| 15) | Maarianhamina |
| --- | --- |

15)

Maarianhamina

| 16) | Mikkeli |
| --- | --- |

16)

Mikkeli

| 17) | Oulu |
| --- | --- |

17)

Oulu

| 18) | Pori |
| --- | --- |

18)

Pori

| 19) | Rovaniemi |
| --- | --- |

19)

Rovaniemi

| 20) | Savonlinna |
| --- | --- |

20)

Savonlinna

| 21) | Seinäjoki |
| --- | --- |

21)

Seinäjoki

| 22) | Tampere-Pirkkala |
| --- | --- |

22)

Tampere-Pirkkala

| 23) | Turu |
| --- | --- |

23)

Turu

| 24) | Vaasa |
| --- | --- |

24)

Vaasa

| 25) | Varkaus |
| --- | --- |

25)

Varkaus

Merepiir

Sadamates asuvad piiripunktid kauba- ja kalalaevadele

| 1) | Eckerö |
| --- | --- |

1)

Eckerö

| 2) | Eurajoki |
| --- | --- |

2)

Eurajoki

| 3) | Färjsundet |
| --- | --- |

3)

Färjsundet

| 4) | Förby |
| --- | --- |

4)

Förby

| 5) | Hamina |
| --- | --- |

5)

Hamina

| 6) | Hanko (ka lõbusõidulaevadele) |
| --- | --- |

6)

Hanko (ka lõbusõidulaevadele)

| 7) | Haukipudas |
| --- | --- |

7)

Haukipudas

| 8) | Helsingi |
| --- | --- |

8)

Helsingi

| 9) | Inkoo |
| --- | --- |

9)

Inkoo

| 10) | Kalajoki |
| --- | --- |

10)

Kalajoki

| 11) | Kaskinen |
| --- | --- |

11)

Kaskinen

| 12) | Kemi |
| --- | --- |

12)

Kemi

| 13) | Kemiö |
| --- | --- |

13)

Kemiö

| 14) | Kirkkonummi |
| --- | --- |

14)

Kirkkonummi

| 15) | Kokkola |
| --- | --- |

15)

Kokkola

| 16) | Kotka |
| --- | --- |

16)

Kotka

| 17) | Kristiinankaupunki |
| --- | --- |

17)

Kristiinankaupunki

| 18) | Lappeenranta |
| --- | --- |

18)

Lappeenranta

| 19) | Loviisa |
| --- | --- |

19)

Loviisa

| 20) | Långnäs |
| --- | --- |

20)

Långnäs

| 21) | Maarianhamina (ka lõbusõidulaevadele) |
| --- | --- |

21)

Maarianhamina (ka lõbusõidulaevadele)

| 22) | Merikarvia |
| --- | --- |

22)

Merikarvia

| 23) | Naantali |
| --- | --- |

23)

Naantali

| 24) | Nuijamaa (ka lõbusõidulaevadele) |
| --- | --- |

24)

Nuijamaa (ka lõbusõidulaevadele)

| 25) | Oulu |
| --- | --- |

25)

Oulu

| 26) | Parainen |
| --- | --- |

26)

Parainen

| 27) | Pernaja |
| --- | --- |

27)

Pernaja

| 28) | Pietarsaari |
| --- | --- |

28)

Pietarsaari

| 29) | Pohja |
| --- | --- |

29)

Pohja

| 30) | Pori |
| --- | --- |

30)

Pori

| 31) | Porvoo |
| --- | --- |

31)

Porvoo

| 32) | Raahe |
| --- | --- |

32)

Raahe

| 33) | Rauma |
| --- | --- |

33)

Rauma

| 34) | Salo |
| --- | --- |

34)

Salo

| 35) | Sipoo |
| --- | --- |

35)

Sipoo

| 36) | Taalintehdas |
| --- | --- |

36)

Taalintehdas

| 37) | Tammisaari |
| --- | --- |

37)

Tammisaari

| 38) | Tornio |
| --- | --- |

38)

Tornio

| 39) | Turu |
| --- | --- |

39)

Turu

| 40) | Uusikaupunki |
| --- | --- |

40)

Uusikaupunki

| 41) | Vaasa |
| --- | --- |

41)

Vaasa

Rannavalvejaamad, mis toimivad ka piiripunktidena lõbusõidulaevadele

| 1) | Ahvenamaa |
| --- | --- |

1)

Ahvenamaa

| 2) | Haapasaari |
| --- | --- |

2)

Haapasaari

| 3) | Hanko |
| --- | --- |

3)

Hanko

| 4) | Nuijamaa sadam |
| --- | --- |

4)

Nuijamaa sadam

| 5) | Santio |
| --- | --- |

5)

Santio

| 6) | Suomenlinna |
| --- | --- |

6)

Suomenlinna

Rannavalvejaamad, mis toimivad ka piiripunktidena vesilennukitele

| 1) | Ahvenamaa |
| --- | --- |

1)

Ahvenamaa

| 2) | Hanko |
| --- | --- |

2)

Hanko

| 3) | Kotka |
| --- | --- |

3)

Kotka

| 4) | Porkkala |
| --- | --- |

4)

Porkkala

| 5) | Suomenlinna |
| --- | --- |

5)

Suomenlinna

Varem avaldatud summade ja nende ajakohastuste loend

| | ELT C 316, 28.12.2007, lk 1 |
| --- | --- |

ELT C 316, 28.12.2007, lk 1

| | ELT C 134, 31.5.2008, lk 16 |
| --- | --- |

ELT C 134, 31.5.2008, lk 16

| | ELT C 177, 12.7.2008, lk 9 |
| --- | --- |

ELT C 177, 12.7.2008, lk 9

| | ELT C 200, 6.8.2008, lk 10 |
| --- | --- |

ELT C 200, 6.8.2008, lk 10

| | ELT C 331, 31.12.2008, lk 13 |
| --- | --- |

ELT C 331, 31.12.2008, lk 13

| | ELT C 3, 8.1.2009, lk 10 |
| --- | --- |

ELT C 3, 8.1.2009, lk 10

| | ELT C 37, 14.2.2009, lk 10 |
| --- | --- |

ELT C 37, 14.2.2009, lk 10

| | ELT C 64, 19.3.2009, lk 20 |
| --- | --- |

ELT C 64, 19.3.2009, lk 20

| | ELT C 99, 30.4.2009, lk 7 |
| --- | --- |

ELT C 99, 30.4.2009, lk 7

| | ELT C 229, 23.9.2009, lk 28 |
| --- | --- |

ELT C 229, 23.9.2009, lk 28

| | ELT C 263, 5.11.2009, lk 22 |
| --- | --- |

ELT C 263, 5.11.2009, lk 22

| | ELT C 298, 8.12.2009, lk 17 |
| --- | --- |

ELT C 298, 8.12.2009, lk 17

| | ELT C 74, 24.3.2010, lk 13 |
| --- | --- |

ELT C 74, 24.3.2010, lk 13

| | ELT C 326, 3.12.2010, lk 17 |
| --- | --- |

ELT C 326, 3.12.2010, lk 17

| | ELT C 355, 29.12.2010, lk 34 |
| --- | --- |

ELT C 355, 29.12.2010, lk 34

| | ELT C 22, 22.1.2011, lk 22 |
| --- | --- |

ELT C 22, 22.1.2011, lk 22

| | ELT C 37, 5.2.2011, lk 12 |
| --- | --- |

ELT C 37, 5.2.2011, lk 12

| | ELT C 149, 20.5.2011, lk 8 |
| --- | --- |

ELT C 149, 20.5.2011, lk 8

| | ELT C 190, 30.6.2011, lk 17 |
| --- | --- |

ELT C 190, 30.6.2011, lk 17

| | ELT C 203, 9.7.2011, lk 14 |
| --- | --- |

ELT C 203, 9.7.2011, lk 14

| | ELT C 210, 16.7.2011, lk 30 |
| --- | --- |

ELT C 210, 16.7.2011, lk 30

| | ELT C 271, 14.9.2011, lk 18 |
| --- | --- |

ELT C 271, 14.9.2011, lk 18

| | ELT C 356, 6.12.2011, lk 12 |
| --- | --- |

ELT C 356, 6.12.2011, lk 12

| | ELT C 111, 18.4.2012, lk 3 |
| --- | --- |

ELT C 111, 18.4.2012, lk 3

| | ELT C 183, 23.6.2012, lk 7 |
| --- | --- |

ELT C 183, 23.6.2012, lk 7

| | ELT C 313, 17.10.2012, lk 11 |
| --- | --- |

ELT C 313, 17.10.2012, lk 11

| | ELT C 394, 20.12.2012, lk 22 |
| --- | --- |

ELT C 394, 20.12.2012, lk 22

| | ELT C 51, 22.2.2013, lk 9 |
| --- | --- |

ELT C 51, 22.2.2013, lk 9

| | ELT C 167, 13.6.2013, lk 9 |
| --- | --- |

ELT C 167, 13.6.2013, lk 9

| | ELT C 242, 23.8.2013, lk 2 |
| --- | --- |

ELT C 242, 23.8.2013, lk 2

| | ELT C 275, 24.9.2013, lk 7 |
| --- | --- |

ELT C 275, 24.9.2013, lk 7

| | ELT C 314, 29.10.2013, lk 5 |
| --- | --- |

ELT C 314, 29.10.2013, lk 5

| | ELT C 324, 9.11.2013, lk 6 |
| --- | --- |

ELT C 324, 9.11.2013, lk 6

| | ELT C 57, 28.2.2014, lk 4 |
| --- | --- |

ELT C 57, 28.2.2014, lk 4

| | ELT C 167, 4.6.2014, lk 9 |
| --- | --- |

ELT C 167, 4.6.2014, lk 9

| | ELT C 244, 26.7.2014, lk 22 |
| --- | --- |

ELT C 244, 26.7.2014, lk 22

| | ELT C 332, 24.9.2014, lk 12 |
| --- | --- |

ELT C 332, 24.9.2014, lk 12

| | ELT C 420, 22.11.2014, lk 9 |
| --- | --- |

ELT C 420, 22.11.2014, lk 9

---

(1)  Vt varem avaldatud summade ja nende ajakohastuste loendit käesoleva dokumendi lõpus.

(2)  ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.

(3)

Märkus: Need tegutsevad ainult suveperioodil.

(4)

Märkus: ajutiselt 23. augustist kuni 31. oktoobrini 2013.

(5)

Märkus: ajutiselt 1. aprillist kuni 30. november 2015.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 28.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/25 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/25

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.7302 – Styrolution / Braskem / JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 72/12)

| 1. | 23. veebruaril 2015 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Styrolution Group GmbH („Styrolution”, Saksamaa) ja Braskem S.A. („Braskem”, Brasiilia) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühisettevõtjana („JV”) käsitatava uue ettevõtja üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

23. veebruaril 2015 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Styrolution Group GmbH („Styrolution”, Saksamaa) ja Braskem S.A. („Braskem”, Brasiilia) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühisettevõtjana („JV”) käsitatava uue ettevõtja üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Styrolution: mitmesugusteks rakendusteks kasutatavate stüreenipõhiste termoplastsete vaikude tootmine ja müük;
  —   Braskem: termoplastsete vaikude (nt polüetüleen, polüpropüleen ja polüvinüülkloriid) ning keemiliste põhitoorainematerjalide tootmine ja müük;
  —   JV: teatavate termoplastsete vaikude (muu hulgas Brasiilia oma toodangu põhjal) müük Brasiilias ja teistes Lõuna-Ameerika riikides. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Styrolution: mitmesugusteks rakendusteks kasutatavate stüreenipõhiste termoplastsete vaikude tootmine ja müük;

—   Braskem: termoplastsete vaikude (nt polüetüleen, polüpropüleen ja polüvinüülkloriid) ning keemiliste põhitoorainematerjalide tootmine ja müük;

—   JV: teatavate termoplastsete vaikude (muu hulgas Brasiilia oma toodangu põhjal) müük Brasiilias ja teistes Lõuna-Ameerika riikides.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7302 – Styrolution / Braskem / JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7302 – Styrolution / Braskem / JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 28.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/26

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2015/C 72/13)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„PLATE DE FLORENVILLE”

EÜ nr: BE-PGI-0005-01151 – 6.9.2013

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Plate de Florenville”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Belgia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Plate de Florenville” on vanasse prantsuse sorti „Rosa” kuuluv kartul (Solanum tuberosum L.). Selle keskhilise kuni hilise sordi puhkestaadium on väga pikk ja kasvatamisel peab mugul olema pinnases keskmiselt 120 päeva.

Solanum tuberosum

Kartuli „Plate de Florenville” mugulate sordi- ja füüsikalised omadused on järgmised:

—   koore värvus: roosakas;

koore värvus

—   viljaliha värvus: kollane;

viljaliha värvus

—   kuju: piklik, korrapärase kujuga, pisut lame (ovaalne, neerukujuline);

kuju

—   kuivainesisaldus: < 20 %;

kuivainesisaldus

—   suurus: 25–45 mm

suurus

Kartul „Plate de Florenville” kuulub tihke viljalihaga kartulite hulka. Kartuli kulinaarsed omadused (vastavalt Belgia sordikataloogi kandmiseks kasutatavatele kartulisortide rahvusvaheliselt tunnustatud hindamiskriteeriumidele) on järgmised:

—   viljaliha tihedus: kuni 4 (skaalal 0–10: 0 = tihke; 3 = üsna tihke; 6 = üsna pehme; 9 = pehme);

viljaliha tihedus

—   keetmisomadused: kuni 3 (skaalal 0–10: 0 = jääb terveks; 3 = keeb pisut katki; 6 = keeb katki; 9 = laguneb täielikult);

keetmisomadused

—   niiskusesisaldus: vähemalt 3, kuid mitte rohkem kui 6 (skaalal 0–10: 0 = suure niiskusesisaldusega; 3 = üsna niiske; 6 = vähese niiskusesisaldusega; 9 = väga vähese niiskusesisaldusega;

niiskusesisaldus

—   tumenemine pärast keetmist: kuni 30 (≤ 20 = hea (vähene tumenemine); 20 ≤ ... ≤ 30 = keskmine; 30 ≤ ... ≤ 35 = nõrk; 35 ≤ ... ≤ 45 = halb; ≥ 45 = väga halb).

tumenemine pärast keetmist

Võttes arvesse kartulisortide Belgia sordikataloogi kandmiseks kasutatavaid rahvusvaheliselt tunnustatud hindamiskriteeriume, liigitub kartul „Plate de Florenville” A rühma (A – AB – BA) ning on seega sobiv kartul salati valmistamiseks, aurutamiseks või koorega keetmiseks.

Kartulile „Plate de Florenville” iseloomulikud organoleptilised omadused on peen, hõrk ja intensiivne maitse ning meeldiv tihke struktuur söömisel. Kartul ei ole jahune, vaid tundub suus värske.

Kartulit „Plate de Florenville” turustatakse nii värskelt tarbimiseks ja ka säilitamiseks. Kartuli väga pikk puhkestaadium võimaldab kartulit lihtsalt ja kaua säilitada ilma, et peaks muretsema varajase ja kontrollimatu idanevuse pärast.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kogu tootmine mugulate maha panekust kuni saagi säilitamiseni (välja arvatud seemnekartuli tootmine) toimub määratletud piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Kartulit on lubatud ette valmistada/pakendada kogu Euroopa Liidu territooriumil.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

Erieeskirjad märgistamise kohta

Lisaks õigusaktidega nõutud teabele peab kartulite „Plate de Florenville” pakendile olema märgitud registreeritud nimetus, kaitstud geograafilise tähise (KGT) Euroopa logo (nimetusega samal vaateväljal), teave tootja sõltumatu sertifitseerimisasutuse kohta, partii number ning teave tootja kohta, kui kartul ei ole ette valmistatud/pakitud tootjaettevõttes.

Kui kartulit „Plate de Florenville” müüakse lahtiselt otse tarbijale, peab kartul olema selgesti tuvastatav eespool sätestatud nõuetele vastava märgistuse abil.

Nimetuse „Plate de Florenville” kõrvale võib lisada märke „Primeur” kui kartul vastab värskele kartulile seatud nõuetele (korjatud enne täisküpseks saamist, koor on hõõrumise teel kergesti eemaldatav) ja seda turustatakse värskelt enne 15. septembrit.

Nimetuse „Plate de Florenville” kõrvale võib lisada märke „grenailles”, kui mugulate läbimõõt on väiksem kui 25 mm.

Kõikidele märgistamis- ja tuvastamismeetoditele tuleb taotleda eelnev nõusolek sõltumatult sertifitseerimisasutuselt.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kartuli „Plate de Florenville” tootmispiirkond hõlmab järgmisi kommuune:

| — | Chiny (enne ühinemist kommuunid Izel ja Jamoigne); |
| --- | --- |

—

Chiny (enne ühinemist kommuunid Izel ja Jamoigne);

| — | Etalle (Buzenol, Chantemelle, Etalle, Sainte-Marie, Vance); |
| --- | --- |

—

Etalle (Buzenol, Chantemelle, Etalle, Sainte-Marie, Vance);

| — | Florenville (Chassepierre, Florenville, Fontenoille, Muno, Villers-devant-Orval); |
| --- | --- |

—

Florenville (Chassepierre, Florenville, Fontenoille, Muno, Villers-devant-Orval);

| — | Meix-devant-Virton (Gérouville, Meix-devant-Virton, Robelmont, Sommethone, Villers-la-Loue); |
| --- | --- |

—

Meix-devant-Virton (Gérouville, Meix-devant-Virton, Robelmont, Sommethone, Villers-la-Loue);

| — | Saint-Léger (Châtillon, Saint-Léger); |
| --- | --- |

—

Saint-Léger (Châtillon, Saint-Léger);

| — | Tintigny (Bellefontaine, Saint-Vincent, Tintigny); |
| --- | --- |

—

Tintigny (Bellefontaine, Saint-Vincent, Tintigny);

| — | Virton (Ethe, Virton). |
| --- | --- |

—

Virton (Ethe, Virton).

Piirkonnas kasvatatakse kartulit „Plate de Florenville” sellele sordile sobival pinnasel, mis on

| — | hea või suure loodusliku veeläbilaskevõimega liivmuld või saviliivmuld; |
| --- | --- |

—

hea või suure loodusliku veeläbilaskevõimega liivmuld või saviliivmuld;

| — | loodusliku veeläbilaskevõimega liivsavimuld. |
| --- | --- |

—

loodusliku veeläbilaskevõimega liivsavimuld.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Geograafilise piirkonna eripära

Kartuliga „Plate de Florenville” seotud geograafiline piirkond hõlmab Lõuna-Belgias asuvat nn Belgia Lotringi või juura-ajastu piirkonda, kui lähtuda geoloogilisest ja põllumajanduslikust vaatepunktist. See on Belgia ainuke mesosoikumi ajastul kujunenud piirkond. Kartuli „Plate de Florenville” tootmispiirkond asub selle juura-ajastu piirkonna ühes konkreetses osas, mille ajalooline geograafiline nimi on Gaume.

Gaume’i piirkonnale on eriti iseloomulik astanguline pinnamood ja päikeselised nõlvad. Ardenni mäestik, mis ulatub Gaume’i piirkonnast kõrgemale, kaitseb seda külma põhjatuule ja vihma eest. Piirkonnas asendub riigi põhjaosas valitsev mereline parasvöötmekliima mandrilise kliimaga. Erinevust iseloomustab suurem temperatuuride kõikumine, pikem suvi, päikesepaisteliste päevade suurem arv, väiksem sademete hulk ja nõrgemad tuuled.

Lubjakivist koosnev aluspinnas on täiendav positiivne tegur, sest selline aluspinnas hoiab hästi soojust. Erinevalt ümbruskonna raskest ja vett halvasti läbilaskvast savisest pinnasest, moodustab kahe ümber Florenville’i kulgeva kõrgendiku pinnase kerge liivsavimuld, mis on õhurikas ja hea veeläbilaskevõimega. Aja jooksul märkasid kartuli „Plate de Florenville” kasvatajad, et osutatud tüüpi mullas (saviliivmuld, liivsavimuld) kasvatatud kartul oli parema kvaliteediga. Nad tegid kindlaks kirjeldatud mullaga põllud ja hakkasid seal kasvatama ainult kartulit „Plate de Florenville”. See osutab nimetatud kartulisordiga seotud konkreetse oskusteabe omandamisele.

Oluline roll selle kartulisordi kuulsuse kasvatamisel oli ilmselt ka raudteel. Endisesse Florenville’i kommuuni ehitati raudteejaam 1880. aastal, see asus liinil nr 165 (Virton–Bertrix). Laiemalt võimaldas liin sel ajal (ja võimaldab ka praegu) sõita Arloni, Namuri ja Brüsselisse, mis on Belgia raudteevõrgustiku keskpunkt. Täiend „de Florenville” (Florenville’ist) pärineb Florenville’i jaamast kartulitega lahkuvatele vagunitele kinnitatud siltidelt. Ümbruskonna kartulitoodang veeti Florenville’i kohalikke haruteid pidi. Ülejäänud osa kartuli nimetusest (Plate) tuleneb selle jaama nimest, kus kartulid teele pandi.

5.2.   Toote eripära

Toote eripära

Lisaks iseloomulikule värvusele ja kujule on kartulil „Plate de Florenville” head keetmisomadused ning peen ja hõrk maitse.

Kartul jääb keetmisel terveks, ei lähe ka pikemal keetmisel lõhki ja hoiab hästi oma kuju. Nende kulinaarsete omaduste põhjal liigitatakse kartul A rühma (vt punkt 3.2). Seega sobib kartul hästi salatite valmistamiseks, aurutamiseks ja koorega keetmiseks.

Kartulil on intensiivne, hõrk ja peen ning mõnikord pähkline maitse. Lõhna intensiivsus on tihedalt seotud mugulate väikeste mõõtmetega. Aromaatsete ühendite kontsentratsioon neis on suurem kui suuremates mugulates.

Need kaks omadust tulenevad kartuli „Plate de Florenville” eriti vähesest kuivainesisaldusest (< 20 %).

Nimetus „Plate de Florenville” on tuntud juba vähemalt sajandi jagu, nagu osutavad järgmised allikad:

| — | Gaume’i piirkonna 1901. aasta põllumajanduslikus monograafias on nimetatud kohalikku sorti „Plate”; |
| --- | --- |

—

Gaume’i piirkonna 1901. aasta põllumajanduslikus monograafias on nimetatud kohalikku sorti „Plate”;

| — | Luxembourgi provintsi põllumajandusseltsi teatajas on 1909. aastal märgitud, et Florenville’is on müügil kartulisort „Plate”; |
| --- | --- |

—

Luxembourgi provintsi põllumajandusseltsi teatajas on 1909. aastal märgitud, et Florenville’is on müügil kartulisort „Plate”;

| — | Belgia põllumajanduse entsüklopeedia 1930. aasta väljaandes on kirjas, et kartul „Plate de Florenville”, mida kasvatatakse Gaume’i piirkonnas, on Liège’i turul väga nõutud; |
| --- | --- |

—

Belgia põllumajanduse entsüklopeedia 1930. aasta väljaandes on kirjas, et kartul „Plate de Florenville”, mida kasvatatakse Gaume’i piirkonnas, on Liège’i turul väga nõutud;

| — | 2006. aastal lisati „Plate de Florenville” (ka „Corne de Florenville”) Georges Lebouc’ koostatud Belgia tüüpiliste väljendite sõnaraamatusse (Dictionnaire des belgicismes), 2010. aastal lisati nimetus ka Michel Francardi koostatud samalaadsesse sõnaraamatusse. |
| --- | --- |

—

2006. aastal lisati „Plate de Florenville” (ka „Corne de Florenville”) Georges Lebouc’ koostatud Belgia tüüpiliste väljendite sõnaraamatusse (Dictionnaire des belgicismes), 2010. aastal lisati nimetus ka Michel Francardi koostatud samalaadsesse sõnaraamatusse.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Kvaliteet

Kvaliteet

Gaume’i piirkonna kliima- ja mullastikutingimused ning ja punktis 5.1 nimetatud mullatüübid on väga sobivad kartuli „Plate de Florenville” kasvatamiseks. Kartul „Plate de Florenville” vajab vett hästi läbilaskvat (et vältida juurestiku õhupuudust) ja kiiresti soojenevat (et soodustada kiiret kasvu) pinnast. Lisaks on kirjeldatud kliima puhul tagatud piisav niiskusrežiim ja väiksem oht hilisteks külmadeks, mille suhtes on kartul väga tundlik. Sobiv niiskusrežiim tagab, et kartuli kuivainesisaldus on alla 20 %. Kuivema kliima puhul oleksid mugulad jahusemad, seevastu külmem ja niiskem kliima takistaks mugulate teket. Aeglase kasvu tõttu tuleb kartul „Plate de Florenville” maha panna võimalikult vara. Seega annab kasvumulla kiire soojenemine olulise eelise. Siiski tuleb märkida, et hästi vett läbi laskva pinnase tõttu on kartuli „Plate de Florenville” saagikus palju madalam kui sordil „Rosa” tavapäraselt (selle saagikus moodustab 90 % võrdlussordi „Bintje” saagikusest) ning ulatub olenevalt ilmast 12–25 tonnini hektarilt. See on ka maksimaalne saagikus, mille puhul on lubatud kasutada nimetust „Plate de Florenville”. Väike saagikus on otsustava tähtsusega kartuli „Plate de Florenville” maitseomaduste kujundamisel – mida väiksemad on mugulad, seda suurem on aromaatsete molekulide kontsentratsioon ja seda maitsvam on kartul.

Tootjate oskusteave ning mulla- ja kliimatingimused võimaldavad tuua esile kartulisordi „Rosa” parimad omadused.

Maine

Maine

Seemnekartulit „Plate” on mainitud Belgia ajaloolistes allikates juba XIX sajandi keskel. Edouard de Croeser de Berges on 1860. aastal kirja pannud 128 Belgia kartulisorti, sh „Plate”, mida ta iseloomustab kui kvaliteetset, üsna saagikat ja haigusvaba sorti. Seda sorti on nimetatud ka Belgia põllumajanduse 1899. aasta almanahhis.

Kartul „Plate de Florenville” on tuntud nii kohalikul, riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil. Sellest annab tunnistust Florenville’i kartulifestival, mida korraldatakse alates 1994. aastast ühel oktoobrikuu nädalavahetusel. Seda sündmust on kajastatud kohalikus ajakirjanduses (nt L’Avenir du Luxembourg 2011., 2012. ja 2013. aastal) ja ka piiri taga (Prantsuse ajaleht L’Union-L’Ardennais 2013. aastal). Kartulile „Plate de Florenville” on osutatud ka üleriigilises ajakirjanduses (Le Soir, La Libre Belgique ning flaamikeelne päevaleht De Standaard) ja rahvusvahelises pressis (nt Le Figaro [Prantsusmaa]).

L’Avenir du Luxembourg

L’Union-L’Ardennais

Le Soir

La Libre Belgique

De Standaard

Le Figaro

Kartulit on nimetatud ka mitmes Gaume’i piirkonna reisijuhis, nt

| — | Tourisme en Beau Canton de Gaume, mille andsid 2002. aastal välja Chiny, Florenville’i, Herbeumont’i turismibüroo ning |
| --- | --- |

—

Tourisme en Beau Canton de Gaume, mille andsid 2002. aastal välja Chiny, Florenville’i, Herbeumont’i turismibüroo ning

Tourisme en Beau Canton de Gaume

| — | André Pierlot’ koostatud ja 2009. aastal avaldatud matkajuht La Transgaumaise. |
| --- | --- |

—

André Pierlot’ koostatud ja 2009. aastal avaldatud matkajuht La Transgaumaise.

La Transgaumaise

Kartulit „Plate de Florenville” kasutatakse ka mitmes Luxembourgi provintsist pärit retseptis, kus kartuli tihke viljaliha on olulise tähtsusega:

| — | väikesel tulel („al touffaye”) valmistatav roog „touffaye” (Chantal Van Gelderen [1999]); |
| --- | --- |

—

väikesel tulel („al touffaye”) valmistatav roog „touffaye” (Chantal Van Gelderen [1999]);

| — | „roustiquettes gaumaises”, mille retsepti on 1980. aastal välja pakkunud Noël Anselot; |
| --- | --- |

—

„roustiquettes gaumaises”, mille retsepti on 1980. aastal välja pakkunud Noël Anselot;

| — | ühenduse Confrérie des Sossons d’Orvaulx pakutud „Floriflette”. |
| --- | --- |

—

ühenduse Confrérie des Sossons d’Orvaulx pakutud „Floriflette”.

Confrérie des Sossons d’Orvaulx

Hinnates kartuli kulinaarseid omadusi, pakuvad mitu restorani seda oma menüüs kui kohalikku delikatessi:

| — | „Gratinée de Florenville” restoranis Ferme des Sanglochons (Verlaine-Neufchâteau; Luxembourgi provints); |
| --- | --- |

—

„Gratinée de Florenville” restoranis Ferme des Sanglochons (Verlaine-Neufchâteau; Luxembourgi provints);

Ferme des Sanglochons

| — | „Moelleux de plates de Florenville au crabe, aux crevettes grises et au Royal Belgian caviar, beurre blanc d’huîtres à la ciboulette” gurmeerestoranis Comme Chez Soi (Brüssel). |
| --- | --- |

—

„Moelleux de plates de Florenville au crabe, aux crevettes grises et au Royal Belgian caviar, beurre blanc d’huîtres à la ciboulette” gurmeerestoranis Comme Chez Soi (Brüssel).

Comme Chez Soi

Tarbijate poolt väga hinnatud kartul „Plate de Florenville” on vähese tootlikkusega, kuid väga kvaliteetne. Sellest annab tunnistust ka kartuli hind. Mitmes 20. sajandi esimesest poolest pärit allikas leidub tõendeid selle kohta, et kartuli „Plate de Florenville” hind oli kõrgem kui muudel sortidel. Ka praegu on kartul „Plate de Florenville” kaupluses kallim (1,99 eurot/kg) kui muud tihke viljalihaga kartulisordid (nt Charlotte 1,20 eurot/kg).

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

[määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7 (3)]

3

http://agriculture.wallonie.be/apps/spip_wolwin/IMG/pdf/Dossier-Plate-Florenville-IGP.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

2

(3)  Vt joonealune märkus 2.

3

---

Parandused

| 28.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 72/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 72/31

---

Konkursikutse parandus

Suunised – EACEA 03/2015

Euroopa Liidu humanitaarabi vabatahtlike algatus

Tehniline abi lähetavatele organisatsioonidele

Vastuvõtvate organisatsioonide humanitaarabisuutlikkuse suurendamine

(
  Euroopa Liidu Teataja C 17, 20. jaanuar 2015
  )

(2015/C 72/14)

Leheküljel 12

asendatakse

„6.1.2   Partnerid ja abikõlblik partnerlus

Partnerorganisatsioonid peavad olema

| — | valitsusvälised mittetulundusorganisatsioonid või |
| --- | --- |

—

valitsusvälised mittetulundusorganisatsioonid või

| — | tsiviiliseloomuga avaõiguslikud asutused või |
| --- | --- |

—

tsiviiliseloomuga avaõiguslikud asutused või

| — | Punase Risti ja Punase Poolkuu Ühingute Rahvusvaheline Föderatsioon.” |
| --- | --- |

—

Punase Risti ja Punase Poolkuu Ühingute Rahvusvaheline Föderatsioon.”

järgmisega:

järgmisega:

„6.1.2   Partnerid ja abikõlblik partnerlus

Tehnilise abi jaoks peavad partnerorganisatsioonid kuuluma ühte järgmistest kategooriatest:

| — | valitsusvälised mittetulundusorganisatsioonid, mis on asutatud liikmesriigi õigusaktide alusel ja mille peakorter asub liidus, või |
| --- | --- |

—

valitsusvälised mittetulundusorganisatsioonid, mis on asutatud liikmesriigi õigusaktide alusel ja mille peakorter asub liidus, või

| — | tsiviiliseloomuga avaõiguslikud asutused või |
| --- | --- |

—

tsiviiliseloomuga avaõiguslikud asutused või

| — | Punase Risti ja Punase Poolkuu Ühingute Rahvusvaheline Föderatsioon. |
| --- | --- |

—

Punase Risti ja Punase Poolkuu Ühingute Rahvusvaheline Föderatsioon.

Suutlikkuse suurendamiseks peavad partnerorganisatsioonid kuuluma ühte järgmistest kategooriatest:

| — | valitsusvälised mittetulundusorganisatsioonid, mis tegutsevad või mis on asutatud kolmandas riigis seal kehtivate õigusaktide alusel, või |
| --- | --- |

—

valitsusvälised mittetulundusorganisatsioonid, mis tegutsevad või mis on asutatud kolmandas riigis seal kehtivate õigusaktide alusel, või

| — | tsiviiliseloomuga avaõiguslikud asutused või |
| --- | --- |

—

tsiviiliseloomuga avaõiguslikud asutused või

| — | rahvusvahelised asutused või organisatsioonid.” |
| --- | --- |

—

rahvusvahelised asutused või organisatsioonid.”

Leheküljel 13

asendatakse

asendatakse

| „b) | Suutlikkuse suurendamise projektides võivad partneriteks olla järgmistes riikides asutatud organisatsioonid:






  — | Euroopa Liidu liikmesriigid: Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari, Ühendkuningriik; |
| --- | --- | --- |

„b)

Suutlikkuse suurendamise projektides võivad partneriteks olla järgmistes riikides asutatud organisatsioonid:

—

Euroopa Liidu liikmesriigid: Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari, Ühendkuningriik;

| — | kolmandad riigid, kus humanitaarabi antakse (2). Kolmandate riikide loetelu on aadressil https://eacea.ec.europa.eu/eu-aid-volunteers/funding/ |
| --- | --- |

—

kolmandad riigid, kus humanitaarabi antakse (2). Kolmandate riikide loetelu on aadressil https://eacea.ec.europa.eu/eu-aid-volunteers/funding/

Suutlikkuse suurendamise projektid peavad hõlmama vähemalt kuuest riigist taotlevaid ja partnerorganisatsioone, neist

| — | vähemalt kolm partnerit on kolmandatest riikidest; |
| --- | --- |

—

vähemalt kolm partnerit on kolmandatest riikidest;

| — | kõik programmis osalevatest riikidest partnerid peavad olema tegutsenud humanitaarabi valdkonnas vähemalt viis aastat; |
| --- | --- |

—

kõik programmis osalevatest riikidest partnerid peavad olema tegutsenud humanitaarabi valdkonnas vähemalt viis aastat;

| — | vähemalt kaks kolmandatest riikidest partnerit peavad tegutsema humanitaarabi valdkonnas; |
| --- | --- |

—

vähemalt kaks kolmandatest riikidest partnerit peavad tegutsema humanitaarabi valdkonnas;

| — | vähemalt üks programmis osalevatest riikidest partner peab olema juhtinud vabatahtlikke vähemalt viis aastat.” |
| --- | --- |

—

vähemalt üks programmis osalevatest riikidest partner peab olema juhtinud vabatahtlikke vähemalt viis aastat.”

järgmisega:

järgmisega:

| „b) | Suutlikkuse suurendamise projektides võivad partneriteks olla järgmistes riikides asutatud organisatsioonid:






  — | Euroopa Liidu liikmesriigid: Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari, Ühendkuningriik; |
| --- | --- | --- |

„b)

Suutlikkuse suurendamise projektides võivad partneriteks olla järgmistes riikides asutatud organisatsioonid:

—

Euroopa Liidu liikmesriigid: Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik, Ungari, Ühendkuningriik;

| — | kolmandad riigid, kus humanitaarabi antakse (1). |
| --- | --- |

—

kolmandad riigid, kus humanitaarabi antakse (1).

Suutlikkuse suurendamise projektid peavad hõlmama vähemalt kuuest riigist taotlevaid ja partnerorganisatsioone, sh

| — | partnerlusi, kuhu kuuluvad partnerid (sh taotleja) vähemalt kolmest programmis osalevast riigist ja vähemalt kolm kolmandat riiki; |
| --- | --- |

—

partnerlusi, kuhu kuuluvad partnerid (sh taotleja) vähemalt kolmest programmis osalevast riigist ja vähemalt kolm kolmandat riiki;

| — | kõik programmis osalevatest riikidest partnerid peavad olema tegutsenud humanitaarabi valdkonnas vähemalt viis aastat; |
| --- | --- |

—

kõik programmis osalevatest riikidest partnerid peavad olema tegutsenud humanitaarabi valdkonnas vähemalt viis aastat;

| — | vähemalt kaks kolmandatest riikidest partnerit peavad tegutsema humanitaarabi valdkonnas; |
| --- | --- |

—

vähemalt kaks kolmandatest riikidest partnerit peavad tegutsema humanitaarabi valdkonnas;

| — | vähemalt üks programmis osalevatest riikidest partner peab olema juhtinud vabatahtlikke vähemalt viis aastat. |
| --- | --- |

—

vähemalt üks programmis osalevatest riikidest partner peab olema juhtinud vabatahtlikke vähemalt viis aastat.

---

(1)  Humanitaarabi on määratletud kooskõlas määruse (EL) nr 375/2014 artikli 3 punktiga d kui tegevus ja operatsioonid kolmandates riikides, mille eesmärk on pakkuda vajadustel põhinevat hädaabi, mille eesmärk on inimtegevusest põhjustatud kriiside või loodusõnnetuste korral hoida inimelu, vältida ja leevendada inimkannatusi ning säilitada inimväärikus. Humanitaarabi hõlmab abi-, pääste- ja kaitsemeetmeid humanitaarkriisi ajal või vahetult selle järel, toetusmeetmeid, et tagada juurdepääs abivajajatele ja hõlbustada abi takistusteta kohaletoimetamist, samuti meetmeid, mille eesmärk on parandada suurõnnetusteks valmisolekut ja õnnetusriski vähendamist ning edendada vastupanuvõimet ja suutlikkust kriisidega toime tulla ja neist taastuda.”

1

---