# Euroopa Liidu L 60/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 60 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide4. märts 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 60

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide4. märts 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/341, 20. veebruar 2015, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 223/2014 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teatava teabe komisjonile esitamise näidiste kohta | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/342, 2. märts 2015, millega muudetakse seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega Idaho ja California osariigis määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet loetelus, milles on esitatud need kolmandad riigid, territooriumid, tsoonid ja piirkonnad, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnulihatooteid (
  1
  ) | 31 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/343, 3. märts 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 35 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2015/344, 17. veebruar 2015, Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta | 37 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2015/345, 2. märts 2015, millega muudetakse otsuseid 2009/563/EÜ, 2009/564/EÜ, 2009/578/EÜ, 2010/18/EÜ, 2011/263/EL, 2011/264/EL, 2011/382/EL ja 2011/383/EL, et pikendada teatavatele toodetele ELi ökomärgise andmise ökoloogiliste kriteeriumide kehtivust
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 1286 all)

   (
  1
  ) | 39 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/346, 9. veebruar 2015, millega tehakse Ühendkuningriigi taotluse alusel Põhja-Iirimaad käsitlev erand nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) rakendamisel
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 542 all) | 42 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/347, 2. märts 2015, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 kohaselt esitatud riiklikes või funktsionaalse õhuruumiosa kavades sisalduvaid eesmärke, mis ei ole kooskõlas kogu Euroopa Liidule teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärkidega, ja esitatakse soovitused kõnealuste eesmärkide läbivaatamiseks
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 1263 all)

   (
  1
  ) | 48 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/348, 2. märts 2015, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 kohaselt esitatud riiklikes või funktsionaalse õhuruumiosa kavades sisalduvate teatavate eesmärkide kooskõla kogu Euroopa Liidule teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärkidega
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 1293 all)

   (
  1
  ) | 55 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/349, 2. märts 2015, millega muudetakse seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega Idaho ja California osariigis otsuse 2007/777/EÜ II lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet loetelus, milles on esitatud need kolmandad riigid või nende osad, kust lubatakse liitu tuua lihatooteid ning töödeldud magusid, põisi ja sooli
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 1315 all)

   (
  1
  ) | 68 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/341, 20. veebruar 2015, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 223/2014 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teatava teabe komisjonile esitamise näidiste kohta

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/342, 2. märts 2015, millega muudetakse seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega Idaho ja California osariigis määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet loetelus, milles on esitatud need kolmandad riigid, territooriumid, tsoonid ja piirkonnad, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnulihatooteid (
  1
  )

1

31

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/343, 3. märts 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

35

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2015/344, 17. veebruar 2015, Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta

37

*

Komisjoni otsus (EL) 2015/345, 2. märts 2015, millega muudetakse otsuseid 2009/563/EÜ, 2009/564/EÜ, 2009/578/EÜ, 2010/18/EÜ, 2011/263/EL, 2011/264/EL, 2011/382/EL ja 2011/383/EL, et pikendada teatavatele toodetele ELi ökomärgise andmise ökoloogiliste kriteeriumide kehtivust
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 1286 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 1286 all)

1

39

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/346, 9. veebruar 2015, millega tehakse Ühendkuningriigi taotluse alusel Põhja-Iirimaad käsitlev erand nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) rakendamisel
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 542 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 542 all)

42

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/347, 2. märts 2015, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 kohaselt esitatud riiklikes või funktsionaalse õhuruumiosa kavades sisalduvaid eesmärke, mis ei ole kooskõlas kogu Euroopa Liidule teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärkidega, ja esitatakse soovitused kõnealuste eesmärkide läbivaatamiseks
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 1263 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 1263 all)

1

48

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/348, 2. märts 2015, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 kohaselt esitatud riiklikes või funktsionaalse õhuruumiosa kavades sisalduvate teatavate eesmärkide kooskõla kogu Euroopa Liidule teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärkidega
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 1293 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 1293 all)

1

55

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/349, 2. märts 2015, millega muudetakse seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega Idaho ja California osariigis otsuse 2007/777/EÜ II lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet loetelus, milles on esitatud need kolmandad riigid või nende osad, kust lubatakse liitu tuua lihatooteid ning töödeldud magusid, põisi ja sooli
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 1315 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 1315 all)

1

68

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 12. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 1107/96 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras) parandus ( EÜT L 148, 21.6.1996 ) | 70 |

Parandused

*

Komisjoni 12. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 1107/96 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras) parandus ( EÜT L 148, 21.6.1996 )

( EÜT L 148, 21.6.1996 )

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 4.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 60/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 60/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/341,

20. veebruar 2015,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 223/2014 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teatava teabe komisjonile esitamise näidiste kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 223/2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks, (1) eriti selle artikli 35 lõiget 7, artikli 41 lõiget 4 ja artikli 49 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 463/2014 (2) on kehtestatud programmide ettevalmistamiseks vajalikud sätted. Enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondist rahastatavate programmide rakendamise tagamiseks on vaja kehtestada määruse (EL) nr 223/2014 kohaldamiseks täiendavad sätted. Tervikliku ülevaate saamise ja nende sätete kättesaadavuse hõlbustamiseks tuleks need kehtestada ühes rakendusaktis. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 463/2014 (2) on kehtestatud programmide ettevalmistamiseks vajalikud sätted. Enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondist rahastatavate programmide rakendamise tagamiseks on vaja kehtestada määruse (EL) nr 223/2014 kohaldamiseks täiendavad sätted. Tervikliku ülevaate saamise ja nende sätete kättesaadavuse hõlbustamiseks tuleks need kehtestada ühes rakendusaktis.

| (2) | Suurema mõju ja läbipaistvuse tagamiseks enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondist rahastatud programmide rakendamisel tuleks kehtestada maksetaotluste näidis ja rakenduskavade raamatupidamise aastaaruande näidis. |
| --- | --- |

(2)

Suurema mõju ja läbipaistvuse tagamiseks enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondist rahastatud programmide rakendamisel tuleks kehtestada maksetaotluste näidis ja rakenduskavade raamatupidamise aastaaruande näidis.

| (3) | Samal eesmärgil tuleks kehtestada näidis, millega kirjeldada korraldusasutusele ja vajaduse korral sertifitseerimisasutusele kehtestatud ülesandeid ja kehtivaid menetlusi, ning sõltumatu auditeerimisasutuse aruande ja arvamuse näidis. Nendega tuleks kehtestada elektroonilise andmevahetussüsteemi iga välja jaoks tehnilised näitajad. Kuna need näidised moodustavad määruse (EL) nr 223/2014 artikli 30 lõikes 4 osutatud elektroonilise andmevahetussüsteemi arendamise aluse, tuleks nendega kehtestada ka viis, kuidas rahastamiskõlblikke kulusid käsitlevad andmed sellesse elektroonilisse infovahetussüsteemi sisestatakse. |
| --- | --- |

(3)

Samal eesmärgil tuleks kehtestada näidis, millega kirjeldada korraldusasutusele ja vajaduse korral sertifitseerimisasutusele kehtestatud ülesandeid ja kehtivaid menetlusi, ning sõltumatu auditeerimisasutuse aruande ja arvamuse näidis. Nendega tuleks kehtestada elektroonilise andmevahetussüsteemi iga välja jaoks tehnilised näitajad. Kuna need näidised moodustavad määruse (EL) nr 223/2014 artikli 30 lõikes 4 osutatud elektroonilise andmevahetussüsteemi arendamise aluse, tuleks nendega kehtestada ka viis, kuidas rahastamiskõlblikke kulusid käsitlevad andmed sellesse elektroonilisse infovahetussüsteemi sisestatakse.

| (4) | Käesolevas määruses tuleks austada põhiõigusi ja järgida Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust isikuandmete kaitsele. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega. Liikmesriikide töödeldavate isikuandmete suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ (3). Euroopa Liidu institutsioonides ja asutustes toimuva isikuandmete töötlemise ning selliste andmete vaba liikumise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (4). |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses tuleks austada põhiõigusi ja järgida Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eelkõige õigust isikuandmete kaitsele. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega. Liikmesriikide töödeldavate isikuandmete suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/46/EÜ (3). Euroopa Liidu institutsioonides ja asutustes toimuva isikuandmete töötlemise ning selliste andmete vaba liikumise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (4).

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas enim puudust kannatavate isikute Euroopa abifondi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas enim puudust kannatavate isikute Euroopa abifondi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Korraldusasutusele ja sertifitseerimisasutusele kehtestatud ülesannete ja menetluste kirjelduse näidis

1.   Korraldusasutusele ja vajaduse korral sertifitseerimisasutusele kehtestatud ülesannete ja kehtivate menetluste kirjeldus koostatakse vastavalt käesoleva määruse I lisas esitatud näidisele.

2.   Kui mitme enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondist rahastatud rakenduskava puhul kehtib ühine süsteem, võib koostada lõikes 1 osutatud ühise ülesannete ja kehtivate menetluste kirjelduse.

Artikkel 2

Sõltumatu auditeerimisasutuse aruande näidis

1.   Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 35 lõikes 2 osutatud auditeerimisasutuse auditiaruanne koostatakse vastavalt käesoleva määruse II lisas esitatud näidisele.

2.   Kui mitme enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondist rahastatud rakenduskava puhul kehtib ühine süsteem, võib koostada lõikes 1 osutatud ühise auditiaruande.

Artikkel 3

Sõltumatu auditeerimisasutuse auditiarvamuse näidis

1.   Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 35 lõikes 2 osutatud sõltumatu auditeerimisasutuse auditiarvamus koostatakse vastavalt käesoleva määruse III lisas esitatud näidisele.

2.   Kui mitme enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondist rahastatud rakenduskava puhul kehtib ühine süsteem, võib koostada lõikes 1 osutatud ühise auditiarvamuse.

Artikkel 4

Maksetaotluse näidis

Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 41 lõikes 4 osutatud maksetaotlus koostatakse vastavalt käesoleva määruse IV lisas esitatud näidisele.

Artikkel 5

Raamatupidamise aastaaruande näidis

Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 49 lõikes 1 osutatud raamatupidamise aastaaruanded tuleb esitada komisjonile vastavalt käesoleva määruse V lisas esitatud näidisele.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. veebruar 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 72, 12.3.2014, lk 1.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 463/2014, 5. mai 2014, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 223/2014 (mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks) liikmesriikide ja komisjoni vahelise elektroonilise andmevahetussüsteemi suhtes kohaldatavad tingimused (ELT L 134, 7.5.2014, lk 32).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ, 24. oktoober 1995, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001, 18. detsember 2000, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

4

---

I LISA

Korraldusasutusele ja sertifitseerimisasutusele kehtestatud ülesannete ja menetluste kirjelduse näidis

1.   ÜLDNÕUDED

1.1.   Teabe on esitanud:

| — | liikmesriik [nimi]; |
| --- | --- |

—

liikmesriik [nimi];

| — | kava pealkiri ja komisjoni viitenumber: (kõik korraldus-/sertifitseerimisasutuse alla kuuluvad enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondist rahastatud rakenduskavad), ühise juhtimis- ja kontrollisüsteemi korral); |
| --- | --- |

—

kava pealkiri ja komisjoni viitenumber: (kõik korraldus-/sertifitseerimisasutuse alla kuuluvad enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondist rahastatud rakenduskavad), ühise juhtimis- ja kontrollisüsteemi korral);

| — | peamise kontaktpunkti nimi, kaasa arvatud e-post: (kirjelduse eest vastutav organ). |
| --- | --- |

—

peamise kontaktpunkti nimi, kaasa arvatud e-post: (kirjelduse eest vastutav organ).

1.2.   Esitatud teabes kirjeldatakse olukorda seisuga: (pp/kk/aa)

1.3.   Süsteemi struktuur (üldteave ja vooskeem, mis näitab juhtimis- ja kontrollisüsteemi kuuluvate asutuste/organite vahelisi organisatsioonilisi sidemeid)

1.3.1.   Korraldusasutus (nimi, aadress ja kontaktisik korraldusasutuses)

Märkida, kas korraldusasutus on määratud ka sertifitseerimisasutuseks, kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 artikli 31 lõikega 3.

1.3.2.   Sertifitseerimisasutus (nimi, aadress ja kontaktisik sertifitseerimisasutuses).

1.3.3.   Vahendusasutused (nimi, aadress ja kontaktisik vahendusasutustes).

1.3.4.   Kui on kohaldatav määruse (EL) nr 223/2014 artikli 31 lõige 5, märkida, kuidas on tagatud auditeerimisasutuse ja korraldus-/sertifitseerimisasutuste vahelise ülesannete lahususe põhimõte.

2.   KORRALDUSASUTUS

2.1.   Korraldusasutus ja selle peamised ülesanded

2.1.1.   Korraldusasutuse staatus (riiklik avaliku sektori asutus või organ) ja organ, kuhu see kuulub.

2.1.2.   Otseselt korraldusasutuse täidetavate ülesannete ja tegevuste kirjeldus.

Kui korraldusasutus täidab lisaks ka sertifitseerimisasutuse ülesandeid, lisada kirjeldus, kuidas on tagatud ülesannete lahusus.

2.1.3.   Korraldusasutuse poolt määruse (EL) nr 223/2014 artikli 31 lõigete 6 ja 7 alusel ametlikult delegeeritud ülesannete täpne kirjeldus, vahendusasutuste nimed ja delegeerimisvorm (võttes aluseks eelduse, et korraldusasutusele jääb täielik vastutus delegeeritud ülesannete eest). Viide asjaomastele dokumentidele (õigusaktid volitustega, lepingud).

2.1.4.   Efektiivsete ja proportsionaalsete pettusevastaste meetmete tagamise menetluste kirjeldus, võttes arvesse kindlaks tehtud riske, sealhulgas viide korraldatud riskihindamisele (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 4 punkt c).

2.2.   Korraldusasutuse organisatsiooniline struktuur ja menetlused

2.2.1.   Üksuste organisatsioonilise struktuuri skeem ja ülesannete kirjeldused (sh kava vajalike oskustega asjakohaste inimressursside määramiseks). See teave hõlmab ka vahendusasutusi, millele on delegeeritud mõned ülesanded.

2.2.2.   Raamistik, millega tagatakse, et vajaduse korral toimub asjakohane riskijuhtimine, eelkõige juhul, kui juhtimis- ja kontrollisüsteemi muudetakse märkimisväärselt.

2.2.3.   Järgmiste menetluste kirjeldus (mis tuleks anda korraldusasutuse ja vahendusasutuste töötajatele kirjalikult; kuupäev ja viide).

| 2.2.3.1. | Menetlused määruse (EL) nr 223/2014 artikli 11 lõike 1 kohaselt moodustatud seirekomisjoni töö toetamiseks, kui korraldusasutus vastutab sotsiaalse kaasatuse rakenduskava (II rakenduskava) juhtimise eest. |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Menetlused määruse (EL) nr 223/2014 artikli 11 lõike 1 kohaselt moodustatud seirekomisjoni töö toetamiseks, kui korraldusasutus vastutab sotsiaalse kaasatuse rakenduskava (II rakenduskava) juhtimise eest.

| 2.2.3.2. | Menetlused süsteemi jaoks, et koguda, kirjendada ja salvestada elektroonilisel kujul andmeid iga tegevuse kohta, mis on vajalik seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrollimise ja auditi jaoks, sealhulgas vajaduse korral andmed üksikosalejate kohta ja näitajaid puudutavate andmete liigendamine soo alusel, kui see on vajalik. |
| --- | --- |

2.2.3.2.

Menetlused süsteemi jaoks, et koguda, kirjendada ja salvestada elektroonilisel kujul andmeid iga tegevuse kohta, mis on vajalik seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrollimise ja auditi jaoks, sealhulgas vajaduse korral andmed üksikosalejate kohta ja näitajaid puudutavate andmete liigendamine soo alusel, kui see on vajalik.

| 2.2.3.3. | Korraldusasutuse poolt määruse (EL) nr 223/2014 artikli 31 lõigete 6 ja 7 alusel ametlikult delegeeritud menetlused ülesannete jälgimiseks. |
| --- | --- |

2.2.3.3.

Korraldusasutuse poolt määruse (EL) nr 223/2014 artikli 31 lõigete 6 ja 7 alusel ametlikult delegeeritud menetlused ülesannete jälgimiseks.

| 2.2.3.4. | Menetlused tegevuste hindamiseks, valimiseks ja heakskiitmiseks ning selleks, et tagada kogu rakendusperioodiks tegevuste vastavus kohaldatavatele õigusnormidele (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõige 3), ning menetlused, millega tagatakse, et tegevusi ei valita, kui need on tegelikult lõpetatud või täielikult rakendatud enne, kui toetusesaaja taotleb rahastamist (sealhulgas menetlused, mida kasutavad vahendusasutused juhtudel, kus tegevuste hindamine, valimine ja heakskiitmine on delegeeritud). |
| --- | --- |

2.2.3.4.

Menetlused tegevuste hindamiseks, valimiseks ja heakskiitmiseks ning selleks, et tagada kogu rakendusperioodiks tegevuste vastavus kohaldatavatele õigusnormidele (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõige 3), ning menetlused, millega tagatakse, et tegevusi ei valita, kui need on tegelikult lõpetatud või täielikult rakendatud enne, kui toetusesaaja taotleb rahastamist (sealhulgas menetlused, mida kasutavad vahendusasutused juhtudel, kus tegevuste hindamine, valimine ja heakskiitmine on delegeeritud).

| 2.2.3.5. | Menetlused, millega tagatakse, et toetusesaajale esitatakse dokument, milles kirjeldatakse iga tegevuse jaoks sätestatud toetustingimusi, sealhulgas menetlused, millega tagatakse, et toetusesaajad kasutavad eraldi raamatupidamissüsteemi või vastavaid raamatupidamiskoode tegevusega seotud kõigi tehingute kohta. |
| --- | --- |

2.2.3.5.

Menetlused, millega tagatakse, et toetusesaajale esitatakse dokument, milles kirjeldatakse iga tegevuse jaoks sätestatud toetustingimusi, sealhulgas menetlused, millega tagatakse, et toetusesaajad kasutavad eraldi raamatupidamissüsteemi või vastavaid raamatupidamiskoode tegevusega seotud kõigi tehingute kohta.

| 2.2.3.6. | Menetlused tegevuste kontrollimiseks (kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõigetes 4–7 sätestatud nõuetega), sealhulgas selleks, et tagada tegevuste vastavus liidu põhimõtetele (nagu põhimõtetele seoses soolise võrdõiguslikkuse edendamisega, diskrimineerimiskeeluga, puuetega inimeste juurdepääsetavusega, riigihankega, keskkonnaeeskirjadega, eelkõige toidu raiskamise vastaste eeskirjadega, tarbijatele mõeldud toodete ohutusega ja rahvatervisega), ning selliseid kontrolle teostavate asutuste või organite nimed. Kirjeldus peab hõlmama haldusjuhtimise kontrolle toetusesaajate iga hüvitamistaotluse kohta ja tegevuse kohapealseid kontrolle, mida võib teha valimi põhjal. Juhtudel, kus haldusjuhtimise kontrollid on delegeeritud vahendusasutustele, peaks kirjeldus sisaldama menetlusi, mida vahendusasutused kohaldavad nende kontrollide suhtes, ja menetlusi, mida kohaldab korraldusasutus selleks, et teha vahendusasutustele delegeeritud ülesannete tulemuslikkuse suhtes järelevalvet. Kontrollide sagedus ja ulatus peab olema võrdeline tegevusele eraldatava avaliku sektori toetuse summaga ning juhtimis- ja kontrollisüsteemi tervikuna ohustava riski tasemega, mille on auditeerimisasutus kontrollide ning auditite käigus kindlaks teinud. |
| --- | --- |

2.2.3.6.

Menetlused tegevuste kontrollimiseks (kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõigetes 4–7 sätestatud nõuetega), sealhulgas selleks, et tagada tegevuste vastavus liidu põhimõtetele (nagu põhimõtetele seoses soolise võrdõiguslikkuse edendamisega, diskrimineerimiskeeluga, puuetega inimeste juurdepääsetavusega, riigihankega, keskkonnaeeskirjadega, eelkõige toidu raiskamise vastaste eeskirjadega, tarbijatele mõeldud toodete ohutusega ja rahvatervisega), ning selliseid kontrolle teostavate asutuste või organite nimed. Kirjeldus peab hõlmama haldusjuhtimise kontrolle toetusesaajate iga hüvitamistaotluse kohta ja tegevuse kohapealseid kontrolle, mida võib teha valimi põhjal. Juhtudel, kus haldusjuhtimise kontrollid on delegeeritud vahendusasutustele, peaks kirjeldus sisaldama menetlusi, mida vahendusasutused kohaldavad nende kontrollide suhtes, ja menetlusi, mida kohaldab korraldusasutus selleks, et teha vahendusasutustele delegeeritud ülesannete tulemuslikkuse suhtes järelevalvet. Kontrollide sagedus ja ulatus peab olema võrdeline tegevusele eraldatava avaliku sektori toetuse summaga ning juhtimis- ja kontrollisüsteemi tervikuna ohustava riski tasemega, mille on auditeerimisasutus kontrollide ning auditite käigus kindlaks teinud.

| 2.2.3.7. | Nende menetluste kirjeldus, millega toimub toetusesaajate esitatud maksetaotluste vastuvõtmine, kontrollimine ja valideerimine ning millega kiidetakse heaks, tehakse ja kantakse raamatupidamisarvestusse maksed toetusesaajatele (hõlmab menetlusi, mida kasutavad vahendusasutused juhtudel, kui maksetaotluste menetlemine on delegeeritud), et pidada kinni määruse (EL) nr 223/2014 artikli 42 lõikes 2 sätestatud 90päevasest tähtajast toetusesaajatele maksete tegemiseks. |
| --- | --- |

2.2.3.7.

Nende menetluste kirjeldus, millega toimub toetusesaajate esitatud maksetaotluste vastuvõtmine, kontrollimine ja valideerimine ning millega kiidetakse heaks, tehakse ja kantakse raamatupidamisarvestusse maksed toetusesaajatele (hõlmab menetlusi, mida kasutavad vahendusasutused juhtudel, kui maksetaotluste menetlemine on delegeeritud), et pidada kinni määruse (EL) nr 223/2014 artikli 42 lõikes 2 sätestatud 90päevasest tähtajast toetusesaajatele maksete tegemiseks.

| 2.2.3.8. | Maksetaotluste menetlemise igat etappi teostavate asutuste või organite nimed, sealhulgas kõikide asjaomaste asutuste vooskeem. |
| --- | --- |

2.2.3.8.

Maksetaotluste menetlemise igat etappi teostavate asutuste või organite nimed, sealhulgas kõikide asjaomaste asutuste vooskeem.

| 2.2.3.9. | Kirjeldus, kuidas korraldusasutus edastab teavet sertifitseerimisasutusele, sealhulgas teavet avastatud puuduste ja/või eeskirjade eiramise kohta (sealhulgas kahtlustatava ja tõendatud pettuse kohta) ning nende järelmeetmed liidu või riigi organite tehtavate halduskontrollide, auditite ja kontrollide kontekstis. |
| --- | --- |

2.2.3.9.

Kirjeldus, kuidas korraldusasutus edastab teavet sertifitseerimisasutusele, sealhulgas teavet avastatud puuduste ja/või eeskirjade eiramise kohta (sealhulgas kahtlustatava ja tõendatud pettuse kohta) ning nende järelmeetmed liidu või riigi organite tehtavate halduskontrollide, auditite ja kontrollide kontekstis.

| 2.2.3.10. | Kirjeldus, kuidas korraldusasutus edastab teavet auditeerimisasutusele, sealhulgas teavet avastatud puuduste ja/või eeskirjade eiramise kohta (sealhulgas kahtlustatava ja tõendatud pettuse kohta) ning nende järeltoimingud liidu või riigi organite tehtavate halduskontrollide, auditite ja kontrollide kontekstis. |
| --- | --- |

2.2.3.10.

Kirjeldus, kuidas korraldusasutus edastab teavet auditeerimisasutusele, sealhulgas teavet avastatud puuduste ja/või eeskirjade eiramise kohta (sealhulgas kahtlustatava ja tõendatud pettuse kohta) ning nende järeltoimingud liidu või riigi organite tehtavate halduskontrollide, auditite ja kontrollide kontekstis.

| 2.2.3.11. | Viide liikmesriigi sätestatud riiklikele rahastamiskõlblikkuse eeskirjadele, mis on rakenduskava suhtes kohaldatavad. |
| --- | --- |

2.2.3.11.

Viide liikmesriigi sätestatud riiklikele rahastamiskõlblikkuse eeskirjadele, mis on rakenduskava suhtes kohaldatavad.

| 2.2.3.12. | Menetlused rakendamise aasta- ja lõpparuannete koostamiseks ning komisjonile esitamiseks (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 2 punkt b) ning II rakenduskava puhul menetlused näitajate kohta usaldusväärsete andmete kogumiseks ja nendest aru andmiseks (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 2 punkt a). |
| --- | --- |

2.2.3.12.

Menetlused rakendamise aasta- ja lõpparuannete koostamiseks ning komisjonile esitamiseks (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 2 punkt b) ning II rakenduskava puhul menetlused näitajate kohta usaldusväärsete andmete kogumiseks ja nendest aru andmiseks (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 2 punkt a).

| 2.2.3.13. | Liidu vahendite haldaja kinnituse koostamise menetlused (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 4 punkt e). |
| --- | --- |

2.2.3.13.

Liidu vahendite haldaja kinnituse koostamise menetlused (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 4 punkt e).

| 2.2.3.14. | Menetlused lõplikest auditiaruannetest ja tehtud kontrollidest aastaaruande koostamiseks, mis hõlmab süsteemides avastatud vigade ja kitsaskohtade olemuse analüüsi, nagu ka võetud või kavandatud parandusmeetmeid (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 4 punkt e). |
| --- | --- |

2.2.3.14.

Menetlused lõplikest auditiaruannetest ja tehtud kontrollidest aastaaruande koostamiseks, mis hõlmab süsteemides avastatud vigade ja kitsaskohtade olemuse analüüsi, nagu ka võetud või kavandatud parandusmeetmeid (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 4 punkt e).

| 2.2.3.15. | Menetlused eespool nimetatud menetluste töötajatele teatavaks tegemiseks, nagu ka korraldatud/ettenähtud koolitused ja välja antud juhendid (kuupäev ja viide). |
| --- | --- |

2.2.3.15.

Menetlused eespool nimetatud menetluste töötajatele teatavaks tegemiseks, nagu ka korraldatud/ettenähtud koolitused ja välja antud juhendid (kuupäev ja viide).

| 2.2.3.16. | Kui see on kohaldatav, selliste menetluste kirjeldus, mida korraldusasutus võtab seoses liikmesriigi poolt määruse (EL) nr 223/2014 artikli 30 lõike 3 kohaselt enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondiga seotud kaebuste läbivaatamiseks sätestatud tõhusa korra ulatuse, eeskirjade ja menetlustega (1). |
| --- | --- |

2.2.3.16.

Kui see on kohaldatav, selliste menetluste kirjeldus, mida korraldusasutus võtab seoses liikmesriigi poolt määruse (EL) nr 223/2014 artikli 30 lõike 3 kohaselt enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondiga seotud kaebuste läbivaatamiseks sätestatud tõhusa korra ulatuse, eeskirjade ja menetlustega (1).

2.3.   Kontrolljälg

2.3.1.   Piisava kontrolljälje ja arhiveerimissüsteemi tagamise menetlused, sealhulgas andmete turvalisuse suhtes, kooskõlas dokumentide originaaldokumentidele vastavuse sertifitseerimise riiklike eeskirjadega (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 4 punkt d ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 532/2014 (2) artikkel 3).

2.3.2.   Toetusesaajatelt/vahendusasutustelt/korraldusasutuselt saadavate tõendavate dokumentide säilitamiseks antud juhtnöörid (kuupäev ja viide).

| 2.3.2.1. | Ajavahemik, mille vältel tuleb dokumente alles hoida. |
| --- | --- |

2.3.2.1.

Ajavahemik, mille vältel tuleb dokumente alles hoida.

| 2.3.2.2. | Dokumentide säilitamise vorming. |
| --- | --- |

2.3.2.2.

Dokumentide säilitamise vorming.

2.4.   Eeskirjade eiramised ja tagasimaksed

2.4.1.   Selle menetluse kirjeldus (mis tuleks anda korraldusasutuse ja vahendusasutuste töötajatele kirjalikult: kuupäev ja viide), mida kohaldatakse eeskirjade eiramisest (kaasa arvatud pettus) teatamiseks ja selle eiramise parandamiseks ja nende järelmeetmed, ning tagasivõetud ja tagasisaadud ning tagasinõutavate summade, summade, mida ei ole võimalik tagasi saada, ja kohtumenetluse või peatava toimega halduskaebusega peatatud tegevusega seotud summade kirjendamiseks.

2.4.2.   Eeskirjade eiramisest kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 artikli 30 lõikega 2 komisjoni teatamise kohustuse täitmiseks kehtestatud menetluse kirjeldus (sealhulgas vooskeem, millel on välja toodud aruandlusahelad).

3.   SERTIFITSEERIMISASUTUS

3.1.   Sertifitseerimisasutus ja selle peamised ülesanded

3.1.1.   Sertifitseerimisasutuse staatus (riiklik avaliku sektori asutus või organ) ja organ, kuhu see kuulub.

3.1.2.   Sertifitseerimisasutuse ülesannete kirjeldus Kui korraldusasutus täidab lisaks ka sertifitseerimisasutuse ülesandeid, lisada kirjeldus, kuidas on tagatud ülesannete lahusus (vt 2.1.2).

3.1.3.   Sertifitseerimisasutuse poolt määruse (EL) nr 223/2014 artikli 31 lõike 6 alusel ametlikult delegeeritud ülesanded, vahendusasutuste nimed ja delegeerimisvorm. Viide asjaomastele dokumentidele (õigusaktid volitustega, lepingud). Vahendusasutustes delegeeritud ülesannete täitmiseks kasutatavate menetluste kirjeldus ja nende menetluste kirjeldus, mida kohaldab sertifitseerimisasutus selleks, et teha vahendusasutustele delegeeritud ülesannete tulemuslikkuse suhtes järelevalvet.

3.2.   Sertifitseerimisasutuse organisatsiooniline struktuur

3.2.1.   Üksuste organisatsioonilise struktuuri skeem ja ülesannete kirjeldused (sh kava vajalike oskustega asjakohaste inimressursside eraldamiseks). See teave hõlmab ka vahendusasutusi, millele on delegeeritud mõned ülesanded.

3.2.2.   Menetluste kirjeldus tuleb anda sertifitseerimisasutuse ja vahendusasutuste töötajatele kirjalikult (kuupäev ja viide).

| 3.2.2.1. | Maksetaotluste koostamise ja esitamise menetlused.






  — | Maksetaotluste koostamiseks ja esitamiseks vajalikule teabele tegevuse kohta, sealhulgas juhtimise kontrollitoimingute tulemustele (kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 artikliga 32), ja kõikidele asjaomastele audititele juurdepääsuks sertifitseerimisasutuse jaoks kehtestatud korra kirjeldus. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.1.

Maksetaotluste koostamise ja esitamise menetlused.

—

Maksetaotluste koostamiseks ja esitamiseks vajalikule teabele tegevuse kohta, sealhulgas juhtimise kontrollitoimingute tulemustele (kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 artikliga 32), ja kõikidele asjaomastele audititele juurdepääsuks sertifitseerimisasutuse jaoks kehtestatud korra kirjeldus.

| — | Maksetaotluste koostamise ja komisjonile esitamise menetluse kirjeldus, sealhulgas menetlus, millega tagatakse lõpliku vahemaksetaotluse saatmine eelneva aruandeaasta lõpule järgnevaks 31. juuliks. |
| --- | --- |

—

Maksetaotluste koostamise ja komisjonile esitamise menetluse kirjeldus, sealhulgas menetlus, millega tagatakse lõpliku vahemaksetaotluse saatmine eelneva aruandeaasta lõpule järgnevaks 31. juuliks.

| 3.2.2.2. | Kulukontode komisjonile sertifitseerimise aluseks kasutatava raamatupidamissüsteemi kirjeldus (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 33 punkt d):






  — | koondandmete sertifitseerimisasutusele edastamise kord detsentraliseeritud süsteemi puhul, |
| --- | --- | --- |

3.2.2.2.

Kulukontode komisjonile sertifitseerimise aluseks kasutatava raamatupidamissüsteemi kirjeldus (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 33 punkt d):

—

koondandmete sertifitseerimisasutusele edastamise kord detsentraliseeritud süsteemi puhul,

| — | raamatupidamissüsteemi ja punktis 4.1 kirjeldatud infosüsteemi vaheline link, |
| --- | --- |

—

raamatupidamissüsteemi ja punktis 4.1 kirjeldatud infosüsteemi vaheline link,

| — | enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondi tehingute identifitseerimine teiste fondidega ühise süsteemi korral. |
| --- | --- |

—

enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondi tehingute identifitseerimine teiste fondidega ühise süsteemi korral.

| 3.2.2.3. | Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (3) artikli 59 lõikes 5 (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 33 punkt b) osutatud raamatupidamisaruannete koostamiseks kehtestatud menetluste kirjeldus. Kord, millega tõendatakse raamatupidamise aastaaruannete terviklikkust, täpsust ja õigsust ning seda, et arvestuskannetesse kantud kulud vastavad kohaldatavale õigusele (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 33 punkt c), võttes arvesse kõikide kontrollide ja auditite tulemusi. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (3) artikli 59 lõikes 5 (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 33 punkt b) osutatud raamatupidamisaruannete koostamiseks kehtestatud menetluste kirjeldus. Kord, millega tõendatakse raamatupidamise aastaaruannete terviklikkust, täpsust ja õigsust ning seda, et arvestuskannetesse kantud kulud vastavad kohaldatavale õigusele (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 33 punkt c), võttes arvesse kõikide kontrollide ja auditite tulemusi.

| 3.2.2.4. | Kui see on kohaldatav, selliste menetluste kirjeldus, mida sertifitseerimisasutus võtab seoses liikmesriigi poolt määruse (EL) nr 223/2014 artikli 30 lõike 3 kohaselt enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondiga seotud kaebuste läbivaatamiseks sätestatud tõhusa korra ulatuse, eeskirjade ja menetlustega (4). |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Kui see on kohaldatav, selliste menetluste kirjeldus, mida sertifitseerimisasutus võtab seoses liikmesriigi poolt määruse (EL) nr 223/2014 artikli 30 lõike 3 kohaselt enim puudust kannatavate isikute jaoks loodud Euroopa abifondiga seotud kaebuste läbivaatamiseks sätestatud tõhusa korra ulatuse, eeskirjade ja menetlustega (4).

3.3.   Tagasinõudmine

3.3.1.   Riikliku abi, sealhulgas liidu abi viivitamatu tagasinõudmise tagamise süsteemi kirjeldus.

3.3.2.   Menetlused piisava kontrolljälje tagamiseks, mis saavutatakse elektroonilise raamatupidamisarvestuse pidamisega, sealhulgas iga tegevuse osas tagasinõutud, tagasinõutavate, maksetaotlusel tühistatud summade kohta, summade kohta, mida ei ole võimalik tagasi saada, ja kohtumenetluse või peatava toimega halduskaebusega peatatud tegevustega seotud summade kohta.

3.3.3.   Tagasinõutud summade või tühistatavate summade deklareeritavatest kuludest mahaarvamise kord.

4.   INFOSÜSTEEM

4.1.   Infosüsteemide kirjeldus, sealhulgas vooskeem (kesk- või ühisvõrgusüsteem või süsteemidevaheliste linkidega detsentraliseeritud süsteem) järgmiseks otstarbeks.

| 4.1.1. | Iga tegevuse kohta andmete kogumine, kirjendamine ja talletamine elektroonilisel kujul, sealhulgas vajaduse korral seireks, hindamiseks, finantsjuhtimiseks, kontrollimiseks ja auditi jaoks vajalikud asjaomased andmed üksikute osalejate kohta ja soo kaupa liigendatud andmed näitajate kohta, nagu on nõutud määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 2 punktiga d ja delegeeritud määruse (EL) nr 532/2014 artikliga 2. |
| --- | --- |

4.1.1.

Iga tegevuse kohta andmete kogumine, kirjendamine ja talletamine elektroonilisel kujul, sealhulgas vajaduse korral seireks, hindamiseks, finantsjuhtimiseks, kontrollimiseks ja auditi jaoks vajalikud asjaomased andmed üksikute osalejate kohta ja soo kaupa liigendatud andmed näitajate kohta, nagu on nõutud määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 2 punktiga d ja delegeeritud määruse (EL) nr 532/2014 artikliga 2.

| 4.1.2. | Tagamine, et eelmises punktis nimetatud andmed kogutakse, sisestatakse ja talletatakse süsteemis ning II rakenduskavaga toetatud tegevuste puhul on andmed näitajate kohta võimaluse korral liigendatud soo kaupa, nagu on nõutud määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 2 punktiga e. |
| --- | --- |

4.1.2.

Tagamine, et eelmises punktis nimetatud andmed kogutakse, sisestatakse ja talletatakse süsteemis ning II rakenduskavaga toetatud tegevuste puhul on andmed näitajate kohta võimaluse korral liigendatud soo kaupa, nagu on nõutud määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 2 punktiga e.

| 4.1.3. | Tagamine, et on olemas süsteem, milles kirjendatakse ja talletatakse elektroonilisel kujul iga tegevuse raamatupidamisandmikud ning mis toetab kõiki andmeid, mida on vaja maksetaotluste ja raamatupidamise aastaaruannete koostamiseks, sealhulgas tagasinõutavate summade, tagasinõutud summade ning tegevuse või rakenduskava kogu toetuse või selle osa tühistamise järel tühistatud summade andmikud, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 223/2014 artikli 33 punktis d ja artikli 49 lõike 1 punktis b. |
| --- | --- |

4.1.3.

Tagamine, et on olemas süsteem, milles kirjendatakse ja talletatakse elektroonilisel kujul iga tegevuse raamatupidamisandmikud ning mis toetab kõiki andmeid, mida on vaja maksetaotluste ja raamatupidamise aastaaruannete koostamiseks, sealhulgas tagasinõutavate summade, tagasinõutud summade ning tegevuse või rakenduskava kogu toetuse või selle osa tühistamise järel tühistatud summade andmikud, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 223/2014 artikli 33 punktis d ja artikli 49 lõike 1 punktis b.

| 4.1.4. | Elektroonilisel kujul raamatupidamisandmike pidamine komisjonile deklareeritud kulude ja toetusesaajatele makstud vastava avaliku sektori toetuse kohta, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 223/2014 artikli 33 punktis g. |
| --- | --- |

4.1.4.

Elektroonilisel kujul raamatupidamisandmike pidamine komisjonile deklareeritud kulude ja toetusesaajatele makstud vastava avaliku sektori toetuse kohta, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 223/2014 artikli 33 punktis g.

| 4.1.5. | Arvestuse pidamine tagasinõutud summade ning tegevuse või rakenduskava kogu toetuse või selle osa tühistamise järel tühistatud summade kohta, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 223/2014 artikli 33 punktis h. |
| --- | --- |

4.1.5.

Arvestuse pidamine tagasinõutud summade ning tegevuse või rakenduskava kogu toetuse või selle osa tühistamise järel tühistatud summade kohta, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 223/2014 artikli 33 punktis h.

| 4.1.6. | Dokumentide säilitamine kohtumenetluse või peatava toimega halduskaebusega peatatud tegevustega seotud summade kohta. |
| --- | --- |

4.1.6.

Dokumentide säilitamine kohtumenetluse või peatava toimega halduskaebusega peatatud tegevustega seotud summade kohta.

| 4.1.7. | Teade selle kohta, kas süsteemid töötavad ja kas eespool nimetatud andmeid saab nendega usaldusväärselt salvestada. |
| --- | --- |

4.1.7.

Teade selle kohta, kas süsteemid töötavad ja kas eespool nimetatud andmeid saab nendega usaldusväärselt salvestada.

4.2.   Selliste menetluste kirjeldus, millega kontrollitakse, kas on tagatud IT-süsteemide turvalisus.

---

(1)  Viide dokumendile või riiklikule õigusaktile, kus liikmesriik on selle tõhusa korra sätestanud.

(2)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 532/2014, 13. märts 2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 223/2014, mis käsitleb Euroopa abifondi enim puudust kannatavate isikute jaoks (ELT L 148, 20.5.2014, lk 54).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, 25. oktoober 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

(4)  Viide dokumendile või riiklikule õigusaktile, kus liikmesriik on selle tõhusa korra sätestanud.

---

II LISA

Sõltumatu auditeerimisasutuse aruande näidis määruse (EL) nr 223/2014 artikli 35 lõike 2 kohaselt

1.   Sissejuhatus

1.1.   Määrata kindlaks aruande eesmärk, s.o tuua välja korraldusasutuse ja sertifitseerimisasutuse määruse (EL) nr 223/2014 IV lisas sätestatud sisekontrollikeskkonna, riskijuhtimise, juhtimis- ja kontrollitegevuse ning seirega seotud määramiskriteeriumidele vastavuse hindamise tulemused, et väljendada arvamust nende määramiskriteeriumidele vastamise kohta.

1.2.   Määrata kindlaks aruande ulatus, s.o hõlmatud organ(id), nimelt korraldusasutus ja sertifitseerimisasutus (ja kui see on asjakohane, siis nende asutuste delegeeritud ülesanded) ning nende vastavus määruse (EL) nr 223/2014 IV lisas sätestatud sisekontrollikeskkonna, riskijuhtimise, juhtimis- ja kontrollitegevuse ning seirega seotud määramiskriteeriumidele seoses hõlmatud kavadega.

1.3.   Nimetada asutus, kes on aruande koostanud („sõltumatu auditeerimisasutus”), ja täpsustada, kas see on auditeerimisasutus hõlmatud rakenduskava(de) jaoks.

1.4.   Märkida, kuidas on tagatud, et sõltumatu auditeerimisasutus on oma ülesannetes korraldus- ja sertifitseerimisasutustest sõltumatu (vt määruse (EL) nr 223/2014 artikli 35 lõige 2).

2.   Töö metoodika ja ulatus

2.1.   Märkida auditi periood ja ajakava (kuupäev, korraldusasutuses ja vajaduse korral sertifitseerimisasutuses kehtestatud ülesannete ja menetluste lõplik kirjeldus selle kohta, millal sõltumatu auditeerimisasutus sai kätte formaalse süsteemide kirjelduse, auditi alguse ja lõpu kuupäev ning eraldatud vahendid).

2.2.   Täpsustada a) muude auditeerimisasutuste tehtud audititöö kasutamise ulatus ja b) sellise audititöö suhtes tehtud töö adekvaatsuse kvaliteedikontroll.

2.3.   Kirjeldada tööd, mida on tehtud selleks, et hinnata kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 artikli 35 lõikega 2, kas [liikmesriigi] määratavad korraldus- ja sertifitseerimisasutused täidavad määruse (EL) nr 223/2014 IV lisas sätestatud sisekontrollikeskkonna, riskijuhtimise, juhtimis- ja kontrollitegevuse ning seirega seotud kriteeriume, käsitledes muu hulgas järgmisi elemente.

| 2.3.1. | Korraldusasutuses ja, kui see on asjakohane, sertifitseerimisasutuses kehtestatud ülesannete ja menetluste kirjelduse kontrollimine vastavalt käesoleva määruse I lisas määratletud näidisele. |
| --- | --- |

2.3.1.

Korraldusasutuses ja, kui see on asjakohane, sertifitseerimisasutuses kehtestatud ülesannete ja menetluste kirjelduse kontrollimine vastavalt käesoleva määruse I lisas määratletud näidisele.

| 2.3.2. | Muude asjaomaste süsteemi käsitlevate dokumentide kontrollimine; märkida seaduste, ministri aktide ringkirjade, sisemenetluse/muude käsiraamatute, suuniste ja/või kontroll-lehtede läbivaatamine. |
| --- | --- |

2.3.2.

Muude asjaomaste süsteemi käsitlevate dokumentide kontrollimine; märkida seaduste, ministri aktide ringkirjade, sisemenetluse/muude käsiraamatute, suuniste ja/või kontroll-lehtede läbivaatamine.

| 2.3.3. | Intervjuud töötajatega peamistes asutustes (sh vahendusasutused, kui see on asjakohane). Lisada valikumeetodi kirjeldus ja valikukriteeriumid, milliseid teemasid käsitleti, kui palju intervjuusid toimus ja kellega on vesteldud. |
| --- | --- |

2.3.3.

Intervjuud töötajatega peamistes asutustes (sh vahendusasutused, kui see on asjakohane). Lisada valikumeetodi kirjeldus ja valikukriteeriumid, milliseid teemasid käsitleti, kui palju intervjuusid toimus ja kellega on vesteldud.

| 2.3.4. | Teabesüsteemidega seotud kirjelduse ja menetluste ülevaade, mis hõlmab eriti määruse (EL) nr 223/2014 IV lisas sätestatud nõudeid ja kinnitust, et need süsteemid toimivad ja on sisse seatud selleks, et tagada: i) piisav kontrolljälg; ii) isikuandmete kaitse; iii) andmete terviklikkus, kättesaadavus ja autentsus; iv) usaldusväärne, täpne ja täielik teave rakenduskava rakendamise kohta (kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 2 punktiga a), iga tegevuse kohta seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrollimise ja auditi jaoks vajalikud andmed (kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 2 punktidega d ja e) ning maksetaotluste ja raamatupidamisaruannete koostamiseks vajalikud andmed (nagu on nõutud määruse (EL) nr 223/2014 artikli 33 punktidega d, g ja h). |
| --- | --- |

2.3.4.

Teabesüsteemidega seotud kirjelduse ja menetluste ülevaade, mis hõlmab eriti määruse (EL) nr 223/2014 IV lisas sätestatud nõudeid ja kinnitust, et need süsteemid toimivad ja on sisse seatud selleks, et tagada: i) piisav kontrolljälg; ii) isikuandmete kaitse; iii) andmete terviklikkus, kättesaadavus ja autentsus; iv) usaldusväärne, täpne ja täielik teave rakenduskava rakendamise kohta (kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 2 punktiga a), iga tegevuse kohta seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrollimise ja auditi jaoks vajalikud andmed (kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 2 punktidega d ja e) ning maksetaotluste ja raamatupidamisaruannete koostamiseks vajalikud andmed (nagu on nõutud määruse (EL) nr 223/2014 artikli 33 punktidega d, g ja h).

| 2.3.5. | Juhul kui korraldusasutus või sertifitseerimisasutus on ülesanded delegeerinud muudele asutustele, kirjeldada teostatud auditeerimist, et tõendada, et korraldus- ja/või sertifitseerimisasutus on hinnanud kõnealuste asutuste suutlikkust delegeeritud ülesandeid täita, et nendes vahendusasutustes on kehtestatud piisav järelevalvekord ja muu asjakohane audititöö. |
| --- | --- |

2.3.5.

Juhul kui korraldusasutus või sertifitseerimisasutus on ülesanded delegeerinud muudele asutustele, kirjeldada teostatud auditeerimist, et tõendada, et korraldus- ja/või sertifitseerimisasutus on hinnanud kõnealuste asutuste suutlikkust delegeeritud ülesandeid täita, et nendes vahendusasutustes on kehtestatud piisav järelevalvekord ja muu asjakohane audititöö.

2.4.   Märkida, kas enne käesoleva aruande väljaandmist on toimunud ärakuulamismenetlusi, ja märkida asjaomased asutused/organid.

2.5.   Kinnitada, et töö on tehtud, võttes arvesse rahvusvaheliselt tunnustatud auditistandardeid.

2.6.   Määrata kindlaks, kas esines ulatuse piiramist, (1) eelkõige sellist, mis mõjutaks sõltumatu auditeerimisasutuse arvamust.

3.   Hindamise tulemused iga asutuse/süsteemi kohta

3.1.   Täita iga asutuse/süsteemi kohta tabel

| Komisjoni viitenumber või süsteem (komisjoni viitenumbrite rühm) | Asjaomane asutus (korraldus- või sertifitseerimisasutus) | Kirjelduse täielikkus ja täpsus (Jah/Ei) | Järeldus (märkusteta, märkustega, eitav) | Mõjutatud määramiskriteeriumid | Mõjutatud funktsioonide ja menetluste kirjelduse osa | Puudused | Soovitused/parandusmeetmed | Asjaomase asutusega kokkulepitud parandusmeetmete rakendamise ajakava |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Komisjoni viitenumber x | Korraldusasutus | | | | | | | |
| | Sertifitseerimisasutus | | | | | | | |
| Süsteem y | Korraldusasutus | | | | | | | |
| | Sertifitseerimisasutus | | | | | | | |

Komisjoni viitenumber või süsteem (komisjoni viitenumbrite rühm)

Asjaomane asutus (korraldus- või sertifitseerimisasutus)

Kirjelduse täielikkus ja täpsus (Jah/Ei)

Järeldus (märkusteta, märkustega, eitav)

Mõjutatud määramiskriteeriumid

Mõjutatud funktsioonide ja menetluste kirjelduse osa

Puudused

Soovitused/parandusmeetmed

Asjaomase asutusega kokkulepitud parandusmeetmete rakendamise ajakava

Komisjoni viitenumber x

Korraldusasutus

Sertifitseerimisasutus

Süsteem y

Korraldusasutus

Sertifitseerimisasutus

3.2.   Esitada hindamise tulemused valdkondade kohta, millest kõik ei ole eespool esitatud tabeliga hõlmatud, sealhulgas, kuid mitte üksnes:

| 3.2.1. | Menetlused määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 59 lõike 5 punktis a (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 33 punkt b) osutatud raamatupidamisaruannete koostamiseks. |
| --- | --- |

3.2.1.

Menetlused määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 59 lõike 5 punktis a (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 33 punkt b) osutatud raamatupidamisaruannete koostamiseks.

| 3.2.2. | Raamatupidamisarvestuse täielikkuse, täpsuse ja õigsuse tõendamise kord ning kord, kuidas tõendada, et raamatupidamisse kirjendatud kulud vastavad kohaldatavale seadusele ja on tehtud seoses rakenduskava suhtes kohaldatavatele kriteeriumidele vastavalt rahastamiseks valitud tegevusega ja on vastavuses kohaldatava seadusega (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 33 punkt c). |
| --- | --- |

3.2.2.

Raamatupidamisarvestuse täielikkuse, täpsuse ja õigsuse tõendamise kord ning kord, kuidas tõendada, et raamatupidamisse kirjendatud kulud vastavad kohaldatavale seadusele ja on tehtud seoses rakenduskava suhtes kohaldatavatele kriteeriumidele vastavalt rahastamiseks valitud tegevusega ja on vastavuses kohaldatava seadusega (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 33 punkt c).

| 3.2.3. | Kehtestatud menetlused, millega tagatakse tõhusad ja proportsionaalsed pettusevastased meetmed, võttes arvesse kindlaksmääratud riske (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 4 punkt c). |
| --- | --- |

3.2.3.

Kehtestatud menetlused, millega tagatakse tõhusad ja proportsionaalsed pettusevastased meetmed, võttes arvesse kindlaksmääratud riske (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 4 punkt c).

| 3.2.4. | Raamistik, millega tagatakse, et vajaduse korral toimub asjakohane riskijuhtimine, eelkõige juhul, kui juhtimis- ja kontrollisüsteemi muudetakse märkimisväärselt (määruse (EL) nr 223/2014 IV lisa punkt 2). |
| --- | --- |

3.2.4.

Raamistik, millega tagatakse, et vajaduse korral toimub asjakohane riskijuhtimine, eelkõige juhul, kui juhtimis- ja kontrollisüsteemi muudetakse märkimisväärselt (määruse (EL) nr 223/2014 IV lisa punkt 2).

| 3.2.5. | Liidu vahendite haldaja kinnituse ja lõplike auditite ja kontrollide ning tuvastatud puuduste aastaaruande koostamise kord (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 4 punkt e). |
| --- | --- |

3.2.5.

Liidu vahendite haldaja kinnituse ja lõplike auditite ja kontrollide ning tuvastatud puuduste aastaaruande koostamise kord (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 4 punkt e).

| 3.2.6. | Seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrollimise ja auditi jaoks iga tegevuse kohta andmete, sealhulgas näitajate ja väljundite kohta andmete kogumise, kirjendamise ja elektroonilisel kujul talletamise kord (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 2 punktid d ja e). |
| --- | --- |

3.2.6.

Seire, hindamise, finantsjuhtimise, kontrollimise ja auditi jaoks iga tegevuse kohta andmete, sealhulgas näitajate ja väljundite kohta andmete kogumise, kirjendamise ja elektroonilisel kujul talletamise kord (määruse (EL) nr 223/2014 artikli 32 lõike 2 punktid d ja e).

| 3.2.7. | Raamistik, millega tagatakse vahendusasutustele ülesannete delegeerimise korral nende vastavate vastutusalade ja kohustuste määratlemine, nende delegeeritud ülesannete täitmiseks vajaliku suutlikkuse kontrollimine ja aruandluskorra olemasolu (määruse (EL) nr 223/2014 IV lisa punkti 1 alapunkt ii). |
| --- | --- |

3.2.7.

Raamistik, millega tagatakse vahendusasutustele ülesannete delegeerimise korral nende vastavate vastutusalade ja kohustuste määratlemine, nende delegeeritud ülesannete täitmiseks vajaliku suutlikkuse kontrollimine ja aruandluskorra olemasolu (määruse (EL) nr 223/2014 IV lisa punkti 1 alapunkt ii).

---

(1)  Ulatuse piiramine: üksus võib vahel audiitori töö ulatust piirata (näiteks kui töölevõtutingimustes on täpsustatud, et audiitor ei korralda auditimenetlust, mida audiitor peab vajalikuks). Ulatuse piiramine võib olla tingitud teatavatest asjaoludest. See võib samuti osutuda vajalikuks, kui üksuse raamatupidamiskirjed on audiitori arvates ebaadekvaatsed või kui audiitor ei ole võimeline teostama auditimenetlust, mida peetakse soovitavaks.

---

III LISA

Sõltumatu auditeerimisasutuse arvamus korraldusasutuse ja sertifitseerimisasutuse vastavuse kohta määruse (EL) nr 223/2014 IV lisas sätestatud määramiskriteeriumidele

Saaja: (liikmesriigi asutus/organ)

SISSEJUHATUS

Mina, allakirjutanu, kes esindab oma ülesannetes korraldus- ja sertifitseerimisasutustest sõltumatu organina [määruse (EL) nr 223/2014 artikli 31 lõike 2 alusel sõltumatu auditeerimisasutuse nimi], kes vastutab aruande ja arvamuse koostamise eest, milles on esitatud [rakenduskava(de) nimi, komisjoni viitenumbrite kood(id)] (edaspidi „kava(d)”) korraldusasutuse ja sertifitseerimisasutuse määruse (EL) nr 223/2014 IV lisas sätestatud määramiskriteeriumidele vastavuse hindamise tulemused, olen teostanud kontrolli kooskõlas nimetatud määruse artikli 31 lõikega 2.

KONTROLLI ULATUS

Kontroll hõlmas korraldusasutust, sertifitseerimisasutust ja (vajaduse korral) nende asutuste delegeeritud ülesandeid, nagu on kirjeldatud lisatud aruande [käesoleva määruse II lisa] 1. jaotises.

Kontrolli ulatust on üksikasjalikult kirjeldatud lisatud aruande 2. jaotises. Lisaks muudele käesolevas aruandes kirjeldatud aspektidele põhines kontroll korraldusasutuse ja, kui see on asjakohane, sertifitseerimisasutuse jaoks kehtestatud ülesannete ja menetluste kirjeldusel, mille on koostanud [kirjelduse eest vastutava(te) organi(te) nimi] vastutusel ja mille esitas [pp/kk/aaaa] [kirjelduse esitanud organi(te) nimi].

ARVAMUS

| | (märkusteta arvamus)

  Olen eespool nimetatud kontrolli põhjal arvamusel, et kava(de) jaoks määratav korraldusasutus ja/või sertifitseerimisasutus vastab määruse (EL) nr 223/2014 IV lisas sätestatud sisekontrollikeskkonna, riskijuhtimise, juhtimis- ja kontrollitegevuse ning seirega seotud määramiskriteeriumidele.

  või |
| --- | --- |

(märkusteta arvamus)

Olen eespool nimetatud kontrolli põhjal arvamusel, et kava(de) jaoks määratav korraldusasutus ja/või sertifitseerimisasutus vastab määruse (EL) nr 223/2014 IV lisas sätestatud sisekontrollikeskkonna, riskijuhtimise, juhtimis- ja kontrollitegevuse ning seirega seotud määramiskriteeriumidele.

või

| | (märkustega arvamus)

  Olen eespool nimetatud kontrolli põhjal arvamusel, et kava(de) jaoks määratav korraldusasutus ja/või sertifitseerimisasutus vastab määruse (EL) nr 223/2014 IV lisas sätestatud sisekontrollikeskkonna, riskijuhtimise, juhtimis- ja kontrollitegevuse ning seirega seotud määramiskriteeriumidele, välja arvatud järgmistes seikades: (1)

  Põhjused, miks ma leian, et see asutus/need asutused ei vasta määramiskriteeriumi(de)le, ja hinnang mittevastavuse tõsidusele on järgmised: (2)


  või |
| --- | --- |

(märkustega arvamus)

Olen eespool nimetatud kontrolli põhjal arvamusel, et kava(de) jaoks määratav korraldusasutus ja/või sertifitseerimisasutus vastab määruse (EL) nr 223/2014 IV lisas sätestatud sisekontrollikeskkonna, riskijuhtimise, juhtimis- ja kontrollitegevuse ning seirega seotud määramiskriteeriumidele, välja arvatud järgmistes seikades: (1)

Põhjused, miks ma leian, et see asutus/need asutused ei vasta määramiskriteeriumi(de)le, ja hinnang mittevastavuse tõsidusele on järgmised: (2)

või

| | (eitav arvamus)

  Olen eespool nimetatud kontrolli põhjal arvamusel, et kava(de) jaoks määratav korraldusasutus ja/või sertifitseerimisasutus ei vasta määruse (EL) nr 223/2014 IV lisas sätestatud sisekontrollikeskkonna, riskijuhtimise, juhtimis- ja kontrollitegevuse ning seirega seotud määramiskriteeriumidele.
  See eitav arvamus põhineb järgmisel (3). |
| --- | --- |

(eitav arvamus)

Olen eespool nimetatud kontrolli põhjal arvamusel, et kava(de) jaoks määratav korraldusasutus ja/või sertifitseerimisasutus ei vasta määruse (EL) nr 223/2014 IV lisas sätestatud sisekontrollikeskkonna, riskijuhtimise, juhtimis- ja kontrollitegevuse ning seirega seotud määramiskriteeriumidele.

See eitav arvamus põhineb järgmisel (3).

Teatavate asjaolude rõhutamine (kasutada vajaduse korral)

[Sõltumatu auditeerimisasutus võib rahvusvaheliselt tunnustatud auditistandardite kohaselt ka lisada teatavaid asjaolusid rõhutava lõigu, mis ei mõjuta tema arvamust.]

Kuupäev:

Allkiri:

---

(1)  Märkida asutus(ed) ja määramiskriteeriumid, millele see (need) ei vasta.

(2)  Märkida iga asutuse ja iga määramiskriteeriumi kohta sisestatud reservatsiooni(de) põhjus(ed).

(3)  Märkida eitava arvamuse põhjus(ed) iga asutuse ja aspekti kohta.

---

IV LISA

Maksetaotluse näidis

MAKSETAOTLUS

EUROOPA KOMISJON

| Komisjoni viitenumber (ühtne tunnuskood): | <type=„S” input=„S”>
   (1) |
| --- | --- |
| Rakenduskava nimi: | <type=„S” input=„G”> |
| Komisjoni otsus: | <type=„S” input=„G”> |
| Komisjoni otsuse kuupäev: | <type=„D” input=„G”> |
| Maksetaotluse number: | <type=„N” input=„G”> |
| Maksetaotluse esitamise kuupäev: | <type=„D” input=„G”> |
| Riiklik viitenumber (vabatahtlik): | <type=„S” maxlength=„250” input=„M”> |

Komisjoni viitenumber (ühtne tunnuskood):

<type=„S” input=„S”>
   (1)

Rakenduskava nimi:

<type=„S” input=„G”>

Komisjoni otsus:

<type=„S” input=„G”>

Komisjoni otsuse kuupäev:

<type=„D” input=„G”>

Maksetaotluse number:

<type=„N” input=„G”>

Maksetaotluse esitamise kuupäev:

<type=„D” input=„G”>

Riiklik viitenumber (vabatahtlik):

<type=„S” maxlength=„250” input=„M”>

Palun täpsustage maksetaotluse tüüp:

| Vahemaksetaotlus kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 artikliga 41 | <radio button> |
| --- | --- |
| Lõplik vahemaksetaotlus kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 artikli 45 lõikega 2 | <radio button> |

Vahemaksetaotlus kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 artikliga 41

<radio button>

Lõplik vahemaksetaotlus kooskõlas määruse (EL) nr 223/2014 artikli 45 lõikega 2

<radio button>

Vastavalt määruse (EL) nr 223/2014 artiklile 45 käsitletakse selles maksetaotluses aruandeperioodi

| alates (2) | <type=„D” input=„G”> | kuni | <type=„D” input=„G”> |
| --- | --- | --- | --- |

alates (2)

<type=„D” input=„G”>

kuni

<type=„D” input=„G”>

Kulud kulu liigi kaupa vastavalt sellele, nagu need on sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemides kirjendatud (I rakenduskava kohta)

| Kulu liik (3) | Tegevuste sooritamisel toetusesaajate kantud ning toetusesaajate makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma | Tegevuste sooritamisel kantud avaliku sektori kulude kogusumma |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) |
| Tehniline abi | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Materiaalse abi liik 1 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti a kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti b kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti c kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti d kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti e kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Materiaalse abi liik 2 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti a kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti b kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti c kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti d kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti e kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| ... | | |
| Materiaalse abi liik n | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti a kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti b kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti c kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti d kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti e kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| | | |
| Kokku | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> |

Kulu liik (3)

Tegevuste sooritamisel toetusesaajate kantud ning toetusesaajate makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma

Tegevuste sooritamisel kantud avaliku sektori kulude kogusumma

(A)

(B)

Tehniline abi

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Materiaalse abi liik 1

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

millest artikli 26 lõike 2 punkti a kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

millest artikli 26 lõike 2 punkti b kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

millest artikli 26 lõike 2 punkti c kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

millest artikli 26 lõike 2 punkti d kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

millest artikli 26 lõike 2 punkti e kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Materiaalse abi liik 2

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

millest artikli 26 lõike 2 punkti a kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

millest artikli 26 lõike 2 punkti b kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

millest artikli 26 lõike 2 punkti c kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

millest artikli 26 lõike 2 punkti d kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

millest artikli 26 lõike 2 punkti e kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

...

Materiaalse abi liik n

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

millest artikli 26 lõike 2 punkti a kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

millest artikli 26 lõike 2 punkti b kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

millest artikli 26 lõike 2 punkti c kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

millest artikli 26 lõike 2 punkti d kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

millest artikli 26 lõike 2 punkti e kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Kokku

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

Kulud kulu liigi kaupa vastavalt sellele, nagu need on sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemides kirjendatud (II rakenduskava kohta)

| Kulu liik | Tegevuste sooritamisel toetusesaajate kantud ning toetusesaajate makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma | Tegevuse sooritamisel kantud vastavate avaliku sektori kulude kogusumma |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) |
| Tehniline abi | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Meetme liik 1 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Meetme liik 2 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| ... | | |
| Meetme liik n | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Kokku | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> |

Kulu liik

Tegevuste sooritamisel toetusesaajate kantud ning toetusesaajate makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma

Tegevuse sooritamisel kantud vastavate avaliku sektori kulude kogusumma

(A)

(B)

Tehniline abi

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Meetme liik 1

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Meetme liik 2

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

...

Meetme liik n

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Kokku

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

TÕEND

Seda maksetaotlust kinnitades tõendab sertifitseerimisasutus, et määruse (EL) nr 223/2014 artikli 33 punktides a, d, e, f, g ja h ettenähtud kohustused on täidetud, ja taotleb järgmiste summade tasumist.

| Sertifitseerimisasutuse nimel: | <type=„S” input=„G”> |
| --- | --- |

Sertifitseerimisasutuse nimel:

<type=„S” input=„G”>

MAKSETAOTLUS

| ENIM PUUDUST KANNATAVATE ISIKUTE JAOKS LOODUD EUROOPA ABIFONDI SUMMA

  <type=„Cu” input=„G”> |
| --- |

ENIM PUUDUST KANNATAVATE ISIKUTE JAOKS LOODUD EUROOPA ABIFONDI SUMMA

<type=„Cu” input=„G”>

Makse tehakse järgmisele pangakontole:

| Määratud asutus | <type=„S” maxlength=„150” input=„G”> |
| --- | --- |
| Pank | <type=„S” maxlength=„150” input=„G”> |
| BIC | <type=„S” maxlength=„11” input=„G”> |
| Pangakonto IBAN | <type=„S” maxlength=„34” input=„G”> |
| Konto omanik (kui erineb määratud asutusest) | <type=„S” maxlength=„150” input=„G”> |

Määratud asutus

<type=„S” maxlength=„150” input=„G”>

Pank

<type=„S” maxlength=„150” input=„G”>

BIC

<type=„S” maxlength=„11” input=„G”>

Pangakonto IBAN

<type=„S” maxlength=„34” input=„G”>

Konto omanik (kui erineb määratud asutusest)

<type=„S” maxlength=„150” input=„G”>

---

(1)  Koodide seletus:

| | tüüp: N = number, D = kuupäev, S = string, C = märkeruut, Cu = rahaühik |
| --- | --- |

tüüp: N = number, D = kuupäev, S = string, C = märkeruut, Cu = rahaühik

| | sisestus: M = käsitsi, S = valiku hulgast, G = sisestati süsteemis |
| --- | --- |

sisestus: M = käsitsi, S = valiku hulgast, G = sisestati süsteemis

(2)  Aruandeaasta esimene päev, mille IT-süsteem automaatselt kodeerib.

(3)  Kooskõlas määrusega (EL) nr 223/2014.

---

V LISA

Raamatupidamise aastaaruande näidis

ARUANDEPERIOODI RAAMATUPIDAMISARUANNE

EUROOPA KOMISJON

| Komisjoni viitenumber (CCI): | <type=„S” input=„S”>
   (1) |
| --- | --- |
| Rakenduskava nimetus: | <type=„S” input=„G”> |
| Komisjoni otsus: | <type=„S” input=„G”> |
| Komisjoni otsuse kuupäev: | <type=„D” input=„G”> |
| Raamatupidamisaruande versioon: | <type=„S” input=„G”> |
| Raamatupidamisaruande esitamise kuupäev: | <type=„D” input=„G”> |
| Riiklik viitenumber (vabatahtlik): | <type=„S” maxlength=„250” input=„M”> |

Komisjoni viitenumber (CCI):

<type=„S” input=„S”>
   (1)

<type=„S” input=„S”>

1

Rakenduskava nimetus:

<type=„S” input=„G”>

<type=„S” input=„G”>

Komisjoni otsus:

<type=„S” input=„G”>

<type=„S” input=„G”>

Komisjoni otsuse kuupäev:

<type=„D” input=„G”>

<type=„D” input=„G”>

Raamatupidamisaruande versioon:

<type=„S” input=„G”>

<type=„S” input=„G”>

Raamatupidamisaruande esitamise kuupäev:

<type=„D” input=„G”>

<type=„D” input=„G”>

Riiklik viitenumber (vabatahtlik):

<type=„S” maxlength=„250” input=„M”>

<type=„S” maxlength=„250” input=„M”>

TÕEND

Sertifitseerimisasutus kinnitab käesolevaga, et

| 1) | raamatupidamisaruanne on terviklik, täpne ja õige, kirjendatud kulud vastavad kohaldatavatele õigusnormidele ning need on tehtud seoses tegevusega, mis on rahastamiseks välja valitud vastavalt rakenduskava suhtes kohaldatavatele kriteeriumidele, ning on vastavuses kohaldatava õigusega; |
| --- | --- |

1)

raamatupidamisaruanne on terviklik, täpne ja õige, kirjendatud kulud vastavad kohaldatavatele õigusnormidele ning need on tehtud seoses tegevusega, mis on rahastamiseks välja valitud vastavalt rakenduskava suhtes kohaldatavatele kriteeriumidele, ning on vastavuses kohaldatava õigusega;

| 2) | määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 59 lõike 5 ja määruse (EL) nr 223/2014 artikli 33 nõuded on täidetud; |
| --- | --- |

2)

määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 59 lõike 5 ja määruse (EL) nr 223/2014 artikli 33 nõuded on täidetud;

| 3) | määruse (EL) nr 223/2014 artiklis 51 käsitletud dokumentide kättesaadavuse nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

3)

määruse (EL) nr 223/2014 artiklis 51 käsitletud dokumentide kättesaadavuse nõuded on täidetud.

| Sertifitseerimisasutuse nimel: | <type=„S” input=„G”> |
| --- | --- |

Sertifitseerimisasutuse nimel:

<type=„S” input=„G”>

<type=„S” input=„G”>

---

(1)  Koodide seletus:

1

| | tüüp: N = number, D = kuupäev, S = string, C = märkeruut, P = protsendimäär, Cu = rahaühik |
| --- | --- |

tüüp: N = number, D = kuupäev, S = string, C = märkeruut, P = protsendimäär, Cu = rahaühik

| | sisestus: M = käsitsi, S = valiku hulgast, G = sisestati süsteemis |
| --- | --- |

sisestus: M = käsitsi, S = valiku hulgast, G = sisestati süsteemis

| | NA: puudub |
| --- | --- |

NA: puudub

1. liide

Sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud summad

(Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 49 lõike 1 punkt a)

Summad kulu liigi kaupa vastavalt sellele, nagu need on sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemides kirjendatud (I rakenduskava kohta)

| Kulu liik (1) | Tegevuste sooritamisel toetusesaajate kantud ning toetusesaajate makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma | Tegevuste sooritamisel kantud avaliku sektori kulude kogusumma | Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 42 lõike 2 kohaselt toetusesaajatele tehtud vastavate maksete kogusumma |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Tehniline abi | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Materiaalse abi liik 1 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti a kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <NA> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti b kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <NA> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti c kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <NA> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti d kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <NA> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti e kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <NA> |
| Materiaalse abi liik 2 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti a kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <NA> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti b kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <NA> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti c kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <NA> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti d kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <NA> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti e kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <NA> |
| ... | | | |
| Materiaalse abi liik n | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti a kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <NA> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti b kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <NA> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti c kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <NA> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti d kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <NA> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti e kohased kulud | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <NA> |
| | | | |
| Kokku | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> |

Kulu liik (1)

Tegevuste sooritamisel toetusesaajate kantud ning toetusesaajate makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma

Tegevuste sooritamisel kantud avaliku sektori kulude kogusumma

Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 42 lõike 2 kohaselt toetusesaajatele tehtud vastavate maksete kogusumma

(A)

(B)

(C)

Tehniline abi

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Materiaalse abi liik 1

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

millest artikli 26 lõike 2 punkti a kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<NA>

millest artikli 26 lõike 2 punkti b kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<NA>

millest artikli 26 lõike 2 punkti c kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<NA>

millest artikli 26 lõike 2 punkti d kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<NA>

millest artikli 26 lõike 2 punkti e kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<NA>

Materiaalse abi liik 2

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

millest artikli 26 lõike 2 punkti a kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<NA>

millest artikli 26 lõike 2 punkti b kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<NA>

millest artikli 26 lõike 2 punkti c kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<NA>

millest artikli 26 lõike 2 punkti d kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<NA>

millest artikli 26 lõike 2 punkti e kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<NA>

...

Materiaalse abi liik n

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

millest artikli 26 lõike 2 punkti a kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<NA>

millest artikli 26 lõike 2 punkti b kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<NA>

millest artikli 26 lõike 2 punkti c kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<NA>

millest artikli 26 lõike 2 punkti d kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<NA>

millest artikli 26 lõike 2 punkti e kohased kulud

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<NA>

Kokku

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

Kulud kulu liigi kaupa vastavalt sellele, nagu need on sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemides kirjendatud (II rakenduskava kohta)

| Kulu liik | Sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on lisatud komisjonile esitatud maksetaotlustesse | Tegevuse sooritamisel kantud vastavate avaliku sektori kulude kogusumma | Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 42 lõike 2 kohaselt toetusesaajatele tehtud vastavate maksete kogusumma |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Tehniline abi | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Meetme liik 1 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Meetme liik 2 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| ... | | | |
| Meetme liik n | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Kokku | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> |

Kulu liik

Sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on lisatud komisjonile esitatud maksetaotlustesse

Tegevuse sooritamisel kantud vastavate avaliku sektori kulude kogusumma

Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 42 lõike 2 kohaselt toetusesaajatele tehtud vastavate maksete kogusumma

(A)

(B)

(C)

Tehniline abi

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Meetme liik 1

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Meetme liik 2

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

...

Meetme liik n

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Kokku

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

---

(1)  Kooskõlas määrusega (EL) nr 223/2014.

2. liide

Aruandeaasta jooksul tühistatud ja tagasinõutud summad

(Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 49 lõike 1 punkt b)

Summad kulu liigi kaupa vastavalt sellele, nagu need on sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemides kirjendatud (I rakenduskava kohta)

| Kulu liik | TÜHISTAMISED | TAGASINÕUDED |
| --- | --- | --- |
| Maksetaotlustes esitatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma | Vastavad avaliku sektori kulud | Maksetaotlustes esitatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma | Vastavad avaliku sektori kulud |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Tehniline abi | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Materiaalse abi liik 1 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Materiaalse abi liik 2 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| ... | | | | |
| Materiaalse abi liik n | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Kokku | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> |
| Aruandeaastal tühistatud ja tagasinõutud summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta järgi |
| Seotud 30. juunil 2015 lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Sellest määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Seotud 30. juunil ... lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Sellest määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |

Kulu liik

TÜHISTAMISED

TAGASINÕUDED

Maksetaotlustes esitatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma

Vastavad avaliku sektori kulud

Maksetaotlustes esitatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma

Vastavad avaliku sektori kulud

(A)

(B)

(C)

(D)

Tehniline abi

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Materiaalse abi liik 1

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Materiaalse abi liik 2

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

...

Materiaalse abi liik n

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Kokku

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

Aruandeaastal tühistatud ja tagasinõutud summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta järgi

Seotud 30. juunil 2015 lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Sellest määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Seotud 30. juunil ... lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Sellest määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Summad kulu liigi kaupa vastavalt sellele, nagu need on sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemides kirjendatud (II rakenduskava kohta)

| Kulu liik | TÜHISTAMISED | TAGASINÕUDED |
| --- | --- | --- |
| Maksetaotlustes esitatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma | Vastavad avaliku sektori kulud | Maksetaotlustes esitatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma | Vastavad avaliku sektori kulud |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Tehniline abi | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Meetme liik 1 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Meetme liik 2 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| ... | | | | |
| Meetme liik n | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Kokku | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> |
| Aruandeaastal tühistatud ja tagasinõutud summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta järgi |
| Seotud 30. juunil 2015 lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Sellest määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Seotud 30. juunil ... lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Sellest määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |

Kulu liik

TÜHISTAMISED

TAGASINÕUDED

Maksetaotlustes esitatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma

Vastavad avaliku sektori kulud

Maksetaotlustes esitatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma

Vastavad avaliku sektori kulud

(A)

(B)

(C)

(D)

Tehniline abi

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Meetme liik 1

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Meetme liik 2

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

...

Meetme liik n

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Kokku

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

Aruandeaastal tühistatud ja tagasinõutud summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta järgi

Seotud 30. juunil 2015 lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Sellest määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Seotud 30. juunil ... lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Sellest määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

3. liide

Aruandeaasta lõpu seisuga tagasinõutavad summad

(Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 49 lõike 1 punkt b)

Summad kulu liigi kaupa vastavalt sellele, nagu need on sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemides kirjendatud (I rakenduskava kohta)

| Kulu liik | Rahastamiskõlblikud kulud kokku | Vastavad avaliku sektori kulud |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) |
| Tehniline abi | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Materiaalse abi liik 1 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Materiaalse abi liik 2 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| ... | | |
| Materiaalse abi liik n | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Kokku | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> |
| Aruandeaasta lõpu seisuga tagasinõutavate summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta järgi |
| Seotud 30. juunil 2015 lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Sellest määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Seotud 30. juunil ... lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Sellest määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |

Kulu liik

Rahastamiskõlblikud kulud kokku

Vastavad avaliku sektori kulud

(A)

(B)

Tehniline abi

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Materiaalse abi liik 1

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Materiaalse abi liik 2

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

...

Materiaalse abi liik n

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Kokku

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

Aruandeaasta lõpu seisuga tagasinõutavate summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta järgi

Seotud 30. juunil 2015 lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Sellest määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Seotud 30. juunil ... lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Sellest määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Summad kulu liigi kaupa vastavalt sellele, nagu need on sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemides kirjendatud (II rakenduskava kohta)

| Kulu liik | Rahastamiskõlblikud kulud kokku | Vastavad avaliku sektori kulud |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) |
| Tehniline abi | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Meetme liik 1 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Meetme liik 2 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| ... | | |
| Meetme liik n | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Kokku | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> |
| Aruandeaasta lõpu seisuga tagasinõutavate summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta järgi |
| Seotud 30. juunil 2015 lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Sellest määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Seotud 30. juunil ... lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Sellest määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |

Kulu liik

Rahastamiskõlblikud kulud kokku

Vastavad avaliku sektori kulud

(A)

(B)

Tehniline abi

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Meetme liik 1

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Meetme liik 2

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

...

Meetme liik n

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Kokku

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

Aruandeaasta lõpu seisuga tagasinõutavate summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta järgi

Seotud 30. juunil 2015 lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Sellest määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Seotud 30. juunil ... lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Sellest määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

4. liide

Summad, mida aruandeaasta lõpu seisuga ei ole võimalik tagasi saada

(Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 49 lõike 1 punkt b)

Summad kulu liigi kaupa vastavalt sellele, nagu need on sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemides kirjendatud (I rakenduskava kohta)

| Kulu liik | Tegevuse nimetus | SUMMAD, MIDA EI OLE VÕIMALIK TAGASI SAADA |
| --- | --- | --- |
| Rahastamiskõlblikud kulud kokku | Vastavad avaliku sektori kulud | Märkused (kohustuslik) |
| (A) | (B) | (C) |
| Tehniline abi | Tegevus 1 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type='S' input='M'> |
| Tegevus 2 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type='S' input='M'> |
| ... | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type='S' input='M'> |
| Tegevus n | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type='S' input='M'> |
| Materiaalse abi liik 1 | Tegevus 1 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type='S' input='M'> |
| Tegevus 2 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type='S' input='M'> |
| ... | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type='S' input='M'> |
| Tegevus n | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type='S' input='M'> |
| Materiaalse abi liik 2 | Tegevus 1 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type='S' input='M'> |
| Tegevus 2 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type='S' input='M'> |
| ... | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type='S' input='M'> |
| Tegevus n | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type='S' input='M'> |
| ... | ... | | | |
| Materiaalse abi liik n | Tegevus 1 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type='S' input='M'> |
| Tegevus 2 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type='S' input='M'> |
| ... | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type='S' input='M'> |
| Tegevus n | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type='S' input='M'> |
| | Kokku | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | |

Kulu liik

Tegevuse nimetus

SUMMAD, MIDA EI OLE VÕIMALIK TAGASI SAADA

Rahastamiskõlblikud kulud kokku

Vastavad avaliku sektori kulud

Märkused (kohustuslik)

(A)

(B)

(C)

Tehniline abi

Tegevus 1

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type='S' input='M'>

Tegevus 2

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type='S' input='M'>

...

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type='S' input='M'>

Tegevus n

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type='S' input='M'>

Materiaalse abi liik 1

Tegevus 1

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type='S' input='M'>

Tegevus 2

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type='S' input='M'>

...

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type='S' input='M'>

Tegevus n

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type='S' input='M'>

Materiaalse abi liik 2

Tegevus 1

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type='S' input='M'>

Tegevus 2

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type='S' input='M'>

...

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type='S' input='M'>

Tegevus n

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type='S' input='M'>

...

...

Materiaalse abi liik n

Tegevus 1

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type='S' input='M'>

Tegevus 2

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type='S' input='M'>

...

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type='S' input='M'>

Tegevus n

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type='S' input='M'>

Kokku

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

Summad kulu liigi kaupa vastavalt sellele, nagu need on sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemides kirjendatud (II rakenduskava kohta)

| Kulu liik | Tegevuse nimetus | SUMMAD, MIDA EI OLE VÕIMALIK TAGASI SAADA |
| --- | --- | --- |
| Rahastamiskõlblikud kulud kokku | Vastavad avaliku sektori kulud | Märkused (kohustuslik) (1) |
| (A) | (B) | (C) |
| Tehniline abi | Tegevus 1 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type='S' input='M'> |
| Tegevus 2 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type='S' input='M'> |
| ... | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type='S' input='M'> |
| Tegevus n | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type='S' input='M'> |
| Meetme liik 1 | Tegevus 1 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type='S' input='M'> |
| Tegevus 2 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type='S' input='M'> |
| ... | | | |
| Tegevus n | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type='S' input='M'> |
| Meetme liik 2 | Tegevus 1 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Tegevus 2 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| ... | | | |
| Tegevus n | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| ... | | | | |
| Meetme liik n | Tegevus 1 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| Tegevus 2 | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| ... | | | |
| Tegevus n | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> | <type=„Cu” input=„M”> |
| | Kokku | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | |

Kulu liik

Tegevuse nimetus

SUMMAD, MIDA EI OLE VÕIMALIK TAGASI SAADA

Rahastamiskõlblikud kulud kokku

Vastavad avaliku sektori kulud

Märkused (kohustuslik) (1)

(A)

(B)

(C)

Tehniline abi

Tegevus 1

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type='S' input='M'>

Tegevus 2

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type='S' input='M'>

...

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type='S' input='M'>

Tegevus n

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type='S' input='M'>

Meetme liik 1

Tegevus 1

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type='S' input='M'>

Tegevus 2

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type='S' input='M'>

...

Tegevus n

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type='S' input='M'>

Meetme liik 2

Tegevus 1

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Tegevus 2

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

...

Tegevus n

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

...

Meetme liik n

Tegevus 1

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Tegevus 2

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

...

Tegevus n

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

<type=„Cu” input=„M”>

Kokku

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

---

(1)  Kuupäev, mil tehti kindlaks, et tagasinõudmine ei ole võimalik, selle põhjus ja võetud meetmed, sealhulgas tagasinõudekorralduse kuupäev.

5. liide

Kulude vastavusse viimine

(Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 49 lõike 1 punkt c)

Summad kulu liigi kaupa vastavalt sellele, nagu need on sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemides kirjendatud (I rakenduskava kohta)

| Kulu liik (1) | Komisjonile esitatud lõplikusse maksetaotlustesse lisatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma (2) | Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 49 lõike 1 punkti a kohaselt deklareeritud kulud (3) | Vahe (4) | Märkused (vahe esinemise korral kohustuslik) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tegevuste sooritamisel toetusesaajate kantud ja toetusesaajate makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma | Tegevuste sooritamisel kantud avaliku sektori kulude kogusumma | Sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on lisatud komisjonile esitatud maksetaotlustesse | Tegevuse sooritamisel kantud vastavate avaliku sektori kulude kogusumma | (E = A – C) | (F = B – D) | |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) | (F) | (G) |
| Tehniline abi | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type='S' input='M'> |
| Materiaalse abi liik 1 | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type='S' input='M'> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti a kohased kulud | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type='S' input='M'> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti b kohased kulud | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type='S' input='M'> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti c kohased kulud | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type='S' input='M'> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti d kohased kulud | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type='S' input='M'> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti e kohased kulud | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type='S' input='M'> |
| Materiaalse abi liik 2 | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type='S' input='M'> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti a kohased kulud | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type='S' input='M'> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti b kohased kulud | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type='S' input='M'> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti c kohased kulud | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type='S' input='M'> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti d kohased kulud | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type='S' input='M'> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti e kohased kulud | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type='S' input='M'> |
| ... | | | | | | | |
| Materiaalse abi liik n | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type='S' input='M'> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti a kohased kulud | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type='S' input='M'> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti b kohased kulud | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type='S' input='M'> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti c kohased kulud | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type='S' input='M'> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti d kohased kulud | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type='S' input='M'> |
| millest artikli 26 lõike 2 punkti e kohased kulud | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type='S' input='M'> |
| Kokku | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type='S' input='M'> |
| Sellest määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel jooksvas arvestuses korrigeeritud summad | | | |

Kulu liik (1)

Komisjonile esitatud lõplikusse maksetaotlustesse lisatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma (2)

Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 49 lõike 1 punkti a kohaselt deklareeritud kulud (3)

Vahe (4)

Märkused (vahe esinemise korral kohustuslik)

Tegevuste sooritamisel toetusesaajate kantud ja toetusesaajate makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma

Tegevuste sooritamisel kantud avaliku sektori kulude kogusumma

Sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on lisatud komisjonile esitatud maksetaotlustesse

Tegevuse sooritamisel kantud vastavate avaliku sektori kulude kogusumma

(E = A – C)

(F = B – D)

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

(F)

(G)

Tehniline abi

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type='S' input='M'>

Materiaalse abi liik 1

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type='S' input='M'>

millest artikli 26 lõike 2 punkti a kohased kulud

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type='S' input='M'>

millest artikli 26 lõike 2 punkti b kohased kulud

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type='S' input='M'>

millest artikli 26 lõike 2 punkti c kohased kulud

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type='S' input='M'>

millest artikli 26 lõike 2 punkti d kohased kulud

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type='S' input='M'>

millest artikli 26 lõike 2 punkti e kohased kulud

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type='S' input='M'>

Materiaalse abi liik 2

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type='S' input='M'>

millest artikli 26 lõike 2 punkti a kohased kulud

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type='S' input='M'>

millest artikli 26 lõike 2 punkti b kohased kulud

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type='S' input='M'>

millest artikli 26 lõike 2 punkti c kohased kulud

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type='S' input='M'>

millest artikli 26 lõike 2 punkti d kohased kulud

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type='S' input='M'>

millest artikli 26 lõike 2 punkti e kohased kulud

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type='S' input='M'>

...

Materiaalse abi liik n

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type='S' input='M'>

millest artikli 26 lõike 2 punkti a kohased kulud

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type='S' input='M'>

millest artikli 26 lõike 2 punkti b kohased kulud

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type='S' input='M'>

millest artikli 26 lõike 2 punkti c kohased kulud

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type='S' input='M'>

millest artikli 26 lõike 2 punkti d kohased kulud

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type='S' input='M'>

millest artikli 26 lõike 2 punkti e kohased kulud

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type='S' input='M'>

Kokku

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type='S' input='M'>

Sellest määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel jooksvas arvestuses korrigeeritud summad

Summad kulu liigi kaupa vastavalt sellele, nagu need on sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemides kirjendatud (II rakenduskava kohta)

| Kulu liik | Komisjonile esitatud lõplikusse maksetaotlustesse lisatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma (5) | Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 49 lõike 1 punkti a kohaselt deklareeritud kulud (6) | Vahe (7) | Märkused (vahe esinemise korral kohustuslik) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tegevuste sooritamisel toetusesaajate kantud ja toetusesaajate makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma | Tegevuste sooritamisel kantud avaliku sektori kulude kogusumma | Sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on lisatud komisjonile esitatud maksetaotlustesse | Tegevuse sooritamisel kantud vastavate avaliku sektori kulude kogusumma | (E = A – C) | (F = B – D) | |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) | (F) | (G) |
| Tehniline abi | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type='S' input='M'> |
| Meetme liik 1 | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type='S' input='M'> |
| Meetme liik 2 | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type='S' input='M'> |
| ... | | | | | | | |
| Meetme liik n | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type='S' input='M'> |
| Kokku | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type=„Cu” input=„G”> | <type='S' input='M'> |
| Sellest määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel jooksvas arvestuses korrigeeritud summad | | | |

Kulu liik

Komisjonile esitatud lõplikusse maksetaotlustesse lisatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma (5)

Määruse (EL) nr 223/2014 artikli 49 lõike 1 punkti a kohaselt deklareeritud kulud (6)

Vahe (7)

Märkused (vahe esinemise korral kohustuslik)

Tegevuste sooritamisel toetusesaajate kantud ja toetusesaajate makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma

Tegevuste sooritamisel kantud avaliku sektori kulude kogusumma

Sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on lisatud komisjonile esitatud maksetaotlustesse

Tegevuse sooritamisel kantud vastavate avaliku sektori kulude kogusumma

(E = A – C)

(F = B – D)

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

(F)

(G)

Tehniline abi

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type='S' input='M'>

Meetme liik 1

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type='S' input='M'>

Meetme liik 2

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type='S' input='M'>

...

Meetme liik n

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type='S' input='M'>

Kokku

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type=„Cu” input=„G”>

<type='S' input='M'>

Sellest määruse (EL) nr 223/2014 artikli 34 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel jooksvas arvestuses korrigeeritud summad

---

(1)  Kooskõlas määrusega (EL) nr 223/2014.

(2)  Täidetakse määruse (EL) nr 223/2014 artikli 45 lõike 2 alusel esitatud lõpliku vahemaksetaotluse põhjal automaatselt.

(3)  Täidetakse 1. liite põhjal automaatselt.

(4)  Arvutatakse automaatselt.

(5)  Täidetakse määruse (EL) nr 223/2014 artikli 45 lõike 2 alusel esitatud lõpliku vahemaksetaotluse põhjal automaatselt.

(6)  Täidetakse 1. liite põhjal automaatselt.

(7)  Arvutatakse automaatselt.

---

| 4.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 60/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 60/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/342,

2. märts 2015,

millega muudetakse seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega Idaho ja California osariigis määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet loetelus, milles on esitatud need kolmandad riigid, territooriumid, tsoonid ja piirkonnad, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnulihatooteid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (1) eriti selle artikli 8 sissejuhatavat lauset, artikli 8 lõike 1 esimest lõiku, artikli 8 lõiget 4 ja artikli 9 lõike 4 punkti c,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/158/EÜ kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta, (2) eriti selle artikli 23 lõiget 1, artikli 24 lõiget 2 ja artikli 25 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 798/2008 (3) on sätestatud veterinaarsertifikaatide nõuded kodulindude ja linnukasvatussaaduste (edaspidi „kaubad”) liitu importimise suhtes ja liidu kaudu toimuva transiidi suhtes, kaasa arvatud ladustamine transiidi ajal. Kõnealuses määruses on sätestatud, et kaupu võib liitu importida ja läbi liidu vedada ainult selle määruse I lisa 1. osas esitatud tabeli 1. ja 3. veerus loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest ja piirkondadest. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 798/2008 (3) on sätestatud veterinaarsertifikaatide nõuded kodulindude ja linnukasvatussaaduste (edaspidi „kaubad”) liitu importimise suhtes ja liidu kaudu toimuva transiidi suhtes, kaasa arvatud ladustamine transiidi ajal. Kõnealuses määruses on sätestatud, et kaupu võib liitu importida ja läbi liidu vedada ainult selle määruse I lisa 1. osas esitatud tabeli 1. ja 3. veerus loetletud kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest ja piirkondadest.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 798/2008 on sätestatud ka tingimused, mille täitmisel loetakse kolmas riik, territoorium, tsoon ja piirkond kõrge patogeensusega linnugripist vabaks. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 798/2008 on sätestatud ka tingimused, mille täitmisel loetakse kolmas riik, territoorium, tsoon ja piirkond kõrge patogeensusega linnugripist vabaks.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas on Ameerika Ühendriigid loetletud kolmanda riigina, mille territooriumi teatavatest osadest on olenevalt kõrge patogeensusega linnugripi puhangute esinemisest lubatud käesoleva määrusega hõlmatud kaupu liitu importida või liidust läbi vedada. Kõnealust piirkondadeks jaotamist tunnistati määrusega (EÜ) nr 798/2008, mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) 2015/243 (4) pärast kõrge patogeensusega linnugripi puhanguid Oregoni ja Washingtoni osariigis. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas on Ameerika Ühendriigid loetletud kolmanda riigina, mille territooriumi teatavatest osadest on olenevalt kõrge patogeensusega linnugripi puhangute esinemisest lubatud käesoleva määrusega hõlmatud kaupu liitu importida või liidust läbi vedada. Kõnealust piirkondadeks jaotamist tunnistati määrusega (EÜ) nr 798/2008, mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) 2015/243 (4) pärast kõrge patogeensusega linnugripi puhanguid Oregoni ja Washingtoni osariigis.

| (4) | Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahel sõlmitud kokkuleppega (5) on ette nähtud piirkondadeks jaotamise meetmete kiire vastastikune tunnustamine liidus või Ameerika Ühendriikides aset leidva haiguspuhangu korral. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahel sõlmitud kokkuleppega (5) on ette nähtud piirkondadeks jaotamise meetmete kiire vastastikune tunnustamine liidus või Ameerika Ühendriikides aset leidva haiguspuhangu korral.

| (5) | Ameerika Ühendriigid kinnitasid 20. jaanuaril 2015 kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H5N2 esinemist Idaho osariigi ühes linnukarjas ja 23. jaanuaril 2015 kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H5N8 esinemist California osariigis. Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused peatasid otsekohe veterinaarsertifikaatide väljastamise sellistele liitu eksporditavatele kaubasaadetistele, mis on pärit kõnealustest osariikidest ja Oregoni osariigi ühest osast, mille suhtes on uute puhangute tõttu kehtestatud veterinaarpiirangud. Samuti on Ameerika Ühendriigid rakendanud kõrge patogeensusega linnugripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist. |
| --- | --- |

(5)

Ameerika Ühendriigid kinnitasid 20. jaanuaril 2015 kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H5N2 esinemist Idaho osariigi ühes linnukarjas ja 23. jaanuaril 2015 kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H5N8 esinemist California osariigis. Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused peatasid otsekohe veterinaarsertifikaatide väljastamise sellistele liitu eksporditavatele kaubasaadetistele, mis on pärit kõnealustest osariikidest ja Oregoni osariigi ühest osast, mille suhtes on uute puhangute tõttu kehtestatud veterinaarpiirangud. Samuti on Ameerika Ühendriigid rakendanud kõrge patogeensusega linnugripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist.

| (6) | Pärast eespool nimetatud puhanguid Idaho ja California osariigis esitasid Ameerika Ühendriigid oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta ajakohastatud teavet ja kirjeldasid meetmeid, mida on võetud kõrge patogeensusega linnugripi edasise leviku ärahoidmiseks. Komisjon on nüüdseks seda teavet ja neid meetmeid hinnanud. Kõnealuse hindamise alusel ning vastavalt kokkuleppes sätestatud kohustustele ja Ameerika Ühendriikide antud garantiidele on asjakohane laiendada teatavate kaupade liitu toomise piiranguid nii, et need hõlmaksid Idaho, California ja Oregoni osariikide neid osi, mille suhtes Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused on kehtestanud piirangud seoses praeguste puhangutega. Seepärast tuleks muuta määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas esitatud kannet Ameerika Ühendriikide kohta, et võtta arvesse praegust epidemioloogilist olukorda kõnealuses kolmandas riigis. |
| --- | --- |

(6)

Pärast eespool nimetatud puhanguid Idaho ja California osariigis esitasid Ameerika Ühendriigid oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta ajakohastatud teavet ja kirjeldasid meetmeid, mida on võetud kõrge patogeensusega linnugripi edasise leviku ärahoidmiseks. Komisjon on nüüdseks seda teavet ja neid meetmeid hinnanud. Kõnealuse hindamise alusel ning vastavalt kokkuleppes sätestatud kohustustele ja Ameerika Ühendriikide antud garantiidele on asjakohane laiendada teatavate kaupade liitu toomise piiranguid nii, et need hõlmaksid Idaho, California ja Oregoni osariikide neid osi, mille suhtes Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused on kehtestanud piirangud seoses praeguste puhangutega. Seepärast tuleks muuta määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas esitatud kannet Ameerika Ühendriikide kohta, et võtta arvesse praegust epidemioloogilist olukorda kõnealuses kolmandas riigis.

| (7) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osa muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. märts 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

1

(2)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 74.

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 798/2008, 8. august 2008, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu, millest võib importida ühendusse ja vedada läbi ühenduse kodulinde ja linnukasvatussaadusi, ning veterinaarsertifikaatide nõuded (ELT L 226, 23.8.2008, lk 1).

3

(4)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/243, 13. veebruar 2015, millega muudetakse seoses kõrge patogeensusega linnugripiga määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet selliste kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelus, millest võib importida liitu või vedada läbi liidu teatavaid linnukasvatussaadusi (ELT L 41, 17.2.2015, lk 5).

4

(5)  Kokkulepe Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahel, milles käsitletakse elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid ja mis kiideti Euroopa Ühenduse nimel heaks nõukogu otsusega 1998/258/EÜ (EÜT L 118, 21.4.1998, lk 1).

5

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 798/2008 I lisa 1. osas asendatakse Ameerika Ühendriike käsitlev kanne järgmisega:

| Kolmanda riigi või territooriumi ISO-kood ja nimi | Kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna kood | Kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna kirjeldus | Veterinaarsertifikaat | Eritingimused | Eritingimused | Linnugripi seire staatus | Linnugripi vastu vaktsineerimise staatus | Salmonella tõrje staatus (7) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Näidis(ed) | Lisatagatised | Lõppkuupäev (1) | Alguskuupäev (2) |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 6 A | 6B | 7 | 8 | 9 |
| „US – Ameerika Ühendriigid | US-0 | Kogu riik | SPF | | | | | | | |
| EP, E | | | | | | | S4 |
| US-1 | Ameerika Ühendriikide piirkond, välja arvatud US-2 territoorium | BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA | | N | | | A | | S3, ST1” |
| WGM | VIII | | | | | | |
| POU, RAT | | N | | | | | |
| US-2 | Ameerika Ühendriikide järgmised piirkonnad: | | | | | | | | |
| Washingtoni osariigi territoorium | WGM | VIII | P2 | 19.12.2014 | | | | |
| POU, RAT | | N
  P2 | | | | |
| Oregoni osariigi
  Douglase maakond | WGM | VIII | P2 | 19.12.2014 | | | | |
| POU, RAT | | N
  P2 | | | | |
| Oregoni osariigi
  Malheuri maakond | WGM | VIII | P2 | 20.1.2015 | | | | |
| POU, RAT | | N
  P2 | | | | |
| Idaho osariigi
  Canyoni maakond
  Payette'i maakond | WGM | VIII | P2 | 20.1.2015 | | | | |
| POU, RAT | | N
  P2 | | | | |
| California osariigi
  Stanislausi maakond
  Tuolumne'i maakond | WGM | VIII | P2 | 23.1.2015 | | | | |
| POU, RAT | | N
  P2 | | | | |

Kolmanda riigi või territooriumi ISO-kood ja nimi

Kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna kood

Kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna kirjeldus

Veterinaarsertifikaat

Eritingimused

Eritingimused

Linnugripi seire staatus

Linnugripi vastu vaktsineerimise staatus

Salmonella tõrje staatus (7)

Näidis(ed)

Lisatagatised

Lõppkuupäev (1)

Alguskuupäev (2)

1

2

3

4

5

6

6 A

6B

7

8

9

„US – Ameerika Ühendriigid

US-0

Kogu riik

SPF

EP, E

S4

US-1

Ameerika Ühendriikide piirkond, välja arvatud US-2 territoorium

BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, SRP, SRA

N

A

S3, ST1”

WGM

VIII

POU, RAT

N

US-2

Ameerika Ühendriikide järgmised piirkonnad:

Washingtoni osariigi territoorium

WGM

VIII

P2

19.12.2014

POU, RAT

N

P2

Oregoni osariigi

Douglase maakond

WGM

VIII

P2

19.12.2014

POU, RAT

N

P2

Oregoni osariigi

Malheuri maakond

WGM

VIII

P2

20.1.2015

POU, RAT

N

P2

Idaho osariigi

Canyoni maakond

Payette'i maakond

WGM

VIII

P2

20.1.2015

POU, RAT

N

P2

California osariigi

Stanislausi maakond

Tuolumne'i maakond

WGM

VIII

P2

23.1.2015

POU, RAT

N

P2

---

| 4.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 60/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 60/35

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/343,

3. märts 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. märts 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | EG | 120,8 |
| MA | 84,5 |
| TR | 106,6 |
| ZZ | 104,0 |
| 0707 00 05 | JO | 253,9 |
| TR | 182,4 |
| ZZ | 218,2 |
| 0709 93 10 | MA | 84,4 |
| TR | 191,0 |
| ZZ | 137,7 |
| 0805 10 20 | EG | 45,5 |
| IL | 71,5 |
| MA | 49,0 |
| TN | 51,5 |
| TR | 70,1 |
| ZZ | 57,5 |
| 0805 50 10 | TR | 59,8 |
| ZZ | 59,8 |
| 0808 10 80 | BR | 69,4 |
| CL | 94,6 |
| MK | 26,7 |
| US | 132,2 |
| ZZ | 80,7 |
| 0808 30 90 | AR | 114,8 |
| CL | 139,2 |
| CN | 80,0 |
| US | 122,7 |
| ZA | 95,3 |
| ZZ | 110,4 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

EG

120,8

MA

84,5

TR

106,6

ZZ

104,0

0707 00 05

JO

253,9

TR

182,4

ZZ

218,2

0709 93 10

MA

84,4

TR

191,0

ZZ

137,7

0805 10 20

EG

45,5

IL

71,5

MA

49,0

TN

51,5

TR

70,1

ZZ

57,5

0805 50 10

TR

59,8

ZZ

59,8

0808 10 80

BR

69,4

CL

94,6

MK

26,7

US

132,2

ZZ

80,7

0808 30 90

AR

114,8

CL

139,2

CN

80,0

US

122,7

ZA

95,3

ZZ

110,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 4.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 60/37 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 60/37

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/344,

17. veebruar 2015,

Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu pikendamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 186 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu kiitis oma otsusega 2003/96/EÜ (1) heaks Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu (2) (edaspidi „leping”) sõlmimise. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kiitis oma otsusega 2003/96/EÜ (1) heaks Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu (2) (edaspidi „leping”) sõlmimise.

| (2) | Lepingu artikli 12 punktis b on sätestatud, et leping sõlmitakse esialgu 31. detsembrini 2002 ning et lepinguosaliste kokkuleppel võib seda pikendada viie aasta kaupa. |
| --- | --- |

(2)

Lepingu artikli 12 punktis b on sätestatud, et leping sõlmitakse esialgu 31. detsembrini 2002 ning et lepinguosaliste kokkuleppel võib seda pikendada viie aasta kaupa.

| (3) | Nõukogu otsuse 2011/182/EL (3) kohaselt pikendati lepingut veel viieks aastaks tagasiulatuvalt alates 8. novembrist 2009 ning selle kehtivus lõpeb 7. novembril 2014. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu otsuse 2011/182/EL (3) kohaselt pikendati lepingut veel viieks aastaks tagasiulatuvalt alates 8. novembrist 2009 ning selle kehtivus lõpeb 7. novembril 2014.

| (4) | Lepinguosalised leiavad, et lepingu kiire pikendamine on nende mõlema huvides. |
| --- | --- |

(4)

Lepinguosalised leiavad, et lepingu kiire pikendamine on nende mõlema huvides.

| (5) | Pikendatud lepingu sisu peaks olema sama kui lepingul. |
| --- | --- |

(5)

Pikendatud lepingu sisu peaks olema sama kui lepingul.

| (6) | Lepingu pikendamine tuleks liidu nimel heaks kiita, |
| --- | --- |

(6)

Lepingu pikendamine tuleks liidu nimel heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu pikendamine uueks viieaastaseks ajavahemikuks kiidetakse liidu nimel heaks.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud saatma liidu nimel ja kooskõlas lepingu artikli 12 punktiga a Ukrainale teate, et liit on lõpetanud lepingu pikendamiseks vajalikud sisemenetlused.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 17. veebruar 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

J. REIRS

---

(1)  Nõukogu 6. veebruari 2003. aasta otsus 2003/96/EÜ teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahel (ELT L 36, 12.2.2003, lk 31).

1

(2)  Euroopa Ühenduse ja Ukraina vaheline teadus- ja tehnoloogiaalane koostööleping (ELT L 36, 12.2.2003, lk 32).

2

(3)  Nõukogu 9. märtsi 2011. aasta otsus 2011/182/EL Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu pikendamise kohta (ELT L 79, 25.3.2011, lk 3).

3

---

| 4.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 60/39 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 60/39

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2015/345,

2. märts 2015,

millega muudetakse otsuseid 2009/563/EÜ, 2009/564/EÜ, 2009/578/EÜ, 2010/18/EÜ, 2011/263/EL, 2011/264/EL, 2011/382/EL ja 2011/383/EL, et pikendada teatavatele toodetele ELi ökomärgise andmise ökoloogiliste kriteeriumide kehtivust

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 1286 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõike 3 punkti c,

olles nõu pidanud Euroopa Liidu ökomärgise komisjoniga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsuse 2009/563/EÜ (2) kehtivusaeg lõpeb 30. juunil 2015. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsuse 2009/563/EÜ (2) kehtivusaeg lõpeb 30. juunil 2015.

| (2) | Komisjoni otsuse 2009/564/EÜ (3) kehtivusaeg lõpeb 30. novembril 2015. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsuse 2009/564/EÜ (3) kehtivusaeg lõpeb 30. novembril 2015.

| (3) | Komisjoni otsuse 2009/578/EÜ (4) kehtivusaeg lõpeb 30. novembril 2015. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsuse 2009/578/EÜ (4) kehtivusaeg lõpeb 30. novembril 2015.

| (4) | Komisjoni otsuse 2010/18/EÜ (5) kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2015. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsuse 2010/18/EÜ (5) kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2015.

| (5) | Komisjoni otsuse 2011/263/EL (6) kehtivusaeg lõpeb 28. aprillil 2015. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni otsuse 2011/263/EL (6) kehtivusaeg lõpeb 28. aprillil 2015.

| (6) | Komisjoni otsuse 2011/264/EL (7) kehtivusaeg lõpeb 28. aprillil 2015. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni otsuse 2011/264/EL (7) kehtivusaeg lõpeb 28. aprillil 2015.

| (7) | Komisjoni otsuse 2011/382/EL (8) kehtivusaeg lõpeb 24. juunil 2015. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni otsuse 2011/382/EL (8) kehtivusaeg lõpeb 24. juunil 2015.

| (8) | Komisjoni otsuse 2011/383/EL (9) kehtivusaeg lõpeb 28. juunil 2015. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni otsuse 2011/383/EL (9) kehtivusaeg lõpeb 28. juunil 2015.

| (9) | Praegu kehtivate otsustega 2009/563/EÜ, 2009/564/EÜ, 2009/578/EÜ, 2010/18/EÜ, 2011/263/EL, 2011/264/EL, 2011/382/EL ja 2011/383/EL kehtestatud ökoloogiliste kriteeriumide ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuete asjakohasust ja sobivust on hinnatud. Kuna praegu kehtivad, eespool loetletud otsustega kehtestatud ökoloogilised kriteeriumid ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuded on veel läbivaatamisel, on asjakohane pikendada kõnealuste ökoloogiliste kriteeriumide ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuete kehtivusaega. Kuna läbivaatamisprotsessid on eri etappides, tuleks otsuses 2009/563/EÜ sätestatud ökoloogiliste kriteeriumide ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuete kehtivusaega pikendada kuni 31. detsembrini 2015 ning otsustes 2009/564/EÜ, 2009/578/EÜ, 2010/18/EÜ, 2011/263/EL, 2011/264/EL, 2011/382/EL ja 2011/383/EL sätestatud ökoloogiliste kriteeriumide ja nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuete kehtivusaega tuleks pikendada kuni 31. detsembrini 2016. |
| --- | --- |

(9)

Praegu kehtivate otsustega 2009/563/EÜ, 2009/564/EÜ, 2009/578/EÜ, 2010/18/EÜ, 2011/263/EL, 2011/264/EL, 2011/382/EL ja 2011/383/EL kehtestatud ökoloogiliste kriteeriumide ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuete asjakohasust ja sobivust on hinnatud. Kuna praegu kehtivad, eespool loetletud otsustega kehtestatud ökoloogilised kriteeriumid ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuded on veel läbivaatamisel, on asjakohane pikendada kõnealuste ökoloogiliste kriteeriumide ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuete kehtivusaega. Kuna läbivaatamisprotsessid on eri etappides, tuleks otsuses 2009/563/EÜ sätestatud ökoloogiliste kriteeriumide ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuete kehtivusaega pikendada kuni 31. detsembrini 2015 ning otsustes 2009/564/EÜ, 2009/578/EÜ, 2010/18/EÜ, 2011/263/EL, 2011/264/EL, 2011/382/EL ja 2011/383/EL sätestatud ökoloogiliste kriteeriumide ja nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuete kehtivusaega tuleks pikendada kuni 31. detsembrini 2016.

| (10) | Seepärast tuleks otsuseid 2009/563/EÜ, 2009/564/EÜ, 2009/578/EÜ, 2010/18/EÜ, 2011/263/EL, 2011/264/EL, 2011/382/EL ja 2011/383/EL vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks otsuseid 2009/563/EÜ, 2009/564/EÜ, 2009/578/EÜ, 2010/18/EÜ, 2011/263/EL, 2011/264/EL, 2011/382/EL ja 2011/383/EL vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2009/563/EÜ artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Tooterühma „jalatsid” ökoloogilised kriteeriumid ja nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 31. detsembrini 2015.”

Artikkel 2

Otsuse 2009/564/EÜ artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Tooterühma „puhkeküla või -laagri teenused” ökoloogilised kriteeriumid ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 31. detsembrini 2016.”

Artikkel 3

Otsuse 2009/578/EÜ artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Tooterühmale „majutusteenused” kehtestatud ökoloogilised kriteeriumid ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 31. detsembrini 2016.”

Artikkel 4

Otsuse 2010/18/EÜ artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Tooterühmale „puitpõrandakatted” kehtestatud ökoloogilised kriteeriumid ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 31. detsembrini 2016.”

Artikkel 5

Otsuse 2011/263/EL artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Tooterühmale „nõudepesumasinas kasutatavad detergendid” kehtestatud ökoloogilised kriteeriumid ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 31. detsembrini 2016.”

Artikkel 6

Otsuse 2011/264/EL artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Tooterühmale „pesumasinas kasutatavad detergendid” kehtestatud ökoloogilised kriteeriumid ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 31. detsembrini 2016.”

Artikkel 7

Otsuse 2011/382/EL artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Tooterühmale „käsinõudepesuvahendid” kehtestatud ökoloogilised kriteeriumid ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 31. detsembrini 2016.”

Artikkel 8

Otsuse 2011/383/EL artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Tooterühmale „universaalpuhastusvahendid ja sanitaarpuhastusvahendid” kehtestatud ökoloogilised kriteeriumid ning nende kriteeriumidega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kuni 31. detsembrini 2016.”

Artikkel 9

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 2. märts 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Karmenu VELLA

---

(1)  ELT L 27, 30.1.2010, lk 1.

1

(2)  Komisjoni otsus 2009/563/EÜ, 9. juuli 2009, millega kehtestatakse jalatsitele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (ELT L 196, 28.7.2009, lk 27).

2

(3)  Komisjoni otsus 2009/564/EÜ, 9. juuli 2009, millega kehtestatakse puhkeküla või -laagri teenusele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (ELT L 196, 28.7.2009, lk 36).

3

(4)  Komisjoni otsus 2009/578/EÜ, 9. juuli 2009, millega kehtestatakse majutusteenustele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (ELT L 198, 30.7.2009, lk 57).

4

(5)  Komisjoni otsus 2010/18/EÜ, 26. november 2009, millega kehtestatakse puitpõrandakatetele ühenduse ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (ELT L 8, 13.1.2010, lk 32).

5

(6)  Komisjoni otsus 2011/263/EL, 28. aprill 2011, millega kehtestatakse nõudepesumasinas kasutatavatele detergentidele Euroopa Liidu ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (ELT L 111, 30.4.2011, lk 22).

6

(7)  Komisjoni otsus 2011/264/EL, 28. aprill 2011, millega kehtestatakse pesumasinas kasutatavatele detergentidele Euroopa Liidu ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (ELT L 111, 30.4.2011, lk 34).

7

(8)  Komisjoni otsus 2011/382/EL, 24. juuni 2011, millega kehtestatakse käsinõudepesuvahenditele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (ELT L 169, 29.6.2011, lk 40).

8

(9)  Komisjoni otsus 2011/383/EL, 28. juuni 2011, millega kehtestatakse universaalpuhastusvahenditele ja sanitaarpuhastusvahenditele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (ELT L 169, 29.6.2011, lk 52).

9

---

| 4.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 60/42 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 60/42

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/346,

9. veebruar 2015,

millega tehakse Ühendkuningriigi taotluse alusel Põhja-Iirimaad käsitlev erand nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) rakendamisel

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 542 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, (1) eriti selle III lisa punkti 2 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kui sõnnikukogus, mida liikmesriik kavatseb igal aastal hektari kohta maale laotada, erineb direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimeses lauses ja selle alapunktis a osutatust, peab see kogus olema selline, mis ei piira kõnealuse direktiivi artiklis 1 määratletud eesmärkide saavutamist ning olema põhjendatud objektiivsete kriteeriumide alusel, nagu näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid. |
| --- | --- |

(1)

Kui sõnnikukogus, mida liikmesriik kavatseb igal aastal hektari kohta maale laotada, erineb direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimeses lauses ja selle alapunktis a osutatust, peab see kogus olema selline, mis ei piira kõnealuse direktiivi artiklis 1 määratletud eesmärkide saavutamist ning olema põhjendatud objektiivsete kriteeriumide alusel, nagu näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid.

| (2) | Komisjon võttis 14. detsembril 2007 vastu otsuse 2007/863/EÜ (millega lubatakse Ühendkuningriigi taotletud Põhja-Iirimaad käsitlev erand direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest rakendamisel), (2) millega lubati teatud tingimuste täitmise korral põllumajandusettevõtetel, kus on vähemalt 80 % rohumaad, laotada aastas loomasõnnikut koguses, milles on lämmastikku kuni 250 kg hektari kohta. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon võttis 14. detsembril 2007 vastu otsuse 2007/863/EÜ (millega lubatakse Ühendkuningriigi taotletud Põhja-Iirimaad käsitlev erand direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest rakendamisel), (2) millega lubati teatud tingimuste täitmise korral põllumajandusettevõtetel, kus on vähemalt 80 % rohumaad, laotada aastas loomasõnnikut koguses, milles on lämmastikku kuni 250 kg hektari kohta.

| (3) | 24. veebruaril 2011 võttis komisjon vastu otsuse 2011/128/EL, (3) millega muudetakse otsust 2007/863/EÜ ning millega on pikendatud erandit 31. detsembrini 2014. |
| --- | --- |

(3)

24. veebruaril 2011 võttis komisjon vastu otsuse 2011/128/EL, (3) millega muudetakse otsust 2007/863/EÜ ning millega on pikendatud erandit 31. detsembrini 2014.

| (4) | Otsusega 2007/863/EÜ (mida muudeti otsusega 2011/128/EL) lubatud erandi alla kuulus 2013. aastal 145 põllumajandusettevõtet, mis moodustasid umbes 0,59 % põllumajandusettevõtete koguarvust ja 0,42 % põllumajandusmaa netopindalast. |
| --- | --- |

(4)

Otsusega 2007/863/EÜ (mida muudeti otsusega 2011/128/EL) lubatud erandi alla kuulus 2013. aastal 145 põllumajandusettevõtet, mis moodustasid umbes 0,59 % põllumajandusettevõtete koguarvust ja 0,42 % põllumajandusmaa netopindalast.

| (5) | 10. oktoobril 2014 esitas Ühendkuningriik komisjonile Põhja-Iirimaaga seoses taotluse direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmanda lõigu kohaselt antava erandi tegemiseks. |
| --- | --- |

(5)

10. oktoobril 2014 esitas Ühendkuningriik komisjonile Põhja-Iirimaaga seoses taotluse direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmanda lõigu kohaselt antava erandi tegemiseks.

| (6) | Kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 3 lõikega 5 kohaldab Ühendkuningriik asjakohast tegevusprogrammi kogu Põhja-Iirimaa territooriumi suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 3 lõikega 5 kohaldab Ühendkuningriik asjakohast tegevusprogrammi kogu Põhja-Iirimaa territooriumi suhtes.

| (7) | Liikmesriigi poolt ajavahemiku 2008–2011 kohta esitatud aruannete alusel koostatud komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) rakendamise kohta näitab, et Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaal on kõigis seirejaamades registreeritud põhjavee keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja 93 % seirejaamades on registreeritud põhjavee keskmine nitraadisisaldus alla 25 mg/l. Pinnavee nitraadisisaldus on kõigi seirejaamade andmete kohaselt alla 25 mg/l. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriigi poolt ajavahemiku 2008–2011 kohta esitatud aruannete alusel koostatud komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule direktiivi 91/676/EMÜ (veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest) rakendamise kohta näitab, et Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaal on kõigis seirejaamades registreeritud põhjavee keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja 93 % seirejaamades on registreeritud põhjavee keskmine nitraadisisaldus alla 25 mg/l. Pinnavee nitraadisisaldus on kõigi seirejaamade andmete kohaselt alla 25 mg/l.

| (8) | Loomade arv ja keemiliste väetiste kasutamine on viimaste aastate jooksul vähenenud. Kariloomade, kodulindude ja lammaste arv langes ajavahemikus 2008–2011 võrreldes ajavahemikuga 2004–2007 vastavalt 5 %, 5 % ja 10 %, samas sigade arv suurenes 4 % võrra. Ajavahemikus 2008–2011 oli loomasõnnikupõhise lämmastiku keskmine kogus 117 kg/ha, mis oli võrreldes ajavahemikuga 2004–2007 6,4 % väiksem. Fosforit lisati ajavahemikus 2008–2011 keskmiselt 13,6 kg/ha, see kogus oli võrreldes ajavahemikuga 2004–2007 30,1 % väiksem. Võrreldes ajavahemikuga 2004–2007 langes ajavahemikus 2008–2011 keskmine lämmastikväetise kasutamine 18,4 %. Võrreldes ajavahemikuga 2004–2007 langes ajavahemikus 2008–2011 keskmine fosforväetise kasutamine 53 %. |
| --- | --- |

(8)

Loomade arv ja keemiliste väetiste kasutamine on viimaste aastate jooksul vähenenud. Kariloomade, kodulindude ja lammaste arv langes ajavahemikus 2008–2011 võrreldes ajavahemikuga 2004–2007 vastavalt 5 %, 5 % ja 10 %, samas sigade arv suurenes 4 % võrra. Ajavahemikus 2008–2011 oli loomasõnnikupõhise lämmastiku keskmine kogus 117 kg/ha, mis oli võrreldes ajavahemikuga 2004–2007 6,4 % väiksem. Fosforit lisati ajavahemikus 2008–2011 keskmiselt 13,6 kg/ha, see kogus oli võrreldes ajavahemikuga 2004–2007 30,1 % väiksem. Võrreldes ajavahemikuga 2004–2007 langes ajavahemikus 2008–2011 keskmine lämmastikväetise kasutamine 18,4 %. Võrreldes ajavahemikuga 2004–2007 langes ajavahemikus 2008–2011 keskmine fosforväetise kasutamine 53 %.

| (9) | Põhja-Iirimaal on 93 % põllumajandusmaast rohumaa. Rohumaad omavate põllumajandusettevõtete maast kasutatakse 42 % selle kogupindalast ekstensiivselt, loomkoormus on seal alla 1 loomühiku hektari kohta, väetiseid kasutatakse vähe, 37 % maad on kasutusel põllumajanduse keskkonnaprogrammide raames ja vaid 24 % on kasutusel intensiivpõllumajandusmaana, kus loomühikuid on hektari kohta 2 või rohkem. 5 % maast kasutatakse põllukultuuride jaoks. Keemiliste väetiste keskmine kasutus rohumaal on 79 kg lämmastikku ja 5 kg fosforit hektari kohta. |
| --- | --- |

(9)

Põhja-Iirimaal on 93 % põllumajandusmaast rohumaa. Rohumaad omavate põllumajandusettevõtete maast kasutatakse 42 % selle kogupindalast ekstensiivselt, loomkoormus on seal alla 1 loomühiku hektari kohta, väetiseid kasutatakse vähe, 37 % maad on kasutusel põllumajanduse keskkonnaprogrammide raames ja vaid 24 % on kasutusel intensiivpõllumajandusmaana, kus loomühikuid on hektari kohta 2 või rohkem. 5 % maast kasutatakse põllukultuuride jaoks. Keemiliste väetiste keskmine kasutus rohumaal on 79 kg lämmastikku ja 5 kg fosforit hektari kohta.

| (10) | Põhja-Iirimaad iseloomustab kõrge sademete hulk ja vähese veeläbilaskevõimega muldade ülekaal. Piiratud veeläbilaskevõime tõttu on suurema osa Põhja-Iirimaa muldade denitrifikatsioonivõime suhteliselt kõrge, see vähendab pinnase nitraadisisaldust ja seega ka leostuda võiva nitraadi kogust. |
| --- | --- |

(10)

Põhja-Iirimaad iseloomustab kõrge sademete hulk ja vähese veeläbilaskevõimega muldade ülekaal. Piiratud veeläbilaskevõime tõttu on suurema osa Põhja-Iirimaa muldade denitrifikatsioonivõime suhteliselt kõrge, see vähendab pinnase nitraadisisaldust ja seega ka leostuda võiva nitraadi kogust.

| (11) | Põhja-Iirimaa kliima, millele on iseloomulik ühtlane sademete hulk kogu aasta vältel ja suhteliselt väike aastaringne temperatuuri kõikumine, soodustab suhteliselt pika rohukasvuperioodi olemasolu, st aeg, mil maad aktiivselt kasutatakse ja haritakse, ulatub 270 päevast aastas idapoolsel rannikualal 260 päevani aastas keskosa tasandikel. |
| --- | --- |

(11)

Põhja-Iirimaa kliima, millele on iseloomulik ühtlane sademete hulk kogu aasta vältel ja suhteliselt väike aastaringne temperatuuri kõikumine, soodustab suhteliselt pika rohukasvuperioodi olemasolu, st aeg, mil maad aktiivselt kasutatakse ja haritakse, ulatub 270 päevast aastas idapoolsel rannikualal 260 päevani aastas keskosa tasandikel.

| (12) | Komisjon, olles läbi vaadanud Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaaga seoses esitatud taotluse ja tegevusprogrammi ning kaalunud otsuses 2007/863/EÜ (muudetud otsusega 2011/128/EL) sätestatud erandi kohaldamisest saadud kogemusi, on arvamusel, et Põhja-Iirimaa puhul kavandatav loomasõnnikukogus, mis vastab 250 kg lämmastikule hektari kohta aastas, ei piira direktiivis 91/676/EMÜ kindlaksmääratud eesmärkide saavutamist juhul, kui järgitakse teatavaid rangeid tingimusi. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon, olles läbi vaadanud Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaaga seoses esitatud taotluse ja tegevusprogrammi ning kaalunud otsuses 2007/863/EÜ (muudetud otsusega 2011/128/EL) sätestatud erandi kohaldamisest saadud kogemusi, on arvamusel, et Põhja-Iirimaa puhul kavandatav loomasõnnikukogus, mis vastab 250 kg lämmastikule hektari kohta aastas, ei piira direktiivis 91/676/EMÜ kindlaksmääratud eesmärkide saavutamist juhul, kui järgitakse teatavaid rangeid tingimusi.

| (13) | Põhja-Iirimaa on esitanud kinnitavad andmed, mille põhjal on näha, et pakutud kogus – 250 kg loomasõnnikupõhist lämmastikku hektari kohta aastas – põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 80 % rohumaad, on põhjendatud objektiivsete kriteeriumide abil, nagu näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid. |
| --- | --- |

(13)

Põhja-Iirimaa on esitanud kinnitavad andmed, mille põhjal on näha, et pakutud kogus – 250 kg loomasõnnikupõhist lämmastikku hektari kohta aastas – põllumajandusettevõtetes, kus on vähemalt 80 % rohumaad, on põhjendatud objektiivsete kriteeriumide abil, nagu näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid.

| (14) | Otsuse 2007/863/EÜ (muudetud otsusega 2011/128/EL) kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2014. Et asjaomased põllumajandustootjad saaksid erandi kohaldamist jätkata, tuleks vastu võtta käesolev otsus. |
| --- | --- |

(14)

Otsuse 2007/863/EÜ (muudetud otsusega 2011/128/EL) kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2014. Et asjaomased põllumajandustootjad saaksid erandi kohaldamist jätkata, tuleks vastu võtta käesolev otsus.

| (15) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tehakse Ühendkuningriigi 10. oktoobri 2014. aasta kirjas taotletud Põhja-Iirimaad käsitlev erand, mille eesmärk on lubada kasutada direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimese lause ja alapunktiga a ette nähtud kogusest suuremat kogust loomasõnnikut ja mis eeldab käesolevas otsuses esitatud tingimuste täitmist.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „rohumaad omavad põllumajandusettevõtted”– ettevõtted, kus 80 % või rohkem põllumajandusmaast, millele sõnnikut laotatakse, on rohumaa;

2)   „rohusööjad kariloomad”– veised (välja arvatud piimavasikad), lambad, hirved, kitsed ja hobused;

3)   „rohumaa”– ajutine või püsirohumaa (ajutine rohumaa on tavaliselt kasutuses vähem kui neli aastat);

4)   „maatükk”– põllukultuuri, mullatüübi ja väetamise poolest ühtne põld või põldude rühm.

Artikkel 3

Reguleerimisala

Käesolevat otsust kohaldatakse iga üksikjuhtumi suhtes eraldi, kui artiklites 4, 5 ja 6 esitatud tingimused rohumaad omavate põllumajandusettevõtete kohta on täidetud.

Artikkel 4

Iga-aastane taotlemine ja kohustus

1.   Käesoleva otsuse kohast erandit kohaldada soovivad põllumajandustootjad esitavad pädevale asutusele igal aastal sellekohase taotluse.

2.   Koos lõikes 1 osutatud aastase taotlusega võtavad nad endale kirjalikult kohustuse täita artiklites 5 ja 6 sätestatud tingimusi.

Artikkel 5

Sõnniku ja muude väetiste laotamine

1.   Rohusööjate kariloomade sõnniku kogus, mida igal aastal rohumaad omavates põllumajandusettevõtetes maale laotatakse, sealhulgas loomade enda poolt, ei tohi ületada sõnnikukogust, mis sisaldab 250 kg lämmastikku hektari kohta, ning lõigetes 2–8 esitatud tingimused peavad olema täidetud.

2.   Lämmastiku üldkogused ei ületa asjaomase põllukultuuri eeldatavat toitainevajadust ning nende puhul võetakse arvesse maapinnast saadavat lämmastikku. Lämmastiku üldkogust diferentseeritakse vastavalt loomkoormusele ja rohumaa saagikusele.

3.   Iga põllumajandusettevõte koostab väetamiskava, milles on kirjeldatud põllumajandusmaa külvikord ja sõnniku ning muude väetiste kavandatud kasutamine. Kava on põllumajandusettevõttes saadaval enne iga kalendriaasta 1. märtsi. Väetamiskava sisaldab vähemalt järgmist:

| a) | põllukultuuride külvikorrakava, milles on kindlaks määratud rohumaapind ning nende maatükkide pind, kus kasvatatakse muid põllukultuure, koos skemaatilise kaardiga, millel on märgitud iga maatüki asukoht; |
| --- | --- |

a)

põllukultuuride külvikorrakava, milles on kindlaks määratud rohumaapind ning nende maatükkide pind, kus kasvatatakse muid põllukultuure, koos skemaatilise kaardiga, millel on märgitud iga maatüki asukoht;

| b) | kariloomade arv, lauda ja ladustamissüsteemi kirjeldus, sealhulgas olemasoleva sõnnikuhoidla maht; |
| --- | --- |

b)

kariloomade arv, lauda ja ladustamissüsteemi kirjeldus, sealhulgas olemasoleva sõnnikuhoidla maht;

| c) | põllumajandusettevõttes toodetava sõnniku (välja arvatud lauda- ja laokaod) lämmastikusisalduse ja fosforisisalduse arvutus; |
| --- | --- |

c)

põllumajandusettevõttes toodetava sõnniku (välja arvatud lauda- ja laokaod) lämmastikusisalduse ja fosforisisalduse arvutus;

| d) | põllumajandusettevõttest või põllumajandusettevõttesse tarnitava sõnniku kogus, liik ja omadused; |
| --- | --- |

d)

põllumajandusettevõttest või põllumajandusettevõttesse tarnitava sõnniku kogus, liik ja omadused;

| e) | põllukultuuride eeldatav lämmastiku- ja fosforivajadus iga maatüki kohta; |
| --- | --- |

e)

põllukultuuride eeldatav lämmastiku- ja fosforivajadus iga maatüki kohta;

| f) | lämmastiku ja fosforiga seotud pinnaseanalüüsid, kui need on olemas; |
| --- | --- |

f)

lämmastiku ja fosforiga seotud pinnaseanalüüsid, kui need on olemas;

| g) | kasutatava väetise tüüp; |
| --- | --- |

g)

kasutatava väetise tüüp;

| h) | arvestus sõnnikust saadava lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil; |
| --- | --- |

h)

arvestus sõnnikust saadava lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil;

| i) | arvestus keemilistest ja muudest väetistest pärineva lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil. |
| --- | --- |

i)

arvestus keemilistest ja muudest väetistest pärineva lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil.

Selleks et tagada vastavus väetamiskava ja tegeliku põllumajandustegevuse vahel, vaadatakse kava läbi hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast mis tahes muudatust põllumajandustegevuses.

4.   Iga põllumajandustootja peab väetamisarvestust, mis hõlmab muu hulgas lämmastiku ja fosfori keskkonda viimise ja reovee käitlemisega seotud teavet. See edastatakse pädevale asutusele iga kalendriaasta kohta.

5.   Kui rohumaad omav põllumajandusettevõte kasutab erandit, peab sealne põllumajandustootja olema nõus artikli 4 lõikes 1 osutatud taotluse, väetamiskava ja väetamisarvestuse kontrollimisega.

6.   Iga erandit kohaldav põllumajandustootja teeb korrapäraselt mulla lämmastiku- ja fosforisisalduse analüüse, et tagada väetiste täpne kasutamine.

Mullaproovid võetakse ja mullaanalüüsid tehakse kõikidel külvikordade ja mulla omaduste poolest samalaadsetel maa-aladel vähemalt üks kord nelja aasta jooksul.

Iga viie hektari põllumajandusmaa kohta tuleb teha vähemalt üks analüüs.

Igas erandit kohaldavas põllumajandusettevõttes on olemas mulla lämmastiku- ja fosforisisalduse analüüsi tulemused.

7.   Loomasõnnikut ei laotata sügisel enne rohumaa harimist.

8.   Kui rohumaad omav põllumajandusettevõte kasutab erandit, peab sealne põllumajandustootja tagama, et pädeva asutuse määratud metoodika kohaselt arvutatud fosfori osakaal ei ületa aastas 10 kg hektari kohta.

Artikkel 6

Maaharimine

1.   Põllumajandusettevõtetes sõnniku laotamiseks olemasolevast alast on 80 % või rohkem rohumaa.

2.   Üksikerandit kohaldavad põllumajandustootjad võtavad järgmised meetmed:

| a) | ajutine rohumaa küntakse kevadel; |
| --- | --- |

a)

ajutine rohumaa küntakse kevadel;

| b) | sisseküntud rohumaale järgneb kõikidel mullatüüpidel suure lämmastikuvajadusega põllukultuur; |
| --- | --- |

b)

sisseküntud rohumaale järgneb kõikidel mullatüüpidel suure lämmastikuvajadusega põllukultuur;

| c) | külvikorrad ei sisalda liblikõielisi ega muid õhulämmastikku siduvaid taimi. |
| --- | --- |

c)

külvikorrad ei sisalda liblikõielisi ega muid õhulämmastikku siduvaid taimi.

3.   Lõike 2 punkt c ei kehti aga ristiku suhtes rohumaal, kus ristiku osakaal on väiksem kui 50 %, ega muude heintaimede allakülviga liblikõieliste taimede suhtes.

Artikkel 7

Muud meetmed

Käesoleva erandi kasutamine ei piira ELi teiste keskkonnaalaste õigusaktide järgimiseks vajalike meetmete kohaldamist.

Artikkel 8

Seire

1.   Pädev asutus tagab, et koostatakse kaardid, millel on esitatud rohumaad omavate põllumajandusettevõtete osakaal, kariloomade osakaal ning üksikerandite alla kuuluva põllumajandusmaa osakaal igas maakonnas ning kaardid maa kasutamise kohta kohalikul tasandil. Kõnealuseid kaarte ajakohastatakse igal aastal.

2.   Tehakse mulla ning pinna- ja põhjavee seiret, et saada andmeid lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta pinnavees, mineraallämmastiku kohta mullaprofiilis ning nitraadisisalduse kohta põhja- ja pinnavees, seda nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes. Seire toimub põllumajandusettevõtte tasandil ning põllumajanduslikel valgaladel. Seirealad hõlmavad peamisi mullatüüpe, intensiivsuse tasemeid, väetamismeetodeid ja põllukultuure.

3.   Kõige ohualtimate veekogude läheduses asuvate põllumajanduslike valgalade puhul tehakse tugevdatud veekontrolli.

4.   Üksikerandit kohaldavad põllumajandusettevõtted korraldavad uuringud maade kasutamise kohta kohalikul tasandil ning külvikordade ja põllumajandustegevuse kohta. Kogutud teavet ning artikli 5 lõikes 6 osutatud toiteelementide analüüsi ja käesoleva artikli lõikes 2 osutatud seire käigus kogutud andmeid kasutatakse selleks, et arvutada nitraatide leostumise ulatus ja fosforikadu erandit kohaldavates põllumajandusettevõtetes.

Artikkel 9

Kontrollimine

1.   Pädevad asutused tagavad, et kõik eranditaotlused esitatakse halduskontrolliks. Kui kontrolli käigus selgub, et artiklites 5 ja 6 sätestatud tingimused ei ole täidetud, teavitatakse sellest taotluse esitajat. Sel juhul loetakse taotlus tagasilükatuks.

2.   Kohapealsete kontrollide kava koostamisel võetakse aluseks riskianalüüs, eelnevate aastate kontrollide tulemused ning direktiivi 91/676/EMÜ rakendusaktide kohaldamise üldiste pisteliste kontrollide tulemused. Et kontrollida käesoleva otsuse artiklites 5 ja 6 sätestatud tingimuste täitmist, tehakse kohapealset kontrolli vähemalt 5 %-l üksikerandit kohaldavatest põllumajandusettevõtetest. Kui kontrolli käigus ilmneb nõuete rikkumine, teavitatakse sellest põllumajandustootjat. Seda teavet võetakse arvesse, kui tehakse otsus järgmist aastat käsitleva eranditaotluse kohta.

3.   Pädevatele asutustele antakse volitused ja vahendid, mis on vajalikud selleks, et kontrollida vastavust käesoleva otsuse alusel tehtud erandile.

Artikkel 10

Aruandlus

Pädevad asutused esitavad iga aasta juuniks aruande, mis sisaldab järgmist teavet:

| 1) | käesoleva otsuse artikli 8 lõikes 1 osutatud kaardid, millel on esitatud põllumajandusettevõtete, kariloomade ning üksikeranditega hõlmatud põllumajandusmaa protsent igas maakonnas, samuti kaardid maa kasutamise kohta kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

1)

käesoleva otsuse artikli 8 lõikes 1 osutatud kaardid, millel on esitatud põllumajandusettevõtete, kariloomade ning üksikeranditega hõlmatud põllumajandusmaa protsent igas maakonnas, samuti kaardid maa kasutamise kohta kohalikul tasandil;

| 2) | artikli 8 lõikes 2 osutatud põhja- ja pinnavee nitraadisisalduse seire tulemused, sealhulgas teave vee kvaliteedi suundumuste kohta nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes, samuti andmed erandi mõju kohta vee kvaliteedile; |
| --- | --- |

2)

artikli 8 lõikes 2 osutatud põhja- ja pinnavee nitraadisisalduse seire tulemused, sealhulgas teave vee kvaliteedi suundumuste kohta nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes, samuti andmed erandi mõju kohta vee kvaliteedile;

| 3) | artikli 8 lõikes 2 osutatud mullaseire tulemused, mis näitavad lämmastiku- ja fosforisisaldust pinnavees ning mineraallämmastiku sisaldust mullaprofiilis nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes; |
| --- | --- |

3)

artikli 8 lõikes 2 osutatud mullaseire tulemused, mis näitavad lämmastiku- ja fosforisisaldust pinnavees ning mineraallämmastiku sisaldust mullaprofiilis nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes;

| 4) | kokkuvõte artikli 8 lõikes 3 osutatud tugevdatud veekontrollil saadud andmetest ja vastav hinnang; |
| --- | --- |

4)

kokkuvõte artikli 8 lõikes 3 osutatud tugevdatud veekontrollil saadud andmetest ja vastav hinnang;

| 5) | artikli 8 lõikes 4 osutatud uuringute tulemused, milles käsitletakse maa kasutamist kohalikul tasandil, külvikordi ning põllumajandustavasid; |
| --- | --- |

5)

artikli 8 lõikes 4 osutatud uuringute tulemused, milles käsitletakse maa kasutamist kohalikul tasandil, külvikordi ning põllumajandustavasid;

| 6) | artikli 8 lõikes 4 osutatud nitraatide leostumise ulatuse ja fosforikao arvestuse tulemused üksikerandit kohaldavates põllumajandusettevõtetes; |
| --- | --- |

6)

artikli 8 lõikes 4 osutatud nitraatide leostumise ulatuse ja fosforikao arvestuse tulemused üksikerandit kohaldavates põllumajandusettevõtetes;

| 7) | hinnang artikli 9 lõigetes 1 ja 2 osutatud erandi tingimuste rakendamisele, võttes aluseks põllumajandusettevõtete kontrollimise tulemused ning halduskontrollidel ja kohapealsetel kontrollidel põhineva teabe tingimusi mittetäitvate põllumajandusettevõtete kohta. |
| --- | --- |

7)

hinnang artikli 9 lõigetes 1 ja 2 osutatud erandi tingimuste rakendamisele, võttes aluseks põllumajandusettevõtete kontrollimise tulemused ning halduskontrollidel ja kohapealsetel kontrollidel põhineva teabe tingimusi mittetäitvate põllumajandusettevõtete kohta.

Artikkel 11

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse SR 2014 No 307 – Nitrates Action Programme Regulations (Northern Ireland) 2014 raames.

Käesolev otsus kehtib 31. detsembrini 2018.

Artikkel 12

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 9. veebruar 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Karmenu VELLA

---

(1)  EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1.

1

(2)  Komisjoni otsus 2007/863/EÜ, 14. detsember 2007, millega lubatakse Ühendkuningriigi taotletud Põhja-Iirimaad käsitlev erand nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest rakendamisel (ELT L 337, 21.12.2007, lk 122).

2

(3)  Komisjoni otsus 2011/128/EL, 24. veebruar 2011, millega muudetakse otsust 2007/863/EÜ, millega lubatakse Ühendkuningriigi taotletud Põhja-Iirimaad käsitlev erand nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest rakendamisel (ELT L 51, 25.2.2011, lk 21).

3

---

| 4.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 60/48 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 60/48

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/347,

2. märts 2015,

milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 kohaselt esitatud riiklikes või funktsionaalse õhuruumiosa kavades sisalduvaid eesmärke, mis ei ole kooskõlas kogu Euroopa Liidule teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärkidega, ja esitatakse soovitused kõnealuste eesmärkide läbivaatamiseks

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 1263 all)

(Ainult bulgaaria-, hispaania-, hollandi-, horvaadi-, itaalia-, kreeka-, malta-, portugali-, prantsus-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus), (1) eriti selle artikli 11 lõike 3 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 549/2004 peavad liikmesriigid vastu võtma riiklikud või funktsionaalse õhuruumiosa kavad, mis sisaldavad siduvaid riiklikke eesmärke või eesmärke funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil, et tagada kooskõla kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkidega. Lisaks on kõnealuses määruses sätestatud, et komisjon peab hindama eespool nimetatud eesmärkide kooskõla määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 11 lõike 6 punktis d osutatud hindamiskriteeriumide alusel ja et komisjon võib võtta vastu otsuse anda välja soovitusi, kui ta on kindlaks teinud, et kõnealuseid kriteeriume ei ole järgitud. Sellekohased üksikasjalikud eeskirjad on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 390/2013 (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 549/2004 peavad liikmesriigid vastu võtma riiklikud või funktsionaalse õhuruumiosa kavad, mis sisaldavad siduvaid riiklikke eesmärke või eesmärke funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil, et tagada kooskõla kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkidega. Lisaks on kõnealuses määruses sätestatud, et komisjon peab hindama eespool nimetatud eesmärkide kooskõla määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 11 lõike 6 punktis d osutatud hindamiskriteeriumide alusel ja et komisjon võib võtta vastu otsuse anda välja soovitusi, kui ta on kindlaks teinud, et kõnealuseid kriteeriume ei ole järgitud. Sellekohased üksikasjalikud eeskirjad on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 390/2013 (2).

| (2) | Komisjoni rakendusotsusega 2014/132/EL (3) võeti teiseks võrdlusperioodiks (2015–2019) vastu kogu ELi hõlmavad tulemuseesmärgid põhilistes tulemusvaldkondades, nagu ohutus, keskkond, läbilaskevõime ja kulutõhusus. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusotsusega 2014/132/EL (3) võeti teiseks võrdlusperioodiks (2015–2019) vastu kogu ELi hõlmavad tulemuseesmärgid põhilistes tulemusvaldkondades, nagu ohutus, keskkond, läbilaskevõime ja kulutõhusus.

| (3) | Liikmesriigid esitasid 1. juuliks 2014 komisjonile tulemuskavad, mis kõik olid koostatud funktsionaalse õhuruumiosa (FAB) tasandil. Mitu liikmesriiki esitas esmalt vaid esialgse kavandi. Lisaks muudeti mitmeid kavasid hiljem täienduste või paranduste abil, kusjuures viimane neist esitati 9. jaanuaril 2015. Komisjon on hinnangu andmisel lähtunud kõige hilisemast teabest. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriigid esitasid 1. juuliks 2014 komisjonile tulemuskavad, mis kõik olid koostatud funktsionaalse õhuruumiosa (FAB) tasandil. Mitu liikmesriiki esitas esmalt vaid esialgse kavandi. Lisaks muudeti mitmeid kavasid hiljem täienduste või paranduste abil, kusjuures viimane neist esitati 9. jaanuaril 2015. Komisjon on hinnangu andmisel lähtunud kõige hilisemast teabest.

| (4) | Tulemuslikkuse hindamise asutus, kes vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artiklile 3 abistab komisjoni tulemuslikkuse kava rakendamisel, esitas komisjonile esmase hindamisaruande 7. oktoobril 2014 ja kõnealuse aruande ajakohastatud versiooni 15. detsembril 2014. Lisaks esitas tulemuslikkuse hindamise asutus komisjonile aruanded, mis põhinesid riiklikelt järelevalveasutustelt saadud teabel rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artikli 18 lõike 4 kohaselt esitatud tulemuslikkuskavade ja tulemuseesmärkide jälgimise kohta. |
| --- | --- |

(4)

Tulemuslikkuse hindamise asutus, kes vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artiklile 3 abistab komisjoni tulemuslikkuse kava rakendamisel, esitas komisjonile esmase hindamisaruande 7. oktoobril 2014 ja kõnealuse aruande ajakohastatud versiooni 15. detsembril 2014. Lisaks esitas tulemuslikkuse hindamise asutus komisjonile aruanded, mis põhinesid riiklikelt järelevalveasutustelt saadud teabel rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artikli 18 lõike 4 kohaselt esitatud tulemuslikkuskavade ja tulemuseesmärkide jälgimise kohta.

| (5) | Läbilaskevõimega seotud põhilise tulemusvaldkonna puhul on hinnatud liikmesriikide poolt lennuliiklusvoo juhtimisest tulenevate marsruutlennu hilinemiste (ATFM-hilinemiste) kohta seatud eesmärkide kooskõla rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 IV lisa punktis 4 sätestatud põhimõtte alusel, kasutades funktsionaalse õhuruumiosa (FAB) läbilaskevõime asjakohaseid kontrollväärtusi, mille kohaldamise korral on tagatud, et ELi tasandil täidetakse kogu ELi hõlmav tulemuseesmärk, mille on välja arvutanud võrgu haldusasutus ja mis on sätestatud võrgu operatiivkava (2014–2018/2019) kõige viimases, 2014. aasta juunis avaldatud versioonis („võrgu operatiivkava”). Kõnealuse hindamise käigus on selgunud, et Belgia, Luksemburgi, Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaade poolt nende ühist funktsionaalset õhuruumiosa (FABEC) käsitlevas kavas, Austria, Horvaatia, Tšehhi Vabariigi, Ungari, Slovakkia ja Sloveenia poolt nende ühist funktsionaalset õhuruumiosa (FABCE) käsitlevas kavas, Küprose, Kreeka, Itaalia ja Malta poolt nende ühist funktsionaalset õhuruumiosa (Blue Med FAB) käsitlevas kavas, Bulgaaria ja Rumeenia poolt nende ühist funktsionaalset õhuruumiosa (Doonau FAB) käsitlevas kavas ning Portugali ja Hispaania poolt nende ühist funktsionaalset õhuruumiosa (SW FAB) käsitlevas kavas sätestatud tulemuseesmärgid ei vasta asjakohastele kontrollväärtustele ega ole seetõttu kooskõlas kogu ELi hõlmava asjakohase tulemuseesmärgiga. |
| --- | --- |

(5)

Läbilaskevõimega seotud põhilise tulemusvaldkonna puhul on hinnatud liikmesriikide poolt lennuliiklusvoo juhtimisest tulenevate marsruutlennu hilinemiste (ATFM-hilinemiste) kohta seatud eesmärkide kooskõla rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 IV lisa punktis 4 sätestatud põhimõtte alusel, kasutades funktsionaalse õhuruumiosa (FAB) läbilaskevõime asjakohaseid kontrollväärtusi, mille kohaldamise korral on tagatud, et ELi tasandil täidetakse kogu ELi hõlmav tulemuseesmärk, mille on välja arvutanud võrgu haldusasutus ja mis on sätestatud võrgu operatiivkava (2014–2018/2019) kõige viimases, 2014. aasta juunis avaldatud versioonis („võrgu operatiivkava”). Kõnealuse hindamise käigus on selgunud, et Belgia, Luksemburgi, Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaade poolt nende ühist funktsionaalset õhuruumiosa (FABEC) käsitlevas kavas, Austria, Horvaatia, Tšehhi Vabariigi, Ungari, Slovakkia ja Sloveenia poolt nende ühist funktsionaalset õhuruumiosa (FABCE) käsitlevas kavas, Küprose, Kreeka, Itaalia ja Malta poolt nende ühist funktsionaalset õhuruumiosa (Blue Med FAB) käsitlevas kavas, Bulgaaria ja Rumeenia poolt nende ühist funktsionaalset õhuruumiosa (Doonau FAB) käsitlevas kavas ning Portugali ja Hispaania poolt nende ühist funktsionaalset õhuruumiosa (SW FAB) käsitlevas kavas sätestatud tulemuseesmärgid ei vasta asjakohastele kontrollväärtustele ega ole seetõttu kooskõlas kogu ELi hõlmava asjakohase tulemuseesmärgiga.

| (6) | Kulutõhususega seotud põhilise tulemusvaldkonna puhul on hinnatud liikmesriikide poolt marsruudi ühikuhindade kohta seatud eesmärke rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 IV lisa punktis 5 koostoimes punktiga 1 sätestatud põhimõtete alusel, võttes arvesse marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindade arengusuundumusi teisel võrdlusperioodil ning nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmaval kombineeritud võrdlusperioodil (2012–2019), teenuseühikute arvu (lennuliiklusprognoos) ja marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindu võrrelduna selliste liikmesriikide ühikuhindadega, millel on ühesugune kasutus- ja majanduskeskkond. Hindamise käigus on selgunud, et Austria ja Slovakkia poolt nende ühist funktsionaalset õhuruumiosa (FABCE) käsitlevas kavas, Belgia, Luksemburgi, Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaade poolt nende ühist funktsionaalset õhuruumiosa (FABEC) käsitlevas kavas ja Itaalia poolt funktsionaalset õhuruumiosa Blue Med FAB käsitlevas kavas esitatud tulemuseesmärgid ei ole kooskõlas kogu ELi hõlmava asjakohase tulemuseesmärgiga järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(6)

Kulutõhususega seotud põhilise tulemusvaldkonna puhul on hinnatud liikmesriikide poolt marsruudi ühikuhindade kohta seatud eesmärke rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 IV lisa punktis 5 koostoimes punktiga 1 sätestatud põhimõtete alusel, võttes arvesse marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindade arengusuundumusi teisel võrdlusperioodil ning nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmaval kombineeritud võrdlusperioodil (2012–2019), teenuseühikute arvu (lennuliiklusprognoos) ja marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindu võrrelduna selliste liikmesriikide ühikuhindadega, millel on ühesugune kasutus- ja majanduskeskkond. Hindamise käigus on selgunud, et Austria ja Slovakkia poolt nende ühist funktsionaalset õhuruumiosa (FABCE) käsitlevas kavas, Belgia, Luksemburgi, Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaade poolt nende ühist funktsionaalset õhuruumiosa (FABEC) käsitlevas kavas ja Itaalia poolt funktsionaalset õhuruumiosa Blue Med FAB käsitlevas kavas esitatud tulemuseesmärgid ei ole kooskõlas kogu ELi hõlmava asjakohase tulemuseesmärgiga järgmistel põhjustel.

| (7) | Austria on eesmärkide arvutamisel lähtunud sellest, et kava kohaselt peaksid marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad teise võrdlusperioodi jooksul langema keskmiselt 3,5 % aastas. Ehkki see näitaja on marsruudi kindlaksmääratud keskmise ühikuhinna kohta teiseks võrdlusperioodiks seatud kogu ELi hõlmavast tulemuseesmärgist (– 3,3 % aastas) pisut suurem, on nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmava kombineeritud võrdlusperioodi ühikuhinna kavandatav langus (– 1,1 % aastas) ELi tasandi suundumusest (– 1,7 % aastas) väiksem. Lisaks sellele on marsruudi kindlaksmääratud keskmise ühikuhinna eesmärkide arvutamisel lähtutud teise võrdlusperioodi alguses kehtinud ühikuhindadest, mis on 8 % kõrgemad kui 2013. aastal teatatud tegelikud marsruudi ühikuhinnad. Seega ei ole esimesel võrdlusperioodil saavutatud kulutõhususe suurenemist teise võrdlusperioodi eesmärkide seadmisel piisaval määral arvesse võetud. Peale selle on 2019. aastaks seatud eesmärgi arvutamisel lähtutud marsruudi kavandatavatest kindlaksmääratud ühikuhindadest, mis on oluliselt kõrgemad (+ 20 %) kui Austriaga sarnase kasutus- ja majanduskeskkonnaga liikmesriikide keskmised marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad, ning ligikaudu 19 % suuremad kui 2019. aastaks kogu ELi jaoks seatud tulemuseesmärk. |
| --- | --- |

(7)

Austria on eesmärkide arvutamisel lähtunud sellest, et kava kohaselt peaksid marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad teise võrdlusperioodi jooksul langema keskmiselt 3,5 % aastas. Ehkki see näitaja on marsruudi kindlaksmääratud keskmise ühikuhinna kohta teiseks võrdlusperioodiks seatud kogu ELi hõlmavast tulemuseesmärgist (– 3,3 % aastas) pisut suurem, on nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmava kombineeritud võrdlusperioodi ühikuhinna kavandatav langus (– 1,1 % aastas) ELi tasandi suundumusest (– 1,7 % aastas) väiksem. Lisaks sellele on marsruudi kindlaksmääratud keskmise ühikuhinna eesmärkide arvutamisel lähtutud teise võrdlusperioodi alguses kehtinud ühikuhindadest, mis on 8 % kõrgemad kui 2013. aastal teatatud tegelikud marsruudi ühikuhinnad. Seega ei ole esimesel võrdlusperioodil saavutatud kulutõhususe suurenemist teise võrdlusperioodi eesmärkide seadmisel piisaval määral arvesse võetud. Peale selle on 2019. aastaks seatud eesmärgi arvutamisel lähtutud marsruudi kavandatavatest kindlaksmääratud ühikuhindadest, mis on oluliselt kõrgemad (+ 20 %) kui Austriaga sarnase kasutus- ja majanduskeskkonnaga liikmesriikide keskmised marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad, ning ligikaudu 19 % suuremad kui 2019. aastaks kogu ELi jaoks seatud tulemuseesmärk.

| (8) | Slovakkia on eesmärkide arvutamisel lähtunud sellest, et kava kohaselt peaksid marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad teise võrdlusperioodi jooksul langema keskmiselt 2,6 % aastas. See näitaja on marsruudi kindlaksmääratud keskmiste ühikuhindade kohta kogu ELi jaoks teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärgist (– 3,3 % aastas) väiksem. Ehkki marsruudi keskmise kindlaksmääratud ühikuhinna kavandatud langus on nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmava kombineeritud võrdlusperioodi jooksul ELi tasandi suundumustest (– 1,7 % aastas) pisut suurem (– 2,1 %), on 2019. aasta eesmärgi arvutamisel lähtutud marsruudi kindlaksmääratud kavandatavast ühikuhinnast, mis on Slovakkiaga sarnase kasutus- ja majanduskeskkonnaga liikmesriikide keskmisest marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnast oluliselt kõrgem (+ 18,6 %). |
| --- | --- |

(8)

Slovakkia on eesmärkide arvutamisel lähtunud sellest, et kava kohaselt peaksid marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad teise võrdlusperioodi jooksul langema keskmiselt 2,6 % aastas. See näitaja on marsruudi kindlaksmääratud keskmiste ühikuhindade kohta kogu ELi jaoks teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärgist (– 3,3 % aastas) väiksem. Ehkki marsruudi keskmise kindlaksmääratud ühikuhinna kavandatud langus on nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmava kombineeritud võrdlusperioodi jooksul ELi tasandi suundumustest (– 1,7 % aastas) pisut suurem (– 2,1 %), on 2019. aasta eesmärgi arvutamisel lähtutud marsruudi kindlaksmääratud kavandatavast ühikuhinnast, mis on Slovakkiaga sarnase kasutus- ja majanduskeskkonnaga liikmesriikide keskmisest marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnast oluliselt kõrgem (+ 18,6 %).

| (9) | Belgial ja Luksemburgil on ühine aeronavigatsioonitasude sissenõudmise piirkond. Belgia ja Luksemburg on eesmärkide arvutamisel lähtunud sellest, et kava kohaselt peaksid marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad teise võrdlusperioodi jooksul langema keskmiselt vaid 0,2 % aastas. See näitaja on marsruudi kindlaksmääratud keskmiste ühikuhindade kohta kogu ELi jaoks teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärgist (– 3,3 % aastas) oluliselt väiksem. Lisaks ei ole marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindade kavandatav langus nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmava kombineeritud võrdlusperioodi jooksul (– 0,4 %) kooskõlas ELi tasandi suundumustega (– 1,7 %). Peale selle on 2019. aastaks seatud eesmärgi arvutamise aluseks marsruudi kavandatavad kindlaksmääratud ühikuhinnad, mis on oluliselt kõrgemad (+ 3,7 %) kui Belgia ja Luksemburgiga sarnase kasutus- ja majanduskeskkonnaga liikmesriikide keskmised marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad, ning ligikaudu 27 % kõrgemad kui kogu ELi jaoks 2019. aastaks seatud tulemuseesmärk. |
| --- | --- |

(9)

Belgial ja Luksemburgil on ühine aeronavigatsioonitasude sissenõudmise piirkond. Belgia ja Luksemburg on eesmärkide arvutamisel lähtunud sellest, et kava kohaselt peaksid marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad teise võrdlusperioodi jooksul langema keskmiselt vaid 0,2 % aastas. See näitaja on marsruudi kindlaksmääratud keskmiste ühikuhindade kohta kogu ELi jaoks teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärgist (– 3,3 % aastas) oluliselt väiksem. Lisaks ei ole marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindade kavandatav langus nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmava kombineeritud võrdlusperioodi jooksul (– 0,4 %) kooskõlas ELi tasandi suundumustega (– 1,7 %). Peale selle on 2019. aastaks seatud eesmärgi arvutamise aluseks marsruudi kavandatavad kindlaksmääratud ühikuhinnad, mis on oluliselt kõrgemad (+ 3,7 %) kui Belgia ja Luksemburgiga sarnase kasutus- ja majanduskeskkonnaga liikmesriikide keskmised marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad, ning ligikaudu 27 % kõrgemad kui kogu ELi jaoks 2019. aastaks seatud tulemuseesmärk.

| (10) | Prantsusmaa on eesmärkide arvutamisel lähtunud sellest, et kava kohaselt peaksid marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad teise võrdlusperioodi jooksul langema keskmiselt vaid 0,7 % aastas. See näitaja on marsruudi kindlaksmääratud keskmiste ühikuhindade kohta kogu ELi jaoks teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärgist (– 3,3 % aastas) oluliselt väiksem. Lisaks ei ole marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindade kavandatav langus nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmava kombineeritud võrdlusperioodi jooksul (– 0,2 %) kooskõlas ELi tasandi suundumustega (– 1,7 %). Peale selle on marsruudi kindlaksmääratud keskmise ühikuhinna eesmärgi arvutamisel lähtutud teise võrdlusperioodi alguses kehtinud ühikuhindadest, mis on 6,2 % kõrgemad kui 2013. aastal teatatud tegelikud marsruudi ühikuhinnad. Seega ei ole esimesel võrdlusperioodil saavutatud kulutõhususe suurenemist teise võrdlusperioodi eesmärkide seadmisel piisaval määral arvesse võetud. Ehkki 2019. aasta eesmärgi seadmisel on lähtutud marsruudi kavandatavatest kindlaksmääratud ühikuhindadest, mis on pisut madalamad (– 2,8 %) kui Prantsusmaaga sarnase kasutus- ja majanduskeskkonnaga liikmesriikide keskmised marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad, on need ligikaudu 23 % kõrgemad kui 2019. aastaks kogu ELi jaoks seatud tulemuseesmärk. |
| --- | --- |

(10)

Prantsusmaa on eesmärkide arvutamisel lähtunud sellest, et kava kohaselt peaksid marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad teise võrdlusperioodi jooksul langema keskmiselt vaid 0,7 % aastas. See näitaja on marsruudi kindlaksmääratud keskmiste ühikuhindade kohta kogu ELi jaoks teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärgist (– 3,3 % aastas) oluliselt väiksem. Lisaks ei ole marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindade kavandatav langus nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmava kombineeritud võrdlusperioodi jooksul (– 0,2 %) kooskõlas ELi tasandi suundumustega (– 1,7 %). Peale selle on marsruudi kindlaksmääratud keskmise ühikuhinna eesmärgi arvutamisel lähtutud teise võrdlusperioodi alguses kehtinud ühikuhindadest, mis on 6,2 % kõrgemad kui 2013. aastal teatatud tegelikud marsruudi ühikuhinnad. Seega ei ole esimesel võrdlusperioodil saavutatud kulutõhususe suurenemist teise võrdlusperioodi eesmärkide seadmisel piisaval määral arvesse võetud. Ehkki 2019. aasta eesmärgi seadmisel on lähtutud marsruudi kavandatavatest kindlaksmääratud ühikuhindadest, mis on pisut madalamad (– 2,8 %) kui Prantsusmaaga sarnase kasutus- ja majanduskeskkonnaga liikmesriikide keskmised marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad, on need ligikaudu 23 % kõrgemad kui 2019. aastaks kogu ELi jaoks seatud tulemuseesmärk.

| (11) | Saksamaa on eesmärkide arvutamisel lähtunud sellest, et kava kohaselt peaksid marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad teise võrdlusperioodi jooksul langema keskmiselt 1,1 % aastas. See näitaja on marsruudi kindlaksmääratud keskmiste ühikuhindade kohta kogu ELi jaoks teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärgist (– 3,3 % aastas) oluliselt väiksem. Lisaks ei ole marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindade kavandatav langus nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmava kombineeritud võrdlusperioodi jooksul kooskõlas ELi tasandi suundumustega (– 1,7 %), vaid pigem on näha tõusutendentsi (+0,7 %). Peale selle on 2019. aastaks seatud eesmärgi arvutamisel lähtutud marsruudi kavandatavatest kindlaksmääratud ühikuhindadest, mis on oluliselt kõrgemad (+ 26,6 %) kui Saksamaaga sarnase kasutus- ja majanduskeskkonnaga liikmesriikide keskmised marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad, ning ligikaudu 52 % kõrgemad kui 2019. aastaks kogu ELi jaoks seatud tulemuseesmärk. |
| --- | --- |

(11)

Saksamaa on eesmärkide arvutamisel lähtunud sellest, et kava kohaselt peaksid marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad teise võrdlusperioodi jooksul langema keskmiselt 1,1 % aastas. See näitaja on marsruudi kindlaksmääratud keskmiste ühikuhindade kohta kogu ELi jaoks teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärgist (– 3,3 % aastas) oluliselt väiksem. Lisaks ei ole marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindade kavandatav langus nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmava kombineeritud võrdlusperioodi jooksul kooskõlas ELi tasandi suundumustega (– 1,7 %), vaid pigem on näha tõusutendentsi (+0,7 %). Peale selle on 2019. aastaks seatud eesmärgi arvutamisel lähtutud marsruudi kavandatavatest kindlaksmääratud ühikuhindadest, mis on oluliselt kõrgemad (+ 26,6 %) kui Saksamaaga sarnase kasutus- ja majanduskeskkonnaga liikmesriikide keskmised marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad, ning ligikaudu 52 % kõrgemad kui 2019. aastaks kogu ELi jaoks seatud tulemuseesmärk.

| (12) | Madalmaad on eesmärkide arvutamisel lähtunud sellest, et kava kohaselt peaksid marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad teise võrdlusperioodi jooksul langema keskmiselt 0,3 % aastas. See näitaja on marsruudi kindlaksmääratud keskmiste ühikuhindade kohta kogu ELi jaoks teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärgist (– 3,3 % aastas) oluliselt väiksem. Lisaks ei ole marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindade kavandatav langus nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmava kombineeritud võrdlusperioodi jooksul (– 0,3 %) kooskõlas ELi tasandi suundumustega (– 1,7 %). Ehkki 2019. aasta eesmärgi arvutamisel on lähtutud marsruudi kavandatavatest kindlaksmääratud ühikuhindadest, mis on pisut madalamad (– 3,7 %) kui Madalmaadega sarnase kasutus- ja majanduskeskkonnaga liikmesriikide keskmised marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad, on need ligikaudu 18 % kõrgemad kui 2019. aastaks kogu ELi jaoks seatud tulemuseesmärk. |
| --- | --- |

(12)

Madalmaad on eesmärkide arvutamisel lähtunud sellest, et kava kohaselt peaksid marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad teise võrdlusperioodi jooksul langema keskmiselt 0,3 % aastas. See näitaja on marsruudi kindlaksmääratud keskmiste ühikuhindade kohta kogu ELi jaoks teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärgist (– 3,3 % aastas) oluliselt väiksem. Lisaks ei ole marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindade kavandatav langus nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmava kombineeritud võrdlusperioodi jooksul (– 0,3 %) kooskõlas ELi tasandi suundumustega (– 1,7 %). Ehkki 2019. aasta eesmärgi arvutamisel on lähtutud marsruudi kavandatavatest kindlaksmääratud ühikuhindadest, mis on pisut madalamad (– 3,7 %) kui Madalmaadega sarnase kasutus- ja majanduskeskkonnaga liikmesriikide keskmised marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad, on need ligikaudu 18 % kõrgemad kui 2019. aastaks kogu ELi jaoks seatud tulemuseesmärk.

| (13) | Itaalia on eesmärkide arvutamisel lähtunud sellest, et kava kohaselt peaksid marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad teise võrdlusperioodi jooksul langema keskmiselt 2,8 % aastas. See ei ole kooskõlas marsruudi kindlaksmääratud keskmise ühikuhinna kohta teiseks võrdlusperioodiks seatud kogu ELi hõlmava tulemuseesmärgiga (– 3,3 % aastas). Lisaks ei ole marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinna kavandatav langus Itaalias nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmava kombineeritud võrdlusperioodi jooksul (– 1,4 %) kooskõlas ELi tasandi suundumustega (– 1,7 %). Peale selle on 2019. aastaks seatud eesmärgi arvutamisel lähtutud marsruudi kavandatavatest kindlaksmääratud ühikuhindadest, mis on oluliselt kõrgemad (+ 16,6 %) kui Itaaliaga sarnase kasutus- ja majanduskeskkonnaga liikmesriikide keskmised marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad, ning ligikaudu 25 % kõrgemad kui 2019. aastaks kogu ELi jaoks seatud tulemuseesmärk. |
| --- | --- |

(13)

Itaalia on eesmärkide arvutamisel lähtunud sellest, et kava kohaselt peaksid marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad teise võrdlusperioodi jooksul langema keskmiselt 2,8 % aastas. See ei ole kooskõlas marsruudi kindlaksmääratud keskmise ühikuhinna kohta teiseks võrdlusperioodiks seatud kogu ELi hõlmava tulemuseesmärgiga (– 3,3 % aastas). Lisaks ei ole marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinna kavandatav langus Itaalias nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmava kombineeritud võrdlusperioodi jooksul (– 1,4 %) kooskõlas ELi tasandi suundumustega (– 1,7 %). Peale selle on 2019. aastaks seatud eesmärgi arvutamisel lähtutud marsruudi kavandatavatest kindlaksmääratud ühikuhindadest, mis on oluliselt kõrgemad (+ 16,6 %) kui Itaaliaga sarnase kasutus- ja majanduskeskkonnaga liikmesriikide keskmised marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinnad, ning ligikaudu 25 % kõrgemad kui 2019. aastaks kogu ELi jaoks seatud tulemuseesmärk.

| (14) | Seepärast on asjakohane, et komisjon annaks välja soovitused vajalike meetmete kohta, mille asjakohased liikmesriigid peavad võtma selle tagamiseks, et nende riiklikud järelevalveasutused esitaksid läbivaadatud tulemuseesmärgid, mille seadmisel on arvesse võetud käesolevas otsuses välja selgitatud puuduste kõrvaldamiseks antud soovitusi. Vastavalt määrusele (EÜ) nr 549/2004 ja rakendusmäärusele (EL) nr 390/2013 peavad asjaomased liikmesriigid läbivaadatud tulemuseesmärgid seejärel vastu võtma ja teatama nendest komisjonile nelja kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist. |
| --- | --- |

(14)

Seepärast on asjakohane, et komisjon annaks välja soovitused vajalike meetmete kohta, mille asjakohased liikmesriigid peavad võtma selle tagamiseks, et nende riiklikud järelevalveasutused esitaksid läbivaadatud tulemuseesmärgid, mille seadmisel on arvesse võetud käesolevas otsuses välja selgitatud puuduste kõrvaldamiseks antud soovitusi. Vastavalt määrusele (EÜ) nr 549/2004 ja rakendusmäärusele (EL) nr 390/2013 peavad asjaomased liikmesriigid läbivaadatud tulemuseesmärgid seejärel vastu võtma ja teatama nendest komisjonile nelja kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist.

| (15) | Läbilaskevõimega seotud põhilises tulemusvaldkonnas välja selgitatud puuduste kõrvaldamiseks tuleks tagada, et läbivaadatud tulemuseesmärgid oleksid kooskõlas vähemalt võrgu operatiivkavas funktsionaalse õhuruumiosa läbilaskevõime kohta sätestatud kontrollväärtustega. Kui võrgu operatiivkavas on kindlaks määratud parandus- või leevendusmeetmed, mille eesmärk on tagada funktsionaalse õhuruumiosa asjakohastest kontrollväärtustest kinnipidamine, peaksid asjaomased liikmesriigid kõnealuseid meetmeid tulemuseesmärkide läbivaatamisel arvesse võtma. |
| --- | --- |

(15)

Läbilaskevõimega seotud põhilises tulemusvaldkonnas välja selgitatud puuduste kõrvaldamiseks tuleks tagada, et läbivaadatud tulemuseesmärgid oleksid kooskõlas vähemalt võrgu operatiivkavas funktsionaalse õhuruumiosa läbilaskevõime kohta sätestatud kontrollväärtustega. Kui võrgu operatiivkavas on kindlaks määratud parandus- või leevendusmeetmed, mille eesmärk on tagada funktsionaalse õhuruumiosa asjakohastest kontrollväärtustest kinnipidamine, peaksid asjaomased liikmesriigid kõnealuseid meetmeid tulemuseesmärkide läbivaatamisel arvesse võtma.

| (16) | Kulutõhususega seotud põhilises tulemusvaldkonnas välja selgitatud puuduste kõrvaldamiseks peaksid Austria, Slovakkia, Belgia, Luksemburg, Prantsusmaa, Saksamaa ja Itaalia läbivaatamise käigus leevendama marsruudi ühikuhindades väljendatud kulutõhususeesmärke, et tagada kooskõla marsruudi kindlaksmääratud keskmiste ühikuhindade vähenemisega ELi tasandil teise võrdlusperioodi ning nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmava kombineeritud perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(16)

Kulutõhususega seotud põhilises tulemusvaldkonnas välja selgitatud puuduste kõrvaldamiseks peaksid Austria, Slovakkia, Belgia, Luksemburg, Prantsusmaa, Saksamaa ja Itaalia läbivaatamise käigus leevendama marsruudi ühikuhindades väljendatud kulutõhususeesmärke, et tagada kooskõla marsruudi kindlaksmääratud keskmiste ühikuhindade vähenemisega ELi tasandil teise võrdlusperioodi ning nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmava kombineeritud perioodi jooksul.

| (17) | Lisaks tuleks kulutõhususega seotud tulemuseesmärkide läbivaatamise käigus korrigeerida kõnealuste eesmärkide aluseks olevaid asjakohaseid liiklusprognoose. Arvestades liiklusmahu kasvu 2014. aastal, peaksid Belgia, Luksemburg, Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaad teise võrdlusperioodi prognoositavaid teenuseühikuhindu tõstma. Itaalia seevastu peaks liiklusmahu tegelikku suurust arvesse võttes teise võrdlusperioodi prognoositavaid teenuseühikuhindu langetama. |
| --- | --- |

(17)

Lisaks tuleks kulutõhususega seotud tulemuseesmärkide läbivaatamise käigus korrigeerida kõnealuste eesmärkide aluseks olevaid asjakohaseid liiklusprognoose. Arvestades liiklusmahu kasvu 2014. aastal, peaksid Belgia, Luksemburg, Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaad teise võrdlusperioodi prognoositavaid teenuseühikuhindu tõstma. Itaalia seevastu peaks liiklusmahu tegelikku suurust arvesse võttes teise võrdlusperioodi prognoositavaid teenuseühikuhindu langetama.

| (18) | Komisjon on konsulteerinud käesolevas otsuses sätestatud soovituste osas asjaomaste liikmesriikidega vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artikli 14 lõikele 3. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon on konsulteerinud käesolevas otsuses sätestatud soovituste osas asjaomaste liikmesriikidega vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artikli 14 lõikele 3.

| (19) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 549/2004 kohaselt esitatud tulemuslikkuskavades sisalduvad eesmärgid, mis on loetletud käesoleva määruse lisas, ei ole kooskõlas kogu ELi jaoks teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärkidega, mis on sätestatud rakendusotsuses 2014/132/EL.

Artikkel 2

Austria, Horvaatia, Tšehhi Vabariik, Ungari, Slovakkia ja Sloveenia (ühine funktsionaalne õhuruumiosa FABCE), Belgia, Luksemburg, Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaad (ühine funktsionaalne õhuruumiosa FABEC), Küpros, Kreeka, Itaalia ja Malta (ühine funktsionaalne õhuruumiosa Blue Med FAB), Bulgaaria ja Rumeenia (ühine funktsionaale õhuruumiosa Doonau FAB) ning Portugal ja Hispaania (ühine funktsionaalne õhuruumiosa SW FAB) peaksid võtma vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et nende riiklikud järelevalveasutused esitaksid asjakohase ühise funktsionaale õhuruumiosa kohta artiklite 3 ja 4 kohaselt läbi vaadatud tulemuseesmärgid.

Artikkel 3

Austria, Horvaatia, Tšehhi Vabariigi, Ungari, Slovakkia ja Sloveenia poolt nende ühist funktsionaalset õhuruumiosa (FABCE), Belgia, Luksemburgi, Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaade poolt nende ühist funktsionaalset õhuruumiosa (FABEC), Küprose, Kreeka, Itaalia ja Malta poolt nende ühist funktsionaalset õhuruumiosa (Blue Med FAB), Bulgaaria ja Rumeenia poolt nende ühist funktsionaalset õhuruumiosa (Doonau FAB) ning Portugali ja Hispaania poolt nende ühist funktsionaalset õhuruumiosa (SW FAB) käsitlevates kavades sisalduvaid läbilaskevõimega seotud põhilise tulemusvaldkonna tulemuseesmärke tuleks läbivaatamise käigus leevendada. Need eesmärgid peaksid olema kooskõlas võrgu operatiivkavas asjakohase funktsionaalse õhuruumiosa kohta kehtestatud kontrollväärtusega. Kui võrgu operatiivkavas on kindlaks määratud parandus- või leevendusmeetmed, peaksid asjaomased liikmesriigid kõnealuseid meetmeid tulemuseesmärkide läbivaatamisel arvesse võtma.

Artikkel 4

Austria ja Slovakkia poolt nende ühist funktsionaalset õhuruumiosa (FABCE), Belgia, Luksemburgi, Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaade poolt nende ühist funktsionaalset õhuruumiosa (FABEC) ja Itaalia poolt funktsionaalset õhuruumiosa Blue Med FAB käsitlevates kavades sisalduvaid marsruudi ühikuhindades väljendatud kulutõhususeesmärke tuleks läbivaatamise käigus leevendada tasemeni, mis on kooskõlas marsruudi kindlaksmääratud keskmiste ühikuhindade langusega ELi tasandil teise võrdlusperioodi jooksul, või kui teisel võrdlusperioodil hinnalangustendentsi ei täheldata, siis tasemeni, mis on kooskõlas marsruudi kindlaksmääratud keskmiste ühikuhindade langusega nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmava kombineeritud perioodi jooksul. Selline eesmärkide leevendamine peaks hõlmama ka marsruudi kindlaksmääratud kulude vähendamist teisel võrdlusperioodil ning Belgia, Luksemburgi, Prantsusmaa, Saksamaa, Madalmaade ja Itaalia puhul teenuseühikutes väljendatud liiklusprognooside läbivaatamist.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Bulgaaria Vabariigile, Tšehhi Vabariigile, Saksamaa Liitvabariigile, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Horvaatia Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Küprose Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Ungarile, Malta Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Austria Vabariigile, Portugali Vabariigile, Rumeeniale, Sloveenia Vabariigile ja Slovaki Vabariigile.

Brüssel, 2. märts 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Violeta BULC

---

(1)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 390/2013, 3. mai 2013, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse kava (ELT L 128, 9.5.2013, lk 1).

2

(3)  Komisjoni rakendusotsus 2014/132/EL, 11. märts 2014, milles määratakse kindlaks kogu Euroopa Liitu hõlmavad lennuliikluse juhtimisvõrgu tulemuseesmärgid ja häiretasemed teiseks võrdlusperioodiks (aastateks 2015–2019) (ELT L 71, 12.3.2014, lk 20).

3

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 549/2004 kohastes riiklikes või funktsionaalse õhuruumiosa kavades läbilaskevõime ja kulutõhususega seotud põhilistes tulemusvaldkondades seatud tulemuseesmärgid, mille puhul leiti, et need ei ole kooskõlas kogu Euroopa Liidule teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärkidega

LÄBILASKEVÕIME VALDKOND

Marsruutlennu lennuliiklusvoo juhtimisest tingitud hilinemiste (ATFM-hilinemiste) keskmine pikkus minutites lennu kohta

| LIIKMESRIIK | Funktsionaalne õhuruumiosa (Functional Airspace Block, FAB) | FUNKTSIONAALSE ÕHURUUMIOSA MARSRUUDI LÄBILASKEVÕIME EESMÄRK |
| --- | --- | --- |
| 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| Austria | FAB CE | 0,32 | 0,31 | 0,31 | 0,30 | Kooskõlas (0,29) |
| Horvaatia |
| Tšehhi Vabariik |
| Ungari |
| Slovakkia |
| Sloveenia |
| Belgia/Luksemburg | FAB EC | 0,48 | 0,49 | 0,48 | 0,47 | Kooskõlas (0,43) |
| Prantsusmaa |
| Saksamaa |
| Madalmaad |
| [Šveits] |
| Küpros | Blue Med | 0,35 | 0,36 | 0,37 | 0,37 | 0,38 |
| Kreeka |
| Itaalia |
| Malta |
| Bulgaaria | Danube | 0,08 | 0,08 | 0,08 | 0,09 | 0,09 |
| Rumeenia |
| Portugal | SW | 0,52 | 0,52 | 0,52 | 0,52 | 0,52 |
| Hispaania |

LIIKMESRIIK

Funktsionaalne õhuruumiosa (Functional Airspace Block, FAB)

FUNKTSIONAALSE ÕHURUUMIOSA MARSRUUDI LÄBILASKEVÕIME EESMÄRK

2015

2016

2017

2018

2019

Austria

FAB CE

0,32

0,31

0,31

0,30

Kooskõlas (0,29)

Horvaatia

Tšehhi Vabariik

Ungari

Slovakkia

Sloveenia

Belgia/Luksemburg

FAB EC

0,48

0,49

0,48

0,47

Kooskõlas (0,43)

Prantsusmaa

Saksamaa

Madalmaad

[Šveits]

Küpros

Blue Med

0,35

0,36

0,37

0,37

0,38

Kreeka

Itaalia

Malta

Bulgaaria

Danube

0,08

0,08

0,08

0,09

0,09

Rumeenia

Portugal

SW

0,52

0,52

0,52

0,52

0,52

Hispaania

KULUTÕHUSUSE VALDKOND

Selgitus

| Selgitus | Kirje | Ühikud |
| --- | --- | --- |
| (A) | Marsruudi kindlaksmääratud kulud kokku | (nominaalväärtuses ja liikmesriigi omavääringus) |
| (B) | Inflatsioonimäär | (%) |
| (C) | Inflatsiooniindeks | (100 = 2009) |
| (D) | Marsruudi kindlaksmääratud kulud kokku | (2009. aasta reaalhindades ja liikmesriigi omavääringus) |
| (E) | Marsruudi teenuseühikud kokku | (Total En-route Services Units, TSUd) |
| (F) | Marsruudi kindlaksmääratud ühikukulu (Determined Unit Cost, DUC) | (2009. aasta reaalhindades ja liikmesriigi omavääringus) |

Selgitus

Kirje

Ühikud

(A)

Marsruudi kindlaksmääratud kulud kokku

(nominaalväärtuses ja liikmesriigi omavääringus)

(B)

Inflatsioonimäär

(%)

(C)

Inflatsiooniindeks

(100 = 2009)

(D)

Marsruudi kindlaksmääratud kulud kokku

(2009. aasta reaalhindades ja liikmesriigi omavääringus)

(E)

Marsruudi teenuseühikud kokku

(Total En-route Services Units, TSUd)

(F)

Marsruudi kindlaksmääratud ühikukulu (Determined Unit Cost, DUC)

(2009. aasta reaalhindades ja liikmesriigi omavääringus)

BLUE MED FAB

Tasude sissenõudmise piirkond: Itaalia – vääring: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 696 150 348 | 712 171 934 | 731 453 130 | 750 864 934 | 765 870 274 |
| (B) | 1,0 % | 1,1 % | 1,3 % | 1,5 % | 1,6 % |
| (C) | 111,3 | 112,5 | 114,0 | 115,7 | 117,5 |
| (D) | 625 518 979 | 632 952 539 | 641 746 263 | 649 041 739 | 651 586 847 |
| (E) | 9 014 000 | 9 447 000 | 9 824 000 | 10 209 000 | 10 630 000 |
| (F) | 69,39 | 67,00 | 65,32 | 63,58 | 61,30 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

696 150 348

712 171 934

731 453 130

750 864 934

765 870 274

(B)

1,0 %

1,1 %

1,3 %

1,5 %

1,6 %

(C)

111,3

112,5

114,0

115,7

117,5

(D)

625 518 979

632 952 539

641 746 263

649 041 739

651 586 847

(E)

9 014 000

9 447 000

9 824 000

10 209 000

10 630 000

(F)

69,39

67,00

65,32

63,58

61,30

FAB CE

Tasude sissenõudmise piirkond: Austria – vääring: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 188 243 000 | 195 340 000 | 198 306 000 | 203 074 000 | 206 839 000 |
| (B) | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % |
| (C) | 114,4 | 116,4 | 118,3 | 120,4 | 122,4 |
| (D) | 164 512 578 | 167 861 269 | 167 561 493 | 168 722 008 | 168 977 503 |
| (E) | 2 693 000 | 2 658 000 | 2 728 000 | 2 798 000 | 2 882 000 |
| (F) | 61,09 | 63,15 | 61,42 | 60,30 | 58,63 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

188 243 000

195 340 000

198 306 000

203 074 000

206 839 000

(B)

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

(C)

114,4

116,4

118,3

120,4

122,4

(D)

164 512 578

167 861 269

167 561 493

168 722 008

168 977 503

(E)

2 693 000

2 658 000

2 728 000

2 798 000

2 882 000

(F)

61,09

63,15

61,42

60,30

58,63

Tasude sissenõudmise piirkond: Slovakkia – vääring: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 61 695 383 | 66 471 778 | 69 789 826 | 73 508 613 | 74 662 243 |
| (B) | 1,6 % | 1,8 % | 2,0 % | 2,1 % | 2,2 % |
| (C) | 112,9 | 115,0 | 117,3 | 119,7 | 122,3 |
| (D) | 54 631 715 | 57 814 800 | 59 507 010 | 61 395 324 | 61 041 573 |
| (E) | 1 114 110 | 1 168 000 | 1 219 000 | 1 268 000 | 1 330 604 |
| (F) | 49,04 | 49,50 | 48,82 | 48,42 | 45,88 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

61 695 383

66 471 778

69 789 826

73 508 613

74 662 243

(B)

1,6 %

1,8 %

2,0 %

2,1 %

2,2 %

(C)

112,9

115,0

117,3

119,7

122,3

(D)

54 631 715

57 814 800

59 507 010

61 395 324

61 041 573

(E)

1 114 110

1 168 000

1 219 000

1 268 000

1 330 604

(F)

49,04

49,50

48,82

48,42

45,88

FAB EC

Tasude sissenõudmise piirkond: Belgia ja Luksemburg – vääring: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 168 053 280 | 172 546 632 | 177 419 403 | 180 598 797 | 184 687 422 |
| (B) | 1,1 % | 1,2 % | 1,3 % | 1,4 % | 1,4 % |
| (C) | 112,2 | 113,5 | 115,0 | 116,6 | 118,2 |
| (D) | 149 766 718 | 151 965 777 | 154 223 135 | 154 872 832 | 156 223 161 |
| (E) | 2 370 804 | 2 397 991 | 2 426 749 | 2 462 930 | 2 501 309 |
| (F) | 63,17 | 63,37 | 63,55 | 62,88 | 62,46 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

168 053 280

172 546 632

177 419 403

180 598 797

184 687 422

(B)

1,1 %

1,2 %

1,3 %

1,4 %

1,4 %

(C)

112,2

113,5

115,0

116,6

118,2

(D)

149 766 718

151 965 777

154 223 135

154 872 832

156 223 161

(E)

2 370 804

2 397 991

2 426 749

2 462 930

2 501 309

(F)

63,17

63,37

63,55

62,88

62,46

Tasude sissenõudmise piirkond: Prantsusmaa – vääring: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 1 290 640 175 | 1 296 576 851 | 1 328 676 965 | 1 340 098 296 | 1 343 820 915 |
| (B) | 1,2 % | 1,3 % | 1,4 % | 1,5 % | 1,6 % |
| (C) | 109,8 | 111,3 | 112,9 | 114,6 | 116,4 |
| (D) | 1 174 993 349 | 1 165 249 826 | 1 177 263 728 | 1 169 490 307 | 1 154 043 494 |
| (E) | 18 487 000 | 18 604 000 | 18 714 000 | 18 876 000 | 19 064 000 |
| (F) | 63,56 | 62,63 | 62,91 | 61,96 | 60,54 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

1 290 640 175

1 296 576 851

1 328 676 965

1 340 098 296

1 343 820 915

(B)

1,2 %

1,3 %

1,4 %

1,5 %

1,6 %

(C)

109,8

111,3

112,9

114,6

116,4

(D)

1 174 993 349

1 165 249 826

1 177 263 728

1 169 490 307

1 154 043 494

(E)

18 487 000

18 604 000

18 714 000

18 876 000

19 064 000

(F)

63,56

62,63

62,91

61,96

60,54

Tasude sissenõudmise piirkond: Saksamaa – vääring: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 1 085 545 510 | 1 042 966 695 | 1 042 231 408 | 1 040 128 865 | 1 054 280 740 |
| (B) | 1,4 % | 1,6 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % |
| (C) | 110,5 | 112,3 | 114,2 | 116,2 | 118,1 |
| (D) | 981 973 060 | 928 599 125 | 912 433 104 | 895 371 101 | 892 382 909 |
| (E) | 12 568 000 | 12 665 000 | 12 765 000 | 12 879 000 | 13 004 000 |
| (F) | 78,13 | 73,32 | 71,48 | 69,52 | 68,62 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

1 085 545 510

1 042 966 695

1 042 231 408

1 040 128 865

1 054 280 740

(B)

1,4 %

1,6 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

(C)

110,5

112,3

114,2

116,2

118,1

(D)

981 973 060

928 599 125

912 433 104

895 371 101

892 382 909

(E)

12 568 000

12 665 000

12 765 000

12 879 000

13 004 000

(F)

78,13

73,32

71,48

69,52

68,62

Tasude sissenõudmise piirkond: Madalmaad – vääring: EUR

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 186 172 831 | 185 355 981 | 189 152 594 | 195 873 996 | 200 293 234 |
| (B) | 1,0 % | 1,2 % | 1,4 % | 1,5 % | 1,5 % |
| (C) | 111,2 | 112,5 | 114,2 | 115,9 | 117,6 |
| (D) | 167 474 497 | 164 697 439 | 165 685 043 | 169 053 642 | 170 296 296 |
| (E) | 2 806 192 | 2 825 835 | 2 845 616 | 2 874 072 | 2 902 813 |
| (F) | 59,68 | 58,28 | 58,22 | 58,82 | 58,67 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

186 172 831

185 355 981

189 152 594

195 873 996

200 293 234

(B)

1,0 %

1,2 %

1,4 %

1,5 %

1,5 %

(C)

111,2

112,5

114,2

115,9

117,6

(D)

167 474 497

164 697 439

165 685 043

169 053 642

170 296 296

(E)

2 806 192

2 825 835

2 845 616

2 874 072

2 902 813

(F)

59,68

58,28

58,22

58,82

58,67

---

| 4.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 60/55 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 60/55

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/348,

2. märts 2015,

milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 549/2004 kohaselt esitatud riiklikes või funktsionaalse õhuruumiosa kavades sisalduvate teatavate eesmärkide kooskõla kogu Euroopa Liidule teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärkidega

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 1293 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus), (1) eriti selle artikli 11 lõike 3 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 549/2004 peavad liikmesriigid vastu võtma riiklikud või funktsionaalse õhuruumiosa kavad, mis sisaldavad siduvaid riiklikke eesmärke või eesmärke funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil, et tagada kooskõla kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkidega. Lisaks on kõnealuses määruses sätestatud, et komisjon peab hindama eespool nimetatud eesmärkide kooskõla määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 11 lõike 6 punktis d osutatud hindamiskriteeriumide alusel, ja komisjon võib võtta vastu otsuse anda välja soovitusi, kui ta teeb kindlaks, et kõnealuseid kriteeriume ei ole järgitud. Sellekohased üksikasjalikud eeskirjad on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 390/2013 (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 549/2004 peavad liikmesriigid vastu võtma riiklikud või funktsionaalse õhuruumiosa kavad, mis sisaldavad siduvaid riiklikke eesmärke või eesmärke funktsionaalsete õhuruumiosade tasandil, et tagada kooskõla kogu Euroopa Liitu hõlmavate tulemuseesmärkidega. Lisaks on kõnealuses määruses sätestatud, et komisjon peab hindama eespool nimetatud eesmärkide kooskõla määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 11 lõike 6 punktis d osutatud hindamiskriteeriumide alusel, ja komisjon võib võtta vastu otsuse anda välja soovitusi, kui ta teeb kindlaks, et kõnealuseid kriteeriume ei ole järgitud. Sellekohased üksikasjalikud eeskirjad on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 390/2013 (2).

| (2) | Komisjoni rakendusotsusega 2014/132/EL (3) võeti teiseks võrdlusperioodiks (2015–2019) vastu kogu ELi hõlmavad tulemuseesmärgid põhilistes tulemusvaldkondades, nagu ohutus, keskkond, läbilaskevõime ja kulutõhusus. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusotsusega 2014/132/EL (3) võeti teiseks võrdlusperioodiks (2015–2019) vastu kogu ELi hõlmavad tulemuseesmärgid põhilistes tulemusvaldkondades, nagu ohutus, keskkond, läbilaskevõime ja kulutõhusus.

| (3) | Liikmesriigid esitasid 1. juuliks 2014 komisjonile tulemuslikkuse kavad, mis kõik olid koostatud funktsionaalse õhuruumiosa tasandil. Mitu liikmesriiki esitasid esmalt vaid esialgse kavandi. Lisaks täiendati ja parandati mitut kava hiljem, kusjuures viimane esitati 9. jaanuaril 2015. Komisjon on hinnangu andmisel lähtunud kõige hilisemast teabest. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriigid esitasid 1. juuliks 2014 komisjonile tulemuslikkuse kavad, mis kõik olid koostatud funktsionaalse õhuruumiosa tasandil. Mitu liikmesriiki esitasid esmalt vaid esialgse kavandi. Lisaks täiendati ja parandati mitut kava hiljem, kusjuures viimane esitati 9. jaanuaril 2015. Komisjon on hinnangu andmisel lähtunud kõige hilisemast teabest.

| (4) | Tulemuslikkuse hindamise asutus, kes abistab komisjoni vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artiklile 3 tulemuslikkuse kava rakendamisel, esitas komisjonile esmase hindamisaruande 7. oktoobril 2014 ja kõnealuse aruande ajakohastatud versiooni 15. detsembril 2014. Lisaks esitas tulemuslikkuse hindamise asutus komisjonile aruanded, mis põhinesid riiklikelt järelevalveasutustelt saadud teabel rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artikli 18 lõike 4 kohaselt esitatud tulemuslikkuskavade ja tulemuseesmärkide jälgimise kohta. |
| --- | --- |

(4)

Tulemuslikkuse hindamise asutus, kes abistab komisjoni vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artiklile 3 tulemuslikkuse kava rakendamisel, esitas komisjonile esmase hindamisaruande 7. oktoobril 2014 ja kõnealuse aruande ajakohastatud versiooni 15. detsembril 2014. Lisaks esitas tulemuslikkuse hindamise asutus komisjonile aruanded, mis põhinesid riiklikelt järelevalveasutustelt saadud teabel rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 artikli 18 lõike 4 kohaselt esitatud tulemuslikkuskavade ja tulemuseesmärkide jälgimise kohta.

| (5) | Ohutusega seotud põhilise tulemusvaldkonna puhul on hinnatud liikmesriikide poolt ohutusjuhtimise tulemuslikkuse ja riskianalüüsi vahendi (RAT) metoodikal põhinevate raskusastmete kohaldamise kohta esitatud eesmärkide kooskõla rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 IV lisa punktis 2 sätestatud põhimõtete alusel. Kõnealuse hindamise käigus on selgunud, et kõik liikmesriikide poolt funktsionaalsete õhuruumiosade FABCE, UK-IR FAB, FABEC, Baltic FAB, Blue Med FAB, Danube FAB, DK-SE FAB, NEFAB ja SW FAB kohta seatud eesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmava asjakohase tulemuseesmärgiga. |
| --- | --- |

(5)

Ohutusega seotud põhilise tulemusvaldkonna puhul on hinnatud liikmesriikide poolt ohutusjuhtimise tulemuslikkuse ja riskianalüüsi vahendi (RAT) metoodikal põhinevate raskusastmete kohaldamise kohta esitatud eesmärkide kooskõla rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 IV lisa punktis 2 sätestatud põhimõtete alusel. Kõnealuse hindamise käigus on selgunud, et kõik liikmesriikide poolt funktsionaalsete õhuruumiosade FABCE, UK-IR FAB, FABEC, Baltic FAB, Blue Med FAB, Danube FAB, DK-SE FAB, NEFAB ja SW FAB kohta seatud eesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmava asjakohase tulemuseesmärgiga.

| (6) | Keskkonnaga seotud põhilise tulemusvaldkonna puhul on hinnatud liikmesriikide esitatud eesmärkide kooskõla rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 IV lisa punktis 3 sätestatud põhimõtete alusel, kasutades asjakohase funktsionaalse õhuruumiosa marsruutlennu horisontaalse osa tegeliku trajektoori keskmise tõhususe näitaja kontrollväärtusi, mille kohaldamise korral on tagatud, et ELi tasandil täidetakse kogu ELi hõlmav tulemuseesmärk, mille on välja arvutanud võrgu haldusasutus ja mis on sätestatud võrgu operatiivkava (2014–2018/2019) kõige viimases, 2014. aasta juunis avaldatud versioonis (edaspidi „võrgu operatiivkava”). Kõnealuse hindamise käigus on selgunud, et kõik liikmesriikide funktsionaalsete õhuruumiosade FABCE, UK-IR FAB, FABEC, Baltic FAB, Blue Med FAB, Danube FAB, DK-SE FAB, NEFAB ja SW FAB kohta seatud eesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmava asjakohase tulemuseesmärgiga. |
| --- | --- |

(6)

Keskkonnaga seotud põhilise tulemusvaldkonna puhul on hinnatud liikmesriikide esitatud eesmärkide kooskõla rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 IV lisa punktis 3 sätestatud põhimõtete alusel, kasutades asjakohase funktsionaalse õhuruumiosa marsruutlennu horisontaalse osa tegeliku trajektoori keskmise tõhususe näitaja kontrollväärtusi, mille kohaldamise korral on tagatud, et ELi tasandil täidetakse kogu ELi hõlmav tulemuseesmärk, mille on välja arvutanud võrgu haldusasutus ja mis on sätestatud võrgu operatiivkava (2014–2018/2019) kõige viimases, 2014. aasta juunis avaldatud versioonis (edaspidi „võrgu operatiivkava”). Kõnealuse hindamise käigus on selgunud, et kõik liikmesriikide funktsionaalsete õhuruumiosade FABCE, UK-IR FAB, FABEC, Baltic FAB, Blue Med FAB, Danube FAB, DK-SE FAB, NEFAB ja SW FAB kohta seatud eesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmava asjakohase tulemuseesmärgiga.

| (7) | Läbilaskevõimega seotud põhilise tulemusvaldkonna puhul on hinnatud liikmesriikide poolt lennuliiklusvoo juhtimisest tulenevate marsruutlennu hilinemiste (ATFM-hilinemiste) kohta esitatud eesmärkide kooskõla rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 IV lisa punktis 4 sätestatud põhimõtete alusel, kasutades asjakohase funktsionaalse õhuruumiosa läbilaskevõimega seotud kontrollväärtusi, mille kohaldamise korral on tagatud, et ELi tasandil täidetakse kogu ELi hõlmav tulemuseesmärk, mille on välja arvutanud võrgu haldusasutus ja mis on sätestatud võrgu operatiivkavas. Kõnealuse hindamise käigus on selgunud, et Ühendkuningriigi ja Iirimaa poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (UK-IR FAB), Poola ja Leedu poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (Baltic FAB), Taani ja Rootsi poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (DK-SE FAB) ning Eesti, Soome ja Läti poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (NEFAB) kohta esitatud eesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmava asjakohase tulemuseesmärgiga. |
| --- | --- |

(7)

Läbilaskevõimega seotud põhilise tulemusvaldkonna puhul on hinnatud liikmesriikide poolt lennuliiklusvoo juhtimisest tulenevate marsruutlennu hilinemiste (ATFM-hilinemiste) kohta esitatud eesmärkide kooskõla rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 IV lisa punktis 4 sätestatud põhimõtete alusel, kasutades asjakohase funktsionaalse õhuruumiosa läbilaskevõimega seotud kontrollväärtusi, mille kohaldamise korral on tagatud, et ELi tasandil täidetakse kogu ELi hõlmav tulemuseesmärk, mille on välja arvutanud võrgu haldusasutus ja mis on sätestatud võrgu operatiivkavas. Kõnealuse hindamise käigus on selgunud, et Ühendkuningriigi ja Iirimaa poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (UK-IR FAB), Poola ja Leedu poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (Baltic FAB), Taani ja Rootsi poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (DK-SE FAB) ning Eesti, Soome ja Läti poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (NEFAB) kohta esitatud eesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmava asjakohase tulemuseesmärgiga.

| (8) | Kulutõhususega seotud põhilise tulemusvaldkonna puhul on hinnatud liikmesriikide poolt marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindade kohta esitatud eesmärke rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 IV lisa punktis 5 koostoimes punktiga 1 sätestatud põhimõtete alusel, võttes arvesse marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindade arengusuundumusi teisel võrdlusperioodil ning nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmaval kombineeritud võrdlusperioodil (2012–2019), teenuseühikute arvu (lennuliiklusprognoos) ja marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindu võrrelduna selliste liikmesriikide ühikuhindadega, millel on samasugune kasutus- ja majanduskeskkond. Kõnealuse hindamise käigus on selgunud, et Ühendkuningriigi ja Iirimaa poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (UK-IR FAB), Poola ja Leedu poolt nende funktsionaalse õhuruumiosa (Baltic FAB), Küprose, Kreeka ja Malta poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (Blue Med FAB), Bulgaaria ja Rumeenia poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (Danube FAB), Horvaatia, Tšehhi Vabariigi, Sloveenia ja Ungari poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (FABCE), Portugali ja Hispaania (nii Hispaania mandriosas kui ka Hispaania Kanaari saarte aeronavigatsioonitasude sissenõudmise piirkonnas) poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (FAB SW), Taani ja Rootsi poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (DK-SE FAB) ning Eesti, Soome ja Läti poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (NEFAB) kohta esitatud eesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmava asjakohase tulemuseesmärgiga. |
| --- | --- |

(8)

Kulutõhususega seotud põhilise tulemusvaldkonna puhul on hinnatud liikmesriikide poolt marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindade kohta esitatud eesmärke rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 IV lisa punktis 5 koostoimes punktiga 1 sätestatud põhimõtete alusel, võttes arvesse marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindade arengusuundumusi teisel võrdlusperioodil ning nii esimest kui ka teist võrdlusperioodi hõlmaval kombineeritud võrdlusperioodil (2012–2019), teenuseühikute arvu (lennuliiklusprognoos) ja marsruudi kindlaksmääratud ühikuhindu võrrelduna selliste liikmesriikide ühikuhindadega, millel on samasugune kasutus- ja majanduskeskkond. Kõnealuse hindamise käigus on selgunud, et Ühendkuningriigi ja Iirimaa poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (UK-IR FAB), Poola ja Leedu poolt nende funktsionaalse õhuruumiosa (Baltic FAB), Küprose, Kreeka ja Malta poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (Blue Med FAB), Bulgaaria ja Rumeenia poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (Danube FAB), Horvaatia, Tšehhi Vabariigi, Sloveenia ja Ungari poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (FABCE), Portugali ja Hispaania (nii Hispaania mandriosas kui ka Hispaania Kanaari saarte aeronavigatsioonitasude sissenõudmise piirkonnas) poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (FAB SW), Taani ja Rootsi poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (DK-SE FAB) ning Eesti, Soome ja Läti poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (NEFAB) kohta esitatud eesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmava asjakohase tulemuseesmärgiga.

| (9) | Seepärast on komisjon seisukohal, et Ühendkuningriigi ja Iirimaa ühise funktsionaalse õhuruumiosa (UK-IR FAB), Taani ja Rootsi ühise funktsionaalse õhuruumiosa (DK-SE FAB) tulemuslikkuse kavas, Poola ja Leedu ühise funktsionaalse õhuruumiosa (Baltic FAB) ning Eesti, Soome ja Läti ühise funktsionaalse õhuruumiosa (NEFAB) tulemuslikkuse kavades sisalduvad eesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmavate asjakohaste tulemuseesmärkidega kõigis neljas põhilises tulemusvaldkonnas. Lisaks sellele on komisjon seisukohal, et Belgia, Luksemburgi, Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaade poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (FABEC), Austria, Horvaatia, Tšehhi Vabariigi, Ungari, Slovakkia ja Sloveenia poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (FABCE), Küprose, Kreeka, Itaalia ja Malta poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (Blue Med FAB), Bulgaaria ja Rumeenia poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (Danube FAB) ning Portugali ja Hispaania poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (SW FAB) kohta esitatud eesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega ohutuse ja keskkonnaga seotud põhilistes tulemusvaldkondades. Samuti on komisjon seisukohal, et Küprose, Kreeka ja Malta poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (Blue Med FAB), Bulgaaria ja Rumeenia poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (Danube FAB), Horvaatia, Tšehhi Vabariigi, Sloveenia ja Ungari poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (FAB CE) ning Portugali ja Hispaania poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (SW FAB) kohta esitatud eesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega kulutõhususega seotud põhilises tulemusvaldkonnas. Seepärast ei ole eespool nimetatud eesmärkide puhul vaja anda riiklikele järelevalveasutustele soovitusi esitada läbivaadatud tulemuseesmärgid. Liikmesriikide selliste eespool loetletud eesmärkide kohta, mis ei ole kooskõlas kogu ELi hõlmavate asjakohaste tulemuseesmärkidega, on komisjon välja andnud soovitused, mis on sätestatud komisjoni rakendusotsuses, milles käsitletakse ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega vastuolus olevaid eesmärke (C(2015)1263). |
| --- | --- |

(9)

Seepärast on komisjon seisukohal, et Ühendkuningriigi ja Iirimaa ühise funktsionaalse õhuruumiosa (UK-IR FAB), Taani ja Rootsi ühise funktsionaalse õhuruumiosa (DK-SE FAB) tulemuslikkuse kavas, Poola ja Leedu ühise funktsionaalse õhuruumiosa (Baltic FAB) ning Eesti, Soome ja Läti ühise funktsionaalse õhuruumiosa (NEFAB) tulemuslikkuse kavades sisalduvad eesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmavate asjakohaste tulemuseesmärkidega kõigis neljas põhilises tulemusvaldkonnas. Lisaks sellele on komisjon seisukohal, et Belgia, Luksemburgi, Prantsusmaa, Saksamaa ja Madalmaade poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (FABEC), Austria, Horvaatia, Tšehhi Vabariigi, Ungari, Slovakkia ja Sloveenia poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (FABCE), Küprose, Kreeka, Itaalia ja Malta poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (Blue Med FAB), Bulgaaria ja Rumeenia poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (Danube FAB) ning Portugali ja Hispaania poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (SW FAB) kohta esitatud eesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega ohutuse ja keskkonnaga seotud põhilistes tulemusvaldkondades. Samuti on komisjon seisukohal, et Küprose, Kreeka ja Malta poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (Blue Med FAB), Bulgaaria ja Rumeenia poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (Danube FAB), Horvaatia, Tšehhi Vabariigi, Sloveenia ja Ungari poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (FAB CE) ning Portugali ja Hispaania poolt nende ühise funktsionaalse õhuruumiosa (SW FAB) kohta esitatud eesmärgid on kooskõlas kogu ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega kulutõhususega seotud põhilises tulemusvaldkonnas. Seepärast ei ole eespool nimetatud eesmärkide puhul vaja anda riiklikele järelevalveasutustele soovitusi esitada läbivaadatud tulemuseesmärgid. Liikmesriikide selliste eespool loetletud eesmärkide kohta, mis ei ole kooskõlas kogu ELi hõlmavate asjakohaste tulemuseesmärkidega, on komisjon välja andnud soovitused, mis on sätestatud komisjoni rakendusotsuses, milles käsitletakse ELi hõlmavate tulemuseesmärkidega vastuolus olevaid eesmärke (C(2015)1263).

| (10) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas ühtse taeva komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 549/2004 kohaselt esitatud tulemuslikkuskavades sisalduvad eesmärgid, mis on loetletud käesoleva määruse lisas, on kooskõlas kogu ELi jaoks teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärkidega, mis on sätestatud rakendusotsuses 2014/132/EL.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 2. märts 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Violeta BULC

---

(1)  ELT L 96, 31.3.2004, lk 1.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 390/2013, 3. mai 2013, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse kava (ELT L 128, 9.5.2013, lk 1).

2

(3)  Komisjoni rakendusotsus 2014/132/EL, 11. märts 2014, milles määratakse kindlaks kogu Euroopa Liitu hõlmavad lennuliikluse juhtimisvõrgu tulemuseesmärgid ja häiretasemed teiseks võrdlusperioodiks (aastateks 2015-2019) (ELT L 71, 12.3.2014, lk 20).

3

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 549/2004 kohastes riiklikes või funktsionaalse õhuruumiosa kavades ohutuse, keskkonna, läbilaskevõime ja kulutõhususega seotud põhilistes tulemusvaldkondades seatud tulemuseesmärgid, mis leiti olevat kooskõlas kogu Euroopa Liidule teiseks võrdlusperioodiks seatud tulemuseesmärkidega

OHUTUSEGA SEOTUD PÕHILINE TULEMUSVALDKOND

Ohutusjuhtimise tulemuslikkus (Effectiveness of Safety Management, EOSM) ja riskianalüüsi vahendi (Risk Analysis Tool, RAT) metoodikal põhinevate raskusastmete kohaldamine

| LIIKMESRIIK | FAB | EOSM | Maapealne ATM % (RAT) | Üldine ATM % (RAT) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | RIIK
  Tase | ANSP
  Tase | 2017 | 2019 | 2017 | 2019 |
| | SC | Muu MO | SMI | RI | ATM-S | SMI | RI | ATM-S | SMI | RI | ATM-S | SMI | RI | ATM-S |
| Austria | FAB CE | C | D | D | 94,17 | 93,33 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 80 | 80 | 100 |
| Horvaatia |
| Tšehhi Vabariik |
| Ungari |
| Slovakkia |
| Sloveenia |
| Iirimaa | UK–IR | C | C | D | 80 | 80 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 80 | 80 | 100 |
| Ühendkuningriik |
| Belgia/Luksemburg | FAB EC | C | C | D | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 100 | 100 | 100 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 100 |
| Prantsusmaa |
| Saksamaa |
| Madalmaad |
| [Šveits] |
| Poola | Baltic | C | C | D | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 100 | 100 | 100 | ≥ 80 | ≥ 80 | ≥ 80 | 90 | 90 | 100 |
| Leedu |
| Küpros | Blue Med | C | C | D | 80 | 80 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 95 | 95 | 100 |
| Kreeka |
| Itaalia |
| Malta |
| Bulgaaria | Danube | C | C | D | 90 | 90 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 85 | 80 | 90 | 90 | 100 |
| Rumeenia |
| Taani | DK–SE | C | C | D | 80 | 80 | 80 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 80 | 80 | 80 | 100 |
| Rootsi |
| Eesti | NEFAB | C | C | D | 95 | 95 | 85 | 100 | 100 | 100 | 90 | 90 | 85 | 100 | 100 | 100 |
| Soome |
| Läti |
| [Norra] |
| Portugal | SW | C | D | D | 90 | 90 | 90 | 100 | 100 | 100 | 80 | 80 | 90 | 80 | 80 | 100 |
| Hispaania |

LIIKMESRIIK

FAB

EOSM

Maapealne ATM % (RAT)

Üldine ATM % (RAT)

RIIK

Tase

ANSP

Tase

2017

2019

2017

2019

SC

Muu MO

SMI

RI

ATM-S

SMI

RI

ATM-S

SMI

RI

ATM-S

SMI

RI

ATM-S

Austria

FAB CE

C

D

D

94,17

93,33

80

100

100

100

80

80

80

80

80

100

Horvaatia

Tšehhi Vabariik

Ungari

Slovakkia

Sloveenia

Iirimaa

UK–IR

C

C

D

80

80

80

100

100

100

80

80

80

80

80

100

Ühendkuningriik

Belgia/Luksemburg

FAB EC

C

C

D

≥ 80

≥ 80

≥ 80

100

100

100

≥ 80

≥ 80

≥ 80

≥ 80

≥ 80

100

Prantsusmaa

Saksamaa

Madalmaad

[Šveits]

Poola

Baltic

C

C

D

≥ 80

≥ 80

≥ 80

100

100

100

≥ 80

≥ 80

≥ 80

90

90

100

Leedu

Küpros

Blue Med

C

C

D

80

80

80

100

100

100

80

80

80

95

95

100

Kreeka

Itaalia

Malta

Bulgaaria

Danube

C

C

D

90

90

80

100

100

100

80

85

80

90

90

100

Rumeenia

Taani

DK–SE

C

C

D

80

80

80

100

100

100

80

80

80

80

80

100

Rootsi

Eesti

NEFAB

C

C

D

95

95

85

100

100

100

90

90

85

100

100

100

Soome

Läti

[Norra]

Portugal

SW

C

D

D

90

90

90

100

100

100

80

80

90

80

80

100

Hispaania

Lühendid

| SC | : | juhtimiseesmärk „Ohutuskultuur” (Safety culture), nagu on osutatud rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 I lisa 2. osa punkti 1.1 alapunktis a. |
| --- | --- | --- |
| Muu MO | : | juhtimiseesmärgid (v.a juhtimiseesmärk „Ohutuskultuur”), nagu on loetletud rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 I lisa 2. osa punkti 1.1 alapunktis a. |
| RI | : | lennuraja loata hõivamine (Runway incursion). |
| SMI | : | hajutusmiinimumi rikkumine (Separation minima infringement). |
| ATM-S | : | lennuliikluse korraldamisega seotud vahejuhtumid (ATM-specific occurrences). |

SC

:

juhtimiseesmärk „Ohutuskultuur” (Safety culture), nagu on osutatud rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 I lisa 2. osa punkti 1.1 alapunktis a.

Muu MO

:

juhtimiseesmärgid (v.a juhtimiseesmärk „Ohutuskultuur”), nagu on loetletud rakendusmääruse (EL) nr 390/2013 I lisa 2. osa punkti 1.1 alapunktis a.

RI

:

lennuraja loata hõivamine (Runway incursion).

SMI

:

hajutusmiinimumi rikkumine (Separation minima infringement).

ATM-S

:

lennuliikluse korraldamisega seotud vahejuhtumid (ATM-specific occurrences).

KESKKONNAGA SEOTUD PÕHILINE TULEMUSVALDKOND

Marsruutlennu horisontaalse osa tegeliku trajektoori tõhususe näitaja

| LIIKMESRIIK | FAB | FABi SIHTKESKKOND (%) |
| --- | --- | --- |
| 2019 |
| Austria | FAB CE | 1,81 |
| Horvaatia |
| Tšehhi Vabariik |
| Ungari |
| Slovakkia |
| Sloveenia |
| Iirimaa | UK–IR | 2,99 |
| Ühendkuningriik |
| Belgia/Luksemburg | FAB EC | 2,96 |
| Prantsusmaa |
| Saksamaa |
| Madalmaad |
| [Šveits] |
| Poola | Baltic | 1,36 |
| Leedu |
| Küpros | Blue Med | 2,45 |
| Kreeka |
| Itaalia |
| Malta |
| Bulgaaria | Danube | 1,37 |
| Rumeenia |
| Taani | DK–SE | 1,19 |
| Rootsi |
| Eesti | NEFAB | 1,22 |
| Soome |
| Läti |
| [Norra] |
| Portugal | SW | 3,28 |
| Hispaania |

LIIKMESRIIK

FAB

FABi SIHTKESKKOND (%)

2019

Austria

FAB CE

1,81

Horvaatia

Tšehhi Vabariik

Ungari

Slovakkia

Sloveenia

Iirimaa

UK–IR

2,99

Ühendkuningriik

Belgia/Luksemburg

FAB EC

2,96

Prantsusmaa

Saksamaa

Madalmaad

[Šveits]

Poola

Baltic

1,36

Leedu

Küpros

Blue Med

2,45

Kreeka

Itaalia

Malta

Bulgaaria

Danube

1,37

Rumeenia

Taani

DK–SE

1,19

Rootsi

Eesti

NEFAB

1,22

Soome

Läti

[Norra]

Portugal

SW

3,28

Hispaania

TULEMUSLIKKUSEGA SEOTUD PÕHILINE TULEMUSVALDKOND

Lennuliiklusvoo juhtimisest (Air Traffic Flow Management, ATFM) tulenevad marsruutlennu hilinemised minutites lennu kohta

| LIIKMESRIIK | FAB | FABi MARSRUUDI LÄBILASKEVÕIME SIHTVÄÄRTUS |
| --- | --- | --- |
| 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| Iirimaa | UK–IR | 0,25 | 0,26 | 0,26 | 0,26 | 0,26 |
| Ühendkuningriik |
| Poola | Baltic | 0,21 | 0,21 | 0,21 | 0,22 | 0,22 |
| Leedu |
| Taani | DK–SE | 0,10 | 0,10 | 0,10 | 0,09 | 0,09 |
| Rootsi |
| Eesti | NEFAB | 0,12 | 0,12 | 0,13 | 0,13 | 0,13 |
| Soome |
| Läti |
| [Norra] |

LIIKMESRIIK

FAB

FABi MARSRUUDI LÄBILASKEVÕIME SIHTVÄÄRTUS

2015

2016

2017

2018

2019

Iirimaa

UK–IR

0,25

0,26

0,26

0,26

0,26

Ühendkuningriik

Poola

Baltic

0,21

0,21

0,21

0,22

0,22

Leedu

Taani

DK–SE

0,10

0,10

0,10

0,09

0,09

Rootsi

Eesti

NEFAB

0,12

0,12

0,13

0,13

0,13

Soome

Läti

[Norra]

KULUTÕHUSUSEGA SEOTUD PÕHILINE TULEMUSVALDKOND

Selgitus

| Tunnus | Kirje | Ühikud |
| --- | --- | --- |
| (A) | Marsruudi kindlaksmääratud kulud kokku | (nominaalväärtuses ja liikmesriigi omavääringus) |
| (B) | Inflatsioonimäär | (%) |
| (C) | Inflatsiooniindeks | (100 = 2009) |
| (D) | Marsruudi kindlaksmääratud kulud kokku | (2009. aasta reaalhindades ja liikmesriigi omavääringus) |
| (E) | Marsruudi teenuseühikud kokku | (Total En-route Services Units, TSUd) |
| (F) | Marsruudi kindlaksmääratud ühikukulu (Determined Unit Cost, DUC) | (2009. aasta reaalhindades ja liikmesriigi omavääringus) |

Tunnus

Kirje

Ühikud

(A)

Marsruudi kindlaksmääratud kulud kokku

(nominaalväärtuses ja liikmesriigi omavääringus)

(B)

Inflatsioonimäär

(%)

(C)

Inflatsiooniindeks

(100 = 2009)

(D)

Marsruudi kindlaksmääratud kulud kokku

(2009. aasta reaalhindades ja liikmesriigi omavääringus)

(E)

Marsruudi teenuseühikud kokku

(Total En-route Services Units, TSUd)

(F)

Marsruudi kindlaksmääratud ühikukulu (Determined Unit Cost, DUC)

(2009. aasta reaalhindades ja liikmesriigi omavääringus)

BALTIC FAB

Tasude sissenõudmise piirkond: Leedu – vääring: euro (EUR)

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 23 316 993 | 23 342 321 | 24 186 978 | 25 093 574 | 25 748 766 |
| (B) | 1,7 % | 2,2 % | 2,5 % | 2,2 % | 2,2 % |
| (C) | 112,9 | 115,4 | 118,4 | 121,0 | 123,7 |
| (D) | 20 652 919 | 20 223 855 | 20 434 886 | 20 737 566 | 20 814 037 |
| (E) | 490 928 | 508 601 | 524 877 | 541 672 | 559 548 |
| (F) | 42,07 | 39,76 | 38,93 | 38,28 | 37,20 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

23 316 993

23 342 321

24 186 978

25 093 574

25 748 766

(B)

1,7 %

2,2 %

2,5 %

2,2 %

2,2 %

(C)

112,9

115,4

118,4

121,0

123,7

(D)

20 652 919

20 223 855

20 434 886

20 737 566

20 814 037

(E)

490 928

508 601

524 877

541 672

559 548

(F)

42,07

39,76

38,93

38,28

37,20

Tasude sissenõudmise piirkond: Poola – vääring: Poola zlott (PLN)

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 658 592 342 | 687 375 337 | 713 570 963 | 730 747 925 | 749 146 920 |
| (B) | 2,4 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| (C) | 115,9 | 118,7 | 121,7 | 124,8 | 127,9 |
| (D) | 568 474 758 | 578 848 069 | 586 251 473 | 585 720 606 | 585 822 496 |
| (E) | 4 362 840 | 4 544 000 | 4 699 000 | 4 861 000 | 5 039 000 |
| (F) | 130,30 | 127,39 | 124,76 | 120,49 | 116,26 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

658 592 342

687 375 337

713 570 963

730 747 925

749 146 920

(B)

2,4 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

2,5 %

(C)

115,9

118,7

121,7

124,8

127,9

(D)

568 474 758

578 848 069

586 251 473

585 720 606

585 822 496

(E)

4 362 840

4 544 000

4 699 000

4 861 000

5 039 000

(F)

130,30

127,39

124,76

120,49

116,26

BLUE MED FAB

Tasude sissenõudmise piirkond: Küpros – vääring: euro (EUR)

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 52 708 045 | 53 598 493 | 55 916 691 | 57 610 277 | 59 360 816 |
| (B) | 1,6 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,8 % | 2,0 % |
| (C) | 112,9 | 114,8 | 116,8 | 118,9 | 121,3 |
| (D) | 46 681 639 | 46 676 772 | 47 881 610 | 48 459 560 | 48 952 987 |
| (E) | 1 395 081 | 1 425 773 | 1 457 140 | 1 489 197 | 1 521 959 |
| (F) | 33,46 | 32,74 | 32,86 | 32,54 | 32,16 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

52 708 045

53 598 493

55 916 691

57 610 277

59 360 816

(B)

1,6 %

1,7 %

1,7 %

1,8 %

2,0 %

(C)

112,9

114,8

116,8

118,9

121,3

(D)

46 681 639

46 676 772

47 881 610

48 459 560

48 952 987

(E)

1 395 081

1 425 773

1 457 140

1 489 197

1 521 959

(F)

33,46

32,74

32,86

32,54

32,16

Tasude sissenõudmise piirkond: Kreeka – vääring: euro (EUR)

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 147 841 464 | 151 226 557 | 155 317 991 | 156 939 780 | 164 629 376 |
| (B) | 0,3 % | 1,1 % | 1,2 % | 1,3 % | 1,6 % |
| (C) | 107,9 | 109,1 | 110,4 | 111,8 | 113,6 |
| (D) | 136 958 572 | 138 630 543 | 140 635 901 | 140 350 008 | 144 936 752 |
| (E) | 4 231 888 | 4 318 281 | 4 404 929 | 4 492 622 | 4 599 834 |
| (F) | 32,36 | 32,10 | 31,93 | 31,24 | 31,51 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

147 841 464

151 226 557

155 317 991

156 939 780

164 629 376

(B)

0,3 %

1,1 %

1,2 %

1,3 %

1,6 %

(C)

107,9

109,1

110,4

111,8

113,6

(D)

136 958 572

138 630 543

140 635 901

140 350 008

144 936 752

(E)

4 231 888

4 318 281

4 404 929

4 492 622

4 599 834

(F)

32,36

32,10

31,93

31,24

31,51

Tasude sissenõudmise piirkond: Malta – vääring: euro (EUR)

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 17 736 060 | 19 082 057 | 20 694 940 | 21 720 523 | 22 752 314 |
| (B) | 1,7 % | 1,8 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % |
| (C) | 111,9 | 114,0 | 115,9 | 117,9 | 119,9 |
| (D) | 15 844 908 | 16 745 957 | 17 857 802 | 18 429 483 | 18 982 242 |
| (E) | 609 000 | 621 000 | 634 000 | 653 000 | 672 000 |
| (F) | 26,02 | 26,97 | 28,17 | 28,22 | 28,25 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

17 736 060

19 082 057

20 694 940

21 720 523

22 752 314

(B)

1,7 %

1,8 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

(C)

111,9

114,0

115,9

117,9

119,9

(D)

15 844 908

16 745 957

17 857 802

18 429 483

18 982 242

(E)

609 000

621 000

634 000

653 000

672 000

(F)

26,02

26,97

28,17

28,22

28,25

DANUBE FAB

Tasude sissenõudmise piirkond: Bulgaaria – vääring: Bulgaaria leev (BGN)

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 166 771 377 | 172 805 739 | 178 045 986 | 181 582 049 | 184 412 180 |
| (B) | 0,9 % | 1,8 % | 2,2 % | 2,2 % | 2,2 % |
| (C) | 110,1 | 112,1 | 114,5 | 117,0 | 119,6 |
| (D) | 151 495 007 | 154 219 178 | 155 475 340 | 155 149 844 | 154 176 130 |
| (E) | 2 627 000 | 2 667 000 | 2 903 000 | 2 984 837 | 3 090 000 |
| (F) | 57,67 | 57,82 | 53,56 | 51,98 | 49,90 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

166 771 377

172 805 739

178 045 986

181 582 049

184 412 180

(B)

0,9 %

1,8 %

2,2 %

2,2 %

2,2 %

(C)

110,1

112,1

114,5

117,0

119,6

(D)

151 495 007

154 219 178

155 475 340

155 149 844

154 176 130

(E)

2 627 000

2 667 000

2 903 000

2 984 837

3 090 000

(F)

57,67

57,82

53,56

51,98

49,90

Tasude sissenõudmise piirkond: Rumeenia – vääring: Rumeenia leu (RON)

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 690 507 397 | 704 650 329 | 718 659 958 | 735 119 853 | 753 216 461 |
| (B) | 3,1 % | 3,0 % | 2,8 % | 2,8 % | 2,7 % |
| (C) | 126,9 | 130,7 | 134,4 | 138,2 | 141,9 |
| (D) | 543 963 841 | 538 937 162 | 534 681 066 | 532 030 334 | 530 795 951 |
| (E) | 4 012 887 | 4 117 019 | 4 219 063 | 4 317 155 | 4 441 542 |
| (F) | 135,55 | 130,90 | 126,73 | 123,24 | 119,51 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

690 507 397

704 650 329

718 659 958

735 119 853

753 216 461

(B)

3,1 %

3,0 %

2,8 %

2,8 %

2,7 %

(C)

126,9

130,7

134,4

138,2

141,9

(D)

543 963 841

538 937 162

534 681 066

532 030 334

530 795 951

(E)

4 012 887

4 117 019

4 219 063

4 317 155

4 441 542

(F)

135,55

130,90

126,73

123,24

119,51

DENMARK-SWEDEN FAB

Tasude sissenõudmise piirkond: Taani – vääring: Taani kroon (DKK)

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 726 872 134 | 724 495 393 | 735 983 926 | 749 032 040 | 750 157 741 |
| (B) | 1,8 % | 2,2 % | 2,2 % | 2,2 % | 2,2 % |
| (C) | 111,6 | 114,1 | 116,6 | 119,1 | 121,8 |
| (D) | 651 263 654 | 635 160 606 | 631 342 985 | 628 704 443 | 616 095 213 |
| (E) | 1 553 000 | 1 571 000 | 1 589 000 | 1 608 000 | 1 628 000 |
| (F) | 419,36 | 404,30 | 397,32 | 390,99 | 378,44 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

726 872 134

724 495 393

735 983 926

749 032 040

750 157 741

(B)

1,8 %

2,2 %

2,2 %

2,2 %

2,2 %

(C)

111,6

114,1

116,6

119,1

121,8

(D)

651 263 654

635 160 606

631 342 985

628 704 443

616 095 213

(E)

1 553 000

1 571 000

1 589 000

1 608 000

1 628 000

(F)

419,36

404,30

397,32

390,99

378,44

Tasude sissenõudmise piirkond: Rootsi – vääring: Rootsi kroon (SEK)

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 1 951 544 485 | 1 974 263 091 | 1 970 314 688 | 1 964 628 986 | 1 958 887 595 |
| (B) | 1,6 % | 2,4 % | 2,1 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 106,1 | 108,6 | 110,9 | 113,1 | 115,4 |
| (D) | 1 840 204 091 | 1 817 994 673 | 1 777 040 937 | 1 737 169 570 | 1 698 130 296 |
| (E) | 3 257 000 | 3 303 000 | 3 341 000 | 3 383 000 | 3 425 000 |
| (F) | 565,00 | 550,41 | 531,89 | 513,50 | 495,80 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

1 951 544 485

1 974 263 091

1 970 314 688

1 964 628 986

1 958 887 595

(B)

1,6 %

2,4 %

2,1 %

2,0 %

2,0 %

(C)

106,1

108,6

110,9

113,1

115,4

(D)

1 840 204 091

1 817 994 673

1 777 040 937

1 737 169 570

1 698 130 296

(E)

3 257 000

3 303 000

3 341 000

3 383 000

3 425 000

(F)

565,00

550,41

531,89

513,50

495,80

FAB CE

Tasude sissenõudmise piirkond: Horvaatia – vääring: Horvaatia kuna (HRK)

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 670 066 531 | 687 516 987 | 691 440 691 | 687 394 177 | 674 346 800 |
| (B) | 0,2 % | 1,0 % | 1,5 % | 2,5 % | 2,5 % |
| (C) | 109,2 | 110,4 | 112,0 | 114,8 | 117,7 |
| (D) | 613 414 184 | 622 991 131 | 617 287 272 | 598 707 050 | 573 017 597 |
| (E) | 1 763 000 | 1 783 000 | 1 808 000 | 1 863 185 | 1 926 787 |
| (F) | 347,94 | 349,41 | 341,42 | 321,34 | 297,40 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

670 066 531

687 516 987

691 440 691

687 394 177

674 346 800

(B)

0,2 %

1,0 %

1,5 %

2,5 %

2,5 %

(C)

109,2

110,4

112,0

114,8

117,7

(D)

613 414 184

622 991 131

617 287 272

598 707 050

573 017 597

(E)

1 763 000

1 783 000

1 808 000

1 863 185

1 926 787

(F)

347,94

349,41

341,42

321,34

297,40

Tasude sissenõudmise piirkond: Tšehhi Vabariik – vääring: Tšehhi kroon (CZK)

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 3 022 287 900 | 3 087 882 700 | 3 126 037 100 | 3 149 817 800 | 3 102 014 900 |
| (B) | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 111,5 | 113,7 | 116,0 | 118,3 | 120,7 |
| (D) | 2 710 775 667 | 2 715 303 433 | 2 694 955 079 | 2 662 212 166 | 2 570 401 338 |
| (E) | 2 548 000 | 2 637 000 | 2 717 000 | 2 795 000 | 2 881 000 |
| (F) | 1 063,88 | 1 029,69 | 991,89 | 952,49 | 892,19 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

3 022 287 900

3 087 882 700

3 126 037 100

3 149 817 800

3 102 014 900

(B)

1,9 %

2,0 %

2,0 %

2,0 %

2,0 %

(C)

111,5

113,7

116,0

118,3

120,7

(D)

2 710 775 667

2 715 303 433

2 694 955 079

2 662 212 166

2 570 401 338

(E)

2 548 000

2 637 000

2 717 000

2 795 000

2 881 000

(F)

1 063,88

1 029,69

991,89

952,49

892,19

Tasude sissenõudmise piirkond: Ungari – vääring: Ungari forint (HUF)

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 28 133 097 383 | 29 114 984 951 | 29 632 945 277 | 30 406 204 408 | 31 345 254 629 |
| (B) | 1,8 % | 3,0 % | 3,0 % | 3,0 % | 3,0 % |
| (C) | 119,3 | 122,8 | 126,5 | 130,3 | 134,2 |
| (D) | 23 587 547 923 | 23 699 795 100 | 23 418 852 735 | 23 330 056 076 | 23 350 067 982 |
| (E) | 2 457 201 | 2 364 165 | 2 413 812 | 2 453 639 | 2 512 526 |
| (F) | 9 599,36 | 10 024,60 | 9 702,02 | 9 508,35 | 9 293,46 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

28 133 097 383

29 114 984 951

29 632 945 277

30 406 204 408

31 345 254 629

(B)

1,8 %

3,0 %

3,0 %

3,0 %

3,0 %

(C)

119,3

122,8

126,5

130,3

134,2

(D)

23 587 547 923

23 699 795 100

23 418 852 735

23 330 056 076

23 350 067 982

(E)

2 457 201

2 364 165

2 413 812

2 453 639

2 512 526

(F)

9 599,36

10 024,60

9 702,02

9 508,35

9 293,46

Tasude sissenõudmise piirkond: Sloveenia – vääring: euro (EUR)

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 32 094 283 | 33 168 798 | 33 870 218 | 34 392 801 | 35 029 005 |
| (B) | 1,6 % | 2,1 % | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 111,9 | 114,3 | 116,5 | 118,8 | 121,2 |
| (D) | 28 675 840 | 29 018 678 | 29 079 819 | 28 949 500 | 28 906 876 |
| (E) | 481 500 | 499 637 | 514 217 | 529 770 | 546 470 |
| (F) | 59,56 | 58,08 | 56,55 | 54,65 | 52,90 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

32 094 283

33 168 798

33 870 218

34 392 801

35 029 005

(B)

1,6 %

2,1 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

(C)

111,9

114,3

116,5

118,8

121,2

(D)

28 675 840

29 018 678

29 079 819

28 949 500

28 906 876

(E)

481 500

499 637

514 217

529 770

546 470

(F)

59,56

58,08

56,55

54,65

52,90

NEFAB

Tasude sissenõudmise piirkond: Eesti – vääring: euro (EUR)

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 23 098 175 | 24 757 151 | 25 985 553 | 27 073 003 | 28 182 980 |
| (B) | 3,0 % | 3,1 % | 3,0 % | 3,0 % | 3,0 % |
| (C) | 123,3 | 127,1 | 130,9 | 134,8 | 138,9 |
| (D) | 18 739 585 | 19 481 586 | 19 852 645 | 20 081 013 | 20 295 459 |
| (E) | 774 641 | 801 575 | 827 117 | 855 350 | 885 643 |
| (F) | 24,19 | 24,30 | 24,00 | 23,48 | 22,92 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

23 098 175

24 757 151

25 985 553

27 073 003

28 182 980

(B)

3,0 %

3,1 %

3,0 %

3,0 %

3,0 %

(C)

123,3

127,1

130,9

134,8

138,9

(D)

18 739 585

19 481 586

19 852 645

20 081 013

20 295 459

(E)

774 641

801 575

827 117

855 350

885 643

(F)

24,19

24,30

24,00

23,48

22,92

Tasude sissenõudmise piirkond: Soome – vääring: euro (EUR)

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 45 050 000 | 45 596 000 | 46 064 000 | 46 321 000 | 46 468 000 |
| (B) | 1,5 % | 1,7 % | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 114,4 | 116,4 | 118,6 | 121,0 | 123,4 |
| (D) | 39 368 663 | 39 179 750 | 38 843 860 | 38 294 684 | 37 662 953 |
| (E) | 792 600 | 812 000 | 827 000 | 843 000 | 861 000 |
| (F) | 49,67 | 48,25 | 46,97 | 45,43 | 43,74 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

45 050 000

45 596 000

46 064 000

46 321 000

46 468 000

(B)

1,5 %

1,7 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

(C)

114,4

116,4

118,6

121,0

123,4

(D)

39 368 663

39 179 750

38 843 860

38 294 684

37 662 953

(E)

792 600

812 000

827 000

843 000

861 000

(F)

49,67

48,25

46,97

45,43

43,74

Tasude sissenõudmise piirkond: Läti – vääring: euro (EUR)

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 22 680 662 | 23 118 000 | 23 902 000 | 24 692 818 | 25 534 000 |
| (B) | 2,5 % | 2,3 % | 2,3 % | 2,3 % | 2,3 % |
| (C) | 109,7 | 112,2 | 114,8 | 117,4 | 120,1 |
| (D) | 20 683 885 | 20 603 685 | 20 823 477 | 21 028 777 | 21 256 247 |
| (E) | 802 000 | 824 000 | 844 000 | 867 000 | 890 000 |
| (F) | 25,79 | 25,00 | 24,67 | 24,25 | 23,88 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

22 680 662

23 118 000

23 902 000

24 692 818

25 534 000

(B)

2,5 %

2,3 %

2,3 %

2,3 %

2,3 %

(C)

109,7

112,2

114,8

117,4

120,1

(D)

20 683 885

20 603 685

20 823 477

21 028 777

21 256 247

(E)

802 000

824 000

844 000

867 000

890 000

(F)

25,79

25,00

24,67

24,25

23,88

SW FAB

Tasude sissenõudmise piirkond: Portugal – vääring: euro (EUR)

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 111 331 252 | 117 112 878 | 121 117 127 | 124 427 807 | 127 871 286 |
| (B) | 1,2 % | 1,5 % | 1,5 % | 1,5 % | 1,5 % |
| (C) | 110,5 | 112,2 | 113,8 | 115,5 | 117,3 |
| (D) | 100 758 704 | 104 424 905 | 106 399 345 | 107 692 336 | 109 037 112 |
| (E) | 3 095 250 | 3 104 536 | 3 122 232 | 3 147 209 | 3 171 128 |
| (F) | 32,55 | 33,64 | 34,08 | 34,22 | 34,38 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

111 331 252

117 112 878

121 117 127

124 427 807

127 871 286

(B)

1,2 %

1,5 %

1,5 %

1,5 %

1,5 %

(C)

110,5

112,2

113,8

115,5

117,3

(D)

100 758 704

104 424 905

106 399 345

107 692 336

109 037 112

(E)

3 095 250

3 104 536

3 122 232

3 147 209

3 171 128

(F)

32,55

33,64

34,08

34,22

34,38

HISPAANIA

Tasude sissenõudmise piirkond: Hispaania mandriosa – vääring: euro (EUR)

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 620 443 569 | 622 072 583 | 622 240 962 | 625 580 952 | 627 777 294 |
| (B) | 0,8 % | 0,9 % | 1,0 % | 1,0 % | 1,1 % |
| (C) | 110,6 | 111,6 | 112,7 | 113,9 | 115,1 |
| (D) | 561 172 369 | 557 638 172 | 552 025 959 | 549 379 889 | 545 563 910 |
| (E) | 8 880 000 | 8 936 000 | 9 018 000 | 9 128 000 | 9 238 000 |
| (F) | 63,20 | 62,40 | 61,21 | 60,19 | 59,06 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

620 443 569

622 072 583

622 240 962

625 580 952

627 777 294

(B)

0,8 %

0,9 %

1,0 %

1,0 %

1,1 %

(C)

110,6

111,6

112,7

113,9

115,1

(D)

561 172 369

557 638 172

552 025 959

549 379 889

545 563 910

(E)

8 880 000

8 936 000

9 018 000

9 128 000

9 238 000

(F)

63,20

62,40

61,21

60,19

59,06

Tasude sissenõudmise piirkond: Hispaania, Kanaari saared – vääring: euro (EUR)

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 98 528 223 | 98 750 683 | 99 003 882 | 98 495 359 | 98 326 935 |
| (B) | 0,8 % | 0,9 % | 1,0 % | 1,0 % | 1,1 % |
| (C) | 110,6 | 111,6 | 112,7 | 113,9 | 115,1 |
| (D) | 89 115 786 | 88 522 066 | 87 832 072 | 86 497 790 | 85 450 091 |
| (E) | 1 531 000 | 1 528 000 | 1 531 000 | 1 537 000 | 1 543 000 |
| (F) | 58,21 | 57,93 | 57,37 | 56,28 | 55,38 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

98 528 223

98 750 683

99 003 882

98 495 359

98 326 935

(B)

0,8 %

0,9 %

1,0 %

1,0 %

1,1 %

(C)

110,6

111,6

112,7

113,9

115,1

(D)

89 115 786

88 522 066

87 832 072

86 497 790

85 450 091

(E)

1 531 000

1 528 000

1 531 000

1 537 000

1 543 000

(F)

58,21

57,93

57,37

56,28

55,38

UK–IR FAB

Tasude sissenõudmise piirkond: Iirimaa – vääring: euro (EUR)

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 118 046 200 | 121 386 700 | 125 595 100 | 129 364 400 | 130 778 800 |
| (B) | 1,1 % | 1,2 % | 1,4 % | 1,7 % | 1,7 % |
| (C) | 103,7 | 105,0 | 106,4 | 108,2 | 110,1 |
| (D) | 113 811 728 | 115 644 664 | 118 001 964 | 119 511 684 | 118 798 780 |
| (E) | 4 000 000 | 4 049 624 | 4 113 288 | 4 184 878 | 4 262 135 |
| (F) | 28,45 | 28,56 | 28,69 | 28,56 | 27,87 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

118 046 200

121 386 700

125 595 100

129 364 400

130 778 800

(B)

1,1 %

1,2 %

1,4 %

1,7 %

1,7 %

(C)

103,7

105,0

106,4

108,2

110,1

(D)

113 811 728

115 644 664

118 001 964

119 511 684

118 798 780

(E)

4 000 000

4 049 624

4 113 288

4 184 878

4 262 135

(F)

28,45

28,56

28,69

28,56

27,87

Tasude sissenõudmise piirkond: Ühendkuningriik – vääring: Inglise nael (GBP)

| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (A) | 686 348 218 | 687 119 724 | 690 004 230 | 682 569 359 | 673 089 111 |
| (B) | 1,9 % | 1,9 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % |
| (C) | 118,2 | 120,5 | 122,9 | 125,3 | 127,8 |
| (D) | 580 582 809 | 570 397 867 | 561 561 156 | 544 617 914 | 526 523 219 |
| (E) | 10 244 000 | 10 435 000 | 10 583 000 | 10 758 000 | 10 940 000 |
| (F) | 56,68 | 54,66 | 53,06 | 50,62 | 48,13 |

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

686 348 218

687 119 724

690 004 230

682 569 359

673 089 111

(B)

1,9 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

2,0 %

(C)

118,2

120,5

122,9

125,3

127,8

(D)

580 582 809

570 397 867

561 561 156

544 617 914

526 523 219

(E)

10 244 000

10 435 000

10 583 000

10 758 000

10 940 000

(F)

56,68

54,66

53,06

50,62

48,13

---

| 4.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 60/68 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 60/68

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/349,

2. märts 2015,

millega muudetakse seoses kõrge patogeensusega linnugripi puhangutega Idaho ja California osariigis otsuse 2007/777/EÜ II lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet loetelus, milles on esitatud need kolmandad riigid või nende osad, kust lubatakse liitu tuua lihatooteid ning töödeldud magusid, põisi ja sooli

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 1315 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (1) eriti selle artikli 8 sissejuhatavat lauset, artikli 8 punkti 1 esimest lõiku, artikli 8 punkti 4 ning artikli 9 lõike 4 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsuses 2007/777/EÜ (2) on sätestatud looma- ja inimtervishoiu nõuded lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte saadetiste (edaspidi „kaubad”) liitu importimiseks, liidu kaudu toimuvaks transiidiks ja liidus ladustamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsuses 2007/777/EÜ (2) on sätestatud looma- ja inimtervishoiu nõuded lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte saadetiste (edaspidi „kaubad”) liitu importimiseks, liidu kaudu toimuvaks transiidiks ja liidus ladustamiseks.

| (2) | Otsuse 2007/777/EÜ II lisa 1. osas on kirjeldatud nende kolmandate riikide piirkondi, mille suhtes on kõnealuste kaupade toomisel liitu kehtestatud piirangud selleks, et kaitsta loomade tervist, ja kus kohaldatakse piirkondadeks jaotamist. Kõnealuse lisa 2. osas on sätestatud loetelu nende kolmandate riikide ja riikide osade kohta, kust lubatakse kõnealuseid kaupu liitu tuua juhul, kui kaupa on töödeldud vastavalt kõnealuse lisa 4. osas sätestatule. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2007/777/EÜ II lisa 1. osas on kirjeldatud nende kolmandate riikide piirkondi, mille suhtes on kõnealuste kaupade toomisel liitu kehtestatud piirangud selleks, et kaitsta loomade tervist, ja kus kohaldatakse piirkondadeks jaotamist. Kõnealuse lisa 2. osas on sätestatud loetelu nende kolmandate riikide ja riikide osade kohta, kust lubatakse kõnealuseid kaupu liitu tuua juhul, kui kaupa on töödeldud vastavalt kõnealuse lisa 4. osas sätestatule.

| (3) | Ameerika Ühendriigid on loetletud otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osas sellise kolmanda riigina, mille territooriumi teatavatest osadest on olenevalt kõrge patogeensusega linnugripi puhangute esinemisest lubatud liitu importida ja liidust läbi vedada kaubasaadetisi, mis on saadud kodulindudest, tehistingimustes peetavatest uluklindudest ja looduslikest uluklindudest. Kõnealust piirkondadeks jaotamist tunnistati otsusega 2007/777/EÜ, mida on muudetud komisjoni rakendusotsusega (EL) 2015/252 (3) pärast kõrge patogeensusega linnugripi puhanguid Oregoni ja Washingtoni osariigis. Otsuses 2007/777/EÜ on sätestatud, et Oregoni ja Washingtoni osariigi haigusest mõjutatud piirkondadest pärit kaupu lubatakse liitu tuua pärast otsuse 2007/777/EÜ II lisa 4. osas sätestatud eritöötlemisviisi „D” (edaspidi „töötlemisviis D”) kohast töötlemist. |
| --- | --- |

(3)

Ameerika Ühendriigid on loetletud otsuse 2007/777/EÜ II lisa 2. osas sellise kolmanda riigina, mille territooriumi teatavatest osadest on olenevalt kõrge patogeensusega linnugripi puhangute esinemisest lubatud liitu importida ja liidust läbi vedada kaubasaadetisi, mis on saadud kodulindudest, tehistingimustes peetavatest uluklindudest ja looduslikest uluklindudest. Kõnealust piirkondadeks jaotamist tunnistati otsusega 2007/777/EÜ, mida on muudetud komisjoni rakendusotsusega (EL) 2015/252 (3) pärast kõrge patogeensusega linnugripi puhanguid Oregoni ja Washingtoni osariigis. Otsuses 2007/777/EÜ on sätestatud, et Oregoni ja Washingtoni osariigi haigusest mõjutatud piirkondadest pärit kaupu lubatakse liitu tuua pärast otsuse 2007/777/EÜ II lisa 4. osas sätestatud eritöötlemisviisi „D” (edaspidi „töötlemisviis D”) kohast töötlemist.

| (4) | Ameerika Ühendriigid kinnitasid 20. jaanuaril 2015 kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H5N2 esinemist Idaho osariigi ühes linnukarjas ja 23. jaanuaril 2015 kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H5N8 esinemist California osariigis. Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused peatasid otsekohe veterinaarsertifikaatide väljastamise sellistele liitu eksporditavatele kaubasaadetistele, mis on pärit kõnealustest osariikidest ja Oregoni osariigi ühest osast, mille suhtes on uute puhangute tõttu kehtestatud veterinaarpiirangud. Samuti on Ameerika Ühendriigid rakendanud kõnealuse haiguse tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist. |
| --- | --- |

(4)

Ameerika Ühendriigid kinnitasid 20. jaanuaril 2015 kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H5N2 esinemist Idaho osariigi ühes linnukarjas ja 23. jaanuaril 2015 kõrge patogeensusega linnugripi alatüübi H5N8 esinemist California osariigis. Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused peatasid otsekohe veterinaarsertifikaatide väljastamise sellistele liitu eksporditavatele kaubasaadetistele, mis on pärit kõnealustest osariikidest ja Oregoni osariigi ühest osast, mille suhtes on uute puhangute tõttu kehtestatud veterinaarpiirangud. Samuti on Ameerika Ühendriigid rakendanud kõnealuse haiguse tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist.

| (5) | Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahel sõlmitud kokkuleppega (4) on ette nähtud piirkondadeks jaotamise meetmete kiire vastastikune tunnustamine liidus või Ameerika Ühendriikides aset leidva haiguspuhangu korral. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahel sõlmitud kokkuleppega (4) on ette nähtud piirkondadeks jaotamise meetmete kiire vastastikune tunnustamine liidus või Ameerika Ühendriikides aset leidva haiguspuhangu korral.

| (6) | Idaho ja California osariigis esineva kõrge patogeensusega linnugripi tõttu tuleb nimetatud osariikide osadest ja Oregoni osariigi ühest osast, mille suhtes Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused on kehtestanud veterinaarpiirangud, pärit kodulindudest, tehistingimustes peetavatest uluklindudest ja looduslikest uluklindudest saadud kaupu töödelda vähemalt töötlemisviisi D kohaselt, et vältida kõrge patogeensusega linnugripi viiruse levikut Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

(6)

Idaho ja California osariigis esineva kõrge patogeensusega linnugripi tõttu tuleb nimetatud osariikide osadest ja Oregoni osariigi ühest osast, mille suhtes Ameerika Ühendriikide veterinaarasutused on kehtestanud veterinaarpiirangud, pärit kodulindudest, tehistingimustes peetavatest uluklindudest ja looduslikest uluklindudest saadud kaupu töödelda vähemalt töötlemisviisi D kohaselt, et vältida kõrge patogeensusega linnugripi viiruse levikut Euroopa Liitu.

| (7) | Seepärast tuleks muuta otsuse 2007/777/EÜ II lisa 1. osa. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks muuta otsuse 2007/777/EÜ II lisa 1. osa.

| (8) | Seepärast tuleks otsust 2007/777/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks otsust 2007/777/EÜ vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2007/777/EÜ II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 2. märts 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

1

(2)  Komisjoni otsus 2007/777/EÜ, 29. november 2007, millega kehtestatakse looma- ja inimtervishoiu nõuded ning näidissertifikaadid inimtoiduks ettenähtud lihatoodete ja töödeldud magude, põite ja soolte importimiseks kolmandatest riikidest ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2005/432/EÜ (ELT L 312, 30.11.2007, lk 49).

2

(3)  Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/252, 13. veebruar 2015, millega muudetakse seoses kõrge patogeensusega linnugripiga otsuse 2007/777/EÜ II lisas Ameerika Ühendriike käsitlevat kannet selliste kolmandate riikide või nende osade loetelus, millest lubatakse liitu tuua lihatooteid ning töödeldud magusid, põisi ja sooli (ELT L 41, 17.2.2015, lk 52).

3

(4)  Kokkulepe Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide valitsuse vahel, milles käsitletakse elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid ja mis kiideti Euroopa Ühenduse nimel heaks nõukogu otsusega 1998/258/EÜ (EÜT L 118, 21.4.1998, lk 1).

4

---

LISA

Otsuse 2007/777/EÜ II lisa 1. osas asendatakse Ameerika Ühendriike käsitlev kanne järgmisega:

| „Ameerika Ühendriigid | US | 01/2014 | Kogu riik |
| --- | --- | --- | --- |
| US-1 | 01/2014 | Ameerika Ühendriigid: kogu riik, välja arvatud piirkond US-2. |
| US-2 | 01/2014 | Ameerika Ühendriikide järgmised piirkonnad: | kogu Washingtoni osariigi territoorium, |

„Ameerika Ühendriigid

US

01/2014

Kogu riik

US-1

01/2014

Ameerika Ühendriigid: kogu riik, välja arvatud piirkond US-2.

US-2

01/2014

Ameerika Ühendriikide järgmised piirkonnad:

kogu Washingtoni osariigi territoorium,

| | Douglase maakond ja Malheuri maakond Oregoni osariigis, |
| --- | --- |

Douglase maakond ja Malheuri maakond Oregoni osariigis,

| | Canyoni maakond ja Payette'i maakond Idaho osariigis, |
| --- | --- |

Canyoni maakond ja Payette'i maakond Idaho osariigis,

| | Stanislausi maakond ja Toulumne'i maakond California osariigis.” |
| --- | --- |

Stanislausi maakond ja Toulumne'i maakond California osariigis.”

---

Parandused

| 4.3.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 60/70 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 60/70

---

Komisjoni 12. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 1107/96 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras) parandus

(
  Euroopa Ühenduste Teataja L 148, 21. juuni 1996
  )

Lisa punktis A „EÜ asutamislepingu II lisas loetletud inimtoiduks mõeldud tooted”, Lihal põhinevad tooted – ITAALIA

asendatakse

| „— | Prosciutto di S. Daniele (KPN)” |
| --- | --- |

„—

Prosciutto di S. Daniele (KPN)”

järgmisega:

| „— | Prosciutto di San Daniele (KPN)” |
| --- | --- |

„—

Prosciutto di San Daniele (KPN)”

---