# Az Európai Unió L 79/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 79 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. március 25. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 79

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. március 25.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2015/496 rendelete (2015. március 17.) a 354/83/EGK, Euratom rendeletnek az intézmények levéltári anyagainak a firenzei Európai Egyetemi Intézetben történő elhelyezése tekintetében történő módosításáról | 1 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2015/496 rendelete (2015. március 17.) a 354/83/EGK, Euratom rendeletnek az intézmények levéltári anyagainak a firenzei Európai Egyetemi Intézetben történő elhelyezése tekintetében történő módosításáról

1

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/497 rendelete (2015. március 20.) a Németország lobogója alatt közlekedő hajók által a IIa és IV övezet uniós vizein folytatott, rájaalakúakra irányuló halászat tilalmáról | 6 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/498 végrehajtási rendelete (2015. március 24.) a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a biztosítóspecifikus paraméterek alkalmazásához szükséges felügyeleti jóváhagyás tekintetében alkalmazandó eljárásra vonatkozó végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (
  1
  ) | 8 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/499 végrehajtási rendelete (2015. március 24.) a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a kiegészítő szavatolótőke-elemek alkalmazására vonatkozó felügyeleti jóváhagyás megadása során követendő eljárásokra vonatkozó végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról (
  1
  ) | 12 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/500 végrehajtási rendelete (2015. március 24.) a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően az illeszkedési kiigazítás alkalmazásának felügyeleti jóváhagyása során követendő eljárásokra vonatkozó végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról (
  1
  ) | 18 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/501 végrehajtási rendelete (2015. március 24.) a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 23 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/502 végrehajtási rendelete (2015. március 24.) a Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 készítmény tejelő tehenek takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Micro Bio-System Ltd) (
  1
  ) | 57 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/503 végrehajtási rendelete (2015. március 24.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 60 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2015/497 rendelete (2015. március 20.) a Németország lobogója alatt közlekedő hajók által a IIa és IV övezet uniós vizein folytatott, rájaalakúakra irányuló halászat tilalmáról

6

*

A Bizottság (EU) 2015/498 végrehajtási rendelete (2015. március 24.) a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a biztosítóspecifikus paraméterek alkalmazásához szükséges felügyeleti jóváhagyás tekintetében alkalmazandó eljárásra vonatkozó végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (
  1
  )

1

8

*

A Bizottság (EU) 2015/499 végrehajtási rendelete (2015. március 24.) a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a kiegészítő szavatolótőke-elemek alkalmazására vonatkozó felügyeleti jóváhagyás megadása során követendő eljárásokra vonatkozó végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról (
  1
  )

1

12

*

A Bizottság (EU) 2015/500 végrehajtási rendelete (2015. március 24.) a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően az illeszkedési kiigazítás alkalmazásának felügyeleti jóváhagyása során követendő eljárásokra vonatkozó végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról (
  1
  )

1

18

*

A Bizottság (EU) 2015/501 végrehajtási rendelete (2015. március 24.) a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

23

*

A Bizottság (EU) 2015/502 végrehajtási rendelete (2015. március 24.) a Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 készítmény tejelő tehenek takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Micro Bio-System Ltd) (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

1

57

A Bizottság (EU) 2015/503 végrehajtási rendelete (2015. március 24.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

60

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 25.3.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 79/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 79/1

---

A TANÁCS (EU) 2015/496 RENDELETE

(2015. március 17.)

a 354/83/EGK, Euratom rendeletnek az intézmények levéltári anyagainak a firenzei Európai Egyetemi Intézetben történő elhelyezése tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 352. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

különleges jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | Az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség levéltárainak a nyilvánosság számára történő megnyitásáról szóló, 1983. február 1-jei 354/83/EGK, Euratom tanácsi rendelet (1) értelmében az Unió megőrzi levéltári anyagait, és ezeket 30 év elteltével lehetőség szerint hozzáférhetővé teszik a nyilvánosság számára. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség levéltárainak a nyilvánosság számára történő megnyitásáról szóló, 1983. február 1-jei 354/83/EGK, Euratom tanácsi rendelet (1) értelmében az Unió megőrzi levéltári anyagait, és ezeket 30 év elteltével lehetőség szerint hozzáférhetővé teszik a nyilvánosság számára.

| (2) | A levéltárak létrehozására, illetve az azok nyilvánosság számára történő hozzáférhetővé tételére vonatkozó kötelezettség a 354/83/EGK, Euratom rendeletben említett valamennyi intézményre (a továbbiakban: az intézmények) az ott meghatározott feltételek mellett érvényes. |
| --- | --- |

(2)

A levéltárak létrehozására, illetve az azok nyilvánosság számára történő hozzáférhetővé tételére vonatkozó kötelezettség a 354/83/EGK, Euratom rendeletben említett valamennyi intézményre (a továbbiakban: az intézmények) az ott meghatározott feltételek mellett érvényes.

| (3) | A 354/83/EGK, Euratom rendelet biztosítja, hogy az egyes intézmények a levéltári dokumentumaikat az általuk legmegfelelőbbnek ítélt helyen tarthatják. |
| --- | --- |

(3)

A 354/83/EGK, Euratom rendelet biztosítja, hogy az egyes intézmények a levéltári dokumentumaikat az általuk legmegfelelőbbnek ítélt helyen tarthatják.

| (4) | Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 1984-ben úgy határozott, hogy levéltári anyagait a firenzei Európai Egyetemi Intézetben (EUI) helyezi el, ahol hozzáférhetővé teszik őket a nyilvánosság számára. E célból 1984. december 17-én aláírták a Bizottság által képviselt Európai Közösségek és az EUI közötti szerződést (a továbbiakban: az elhelyezésről szóló szerződés). |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 1984-ben úgy határozott, hogy levéltári anyagait a firenzei Európai Egyetemi Intézetben (EUI) helyezi el, ahol hozzáférhetővé teszik őket a nyilvánosság számára. E célból 1984. december 17-én aláírták a Bizottság által képviselt Európai Közösségek és az EUI közötti szerződést (a továbbiakban: az elhelyezésről szóló szerződés).

| (5) | A Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és az Európai Számvevőszék azóta csatlakozott az elhelyezésről szóló szerződéshez. Az Európai Beruházási Bank az EUI-val kötött, 2005. július 1-jén aláírt külön megállapodás, valamint a bank Igazgatási Bizottsága által 2005. október 7-én elfogadott Levéltári szabályzat (2) alapján helyezi el levéltári anyagait az EUI-nál. |
| --- | --- |

(5)

A Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és az Európai Számvevőszék azóta csatlakozott az elhelyezésről szóló szerződéshez. Az Európai Beruházási Bank az EUI-val kötött, 2005. július 1-jén aláírt külön megállapodás, valamint a bank Igazgatási Bizottsága által 2005. október 7-én elfogadott Levéltári szabályzat (2) alapján helyezi el levéltári anyagait az EUI-nál.

| (6) | Az olasz kormány állandó jelleggel és ingyenesen megfelelő létesítményeket bocsátott az EUI rendelkezésére az elhelyezett levéltári anyagok – elismert nemzetközi standardoknak megfelelő – megőrzése és megóvása, valamint a helyszíni kutatás lehetőségének biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(6)

Az olasz kormány állandó jelleggel és ingyenesen megfelelő létesítményeket bocsátott az EUI rendelkezésére az elhelyezett levéltári anyagok – elismert nemzetközi standardoknak megfelelő – megőrzése és megóvása, valamint a helyszíni kutatás lehetőségének biztosítása érdekében.

| (7) | Az intézmények levéltári anyagainak az EUI-ban történő elhelyezése azt a célt szolgálja, hogy egyetlen helyszínen biztosított legyen a levéltári anyagokba való betekintés, és hogy előmozdítsa a levéltári anyagokba való betekintést, valamint az európai integráció és az európai intézmények történetének kutatását. Az EUI a tudományos kutatás és az oktatás elismert központja, tevékenységének középpontjában Európa és az európai integráció áll. Csaknem 30 év tapasztalattal rendelkezik az Unió levéltári anyagainak kezelése terén, kifejezetten az e levéltári anyagok megőrzése és kutatása céljából épített, korszerű adattárolási és kutatási létesítményeket biztosít, továbbá e levéltári anyagok központjaként nemzetközi hírnévre tett szert. |
| --- | --- |

(7)

Az intézmények levéltári anyagainak az EUI-ban történő elhelyezése azt a célt szolgálja, hogy egyetlen helyszínen biztosított legyen a levéltári anyagokba való betekintés, és hogy előmozdítsa a levéltári anyagokba való betekintést, valamint az európai integráció és az európai intézmények történetének kutatását. Az EUI a tudományos kutatás és az oktatás elismert központja, tevékenységének középpontjában Európa és az európai integráció áll. Csaknem 30 év tapasztalattal rendelkezik az Unió levéltári anyagainak kezelése terén, kifejezetten az e levéltári anyagok megőrzése és kutatása céljából épített, korszerű adattárolási és kutatási létesítményeket biztosít, továbbá e levéltári anyagok központjaként nemzetközi hírnévre tett szert.

| (8) | Az EUI-nak az intézmények levéltári anyagainak kezelésében betöltött partneri szerepének kifejezése érdekében az intézmények levéltári anyagainak az EUI-nál való folyamatos elhelyezését uniós jogszabályban kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(8)

Az EUI-nak az intézmények levéltári anyagainak kezelésében betöltött partneri szerepének kifejezése érdekében az intézmények levéltári anyagainak az EUI-nál való folyamatos elhelyezését uniós jogszabályban kell rögzíteni.

| (9) | Ezt a rendeletet minden intézményre alkalmazni kell, és az nem módosíthatja sem az intézményeknek a levéltáruk nyilvánosság előtti megnyitásával kapcsolatos felelősségét, sem az egyes intézményeknek a saját levéltári anyagai feletti tulajdonjogát. |
| --- | --- |

(9)

Ezt a rendeletet minden intézményre alkalmazni kell, és az nem módosíthatja sem az intézményeknek a levéltáruk nyilvánosság előtti megnyitásával kapcsolatos felelősségét, sem az egyes intézményeknek a saját levéltári anyagai feletti tulajdonjogát.

| (10) | Az Európai Unió Bírósága (Bíróság) és az Európai Központi Bank (EKB) tevékenységének speciális jellege azonban indokolja, hogy az e rendeletben meghatározott rendelkezések értelmében mentesüljenek a levéltári anyagaik EUI-nál történő elhelyezésére vonatkozó kötelezettség alól. A Bíróság és az EKB önkéntes alapon elhelyezheti levéltári anyagait az EUI-nál. |
| --- | --- |

(10)

Az Európai Unió Bírósága (Bíróság) és az Európai Központi Bank (EKB) tevékenységének speciális jellege azonban indokolja, hogy az e rendeletben meghatározott rendelkezések értelmében mentesüljenek a levéltári anyagaik EUI-nál történő elhelyezésére vonatkozó kötelezettség alól. A Bíróság és az EKB önkéntes alapon elhelyezheti levéltári anyagait az EUI-nál.

| (11) | Az intézményeknek és az EUI-nak a levéltári anyagokat – az anyagok interneten történő kutatását megkönnyítendő – lehetőség szerint digitalizált és digitális formátumban elérhetővé kell tennie a nyilvánosság számára,. |
| --- | --- |

(11)

Az intézményeknek és az EUI-nak a levéltári anyagokat – az anyagok interneten történő kutatását megkönnyítendő – lehetőség szerint digitalizált és digitális formátumban elérhetővé kell tennie a nyilvánosság számára,.

| (12) | Az EUI-ban elhelyezett, az Unió levéltári anyagaiban foglalt személyes adatokat a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi (3) rendeletnek megfelelően kell feldolgozni. |
| --- | --- |

(12)

Az EUI-ban elhelyezett, az Unió levéltári anyagaiban foglalt személyes adatokat a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi (3) rendeletnek megfelelően kell feldolgozni.

| (13) | A 45/2001/EK rendelettel összhangban a Bizottság egyeztetést folytatott az európai adatvédelmi biztossal az e rendelet megszületését eredményező jogalkotási javaslatról; a biztos 2012. október 10-én nyilvánított véleményt (4). |
| --- | --- |

(13)

A 45/2001/EK rendelettel összhangban a Bizottság egyeztetést folytatott az európai adatvédelmi biztossal az e rendelet megszületését eredményező jogalkotási javaslatról; a biztos 2012. október 10-én nyilvánított véleményt (4).

| (14) | Az EUI-nál elhelyezett levéltári anyagok kezelésére – így azok elhelyezésére, az azokhoz való hozzáférésre és a nyilvánosság általi betekintésre, valamint az uniós intézmények és az EUI kölcsönös szerepére és feladatkörére – vonatkozó részletes rendelkezéseket partnerségi keretmegállapodásban kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(14)

Az EUI-nál elhelyezett levéltári anyagok kezelésére – így azok elhelyezésére, az azokhoz való hozzáférésre és a nyilvánosság általi betekintésre, valamint az uniós intézmények és az EUI kölcsönös szerepére és feladatkörére – vonatkozó részletes rendelkezéseket partnerségi keretmegállapodásban kell rögzíteni.

| (15) | Az uniós levéltári anyagok EUI általi kezelésének költségeit az Unió általános költségvetéséből kell finanszírozni, és e költségeket a levéltári anyagaikat elhelyező intézményeknek kell viselniük. |
| --- | --- |

(15)

Az uniós levéltári anyagok EUI általi kezelésének költségeit az Unió általános költségvetéséből kell finanszírozni, és e költségeket a levéltári anyagaikat elhelyező intézményeknek kell viselniük.

| (16) | A 354/83/EGK, Euratom rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(16)

A 354/83/EGK, Euratom rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 354/83/EGK, Euratom rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 8. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az Európai Unió Bírósága (Bíróság) és az Európai Központi Bank (EKB) kivételével valamennyi intézmény a firenzei Európai Egyetemi Intézetben (EUI) helyezi el a levéltári anyagaik részét képező, és az általuk a nyilvánosság számára e rendeletnek megfelelően hozzáférhetővé tett dokumentumokat. Az elhelyezésre a mellékletnek megfelelően kerül sor.
  Az első albekezdés ellenére a levéltári anyagaikat elhelyező intézmények jogi vagy igazgatási okokból egyes eredeti dokumentumokat kivonhatnak az EUI-nál elhelyezendő dokumentumok köréből. Ez esetben ezen dokumentumok mikrofilmmásolatát vagy digitális másolatát helyezik el.”. |
| --- | --- | --- |

1.

A 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az Európai Unió Bírósága (Bíróság) és az Európai Központi Bank (EKB) kivételével valamennyi intézmény a firenzei Európai Egyetemi Intézetben (EUI) helyezi el a levéltári anyagaik részét képező, és az általuk a nyilvánosság számára e rendeletnek megfelelően hozzáférhetővé tett dokumentumokat. Az elhelyezésre a mellékletnek megfelelően kerül sor.

Az első albekezdés ellenére a levéltári anyagaikat elhelyező intézmények jogi vagy igazgatási okokból egyes eredeti dokumentumokat kivonhatnak az EUI-nál elhelyezendő dokumentumok köréből. Ez esetben ezen dokumentumok mikrofilmmásolatát vagy digitális másolatát helyezik el.”

| b) | a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(3)   Az EB és az EKB önkéntes alapon elhelyezheti levéltári anyagait az EUI-nál.
  (4)   A levéltári anyagaikat elhelyező intézmények megőrzik azok tulajdonjogát, és az EUI-nál elhelyezett vagy egyébként az EUI rendelkezésére bocsátott dokumentumok és akták összeállításáért fennálló kizárólagos felelősségük is fennmarad.
  (5)   Az intézmények levéltári anyagainak az EUI-nál történő elhelyezése nem érinti a levéltári anyagoknak az Európai Unióról szóló szerződéshez, illetve az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez mellékelt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 2. cikke szerinti védelmét.
  (6)   Az EUI gondoskodik az elhelyezett levéltári anyagok megőrzéséről és megóvásáról. E megőrzés és megóvás során tiszteletben kell tartani a levéltári anyagok fizikai védelmére vonatkozó elismert nemzetközi standardokat, és legalább azokat a műszaki és biztonsági szabályokat, amelyek megfelelnek az állami levéltári anyagok megőrzésére és kezelésére Olaszországban alkalmazott szabályoknak. Ennek érdekében az elhelyezett dokumentumokat kifejezetten erre a célra épített irattárban őrzik meg.
  (7)   Az EUI-nál elhelyezett uniós levéltári anyagok kezelésével megbízott személyi állományért kizárólag az EUI felel. Az EUI biztosítja, hogy a levéltári anyagok kezelésével megbízott személyi állomány tagjai rendelkeznek az ehhez a munkakörhöz szükséges szakmai képesítésekkel.
  (8)   A levéltári anyagait elhelyező minden egyes intézmény jogosult tájékoztatást kapni azoknak az EUI általi kezeléséről, és megvizsgálni az ott elhelyezett levéltári anyagait.
  (9)   Az (1) és a (3) bekezdés alapján kapott levéltári anyagokat az EUI hozzáférhetővé teszi a nyilvánosság számára. Ugyanazon levéltári anyagnak egy másolatát az intézmények is hozzáférhetővé tehetik a nyilvánosság számára.
  (10)   Az uniós levéltári anyagok kezelésének költségeit a levéltári anyagaikat elhelyező intézményeknek a vonatkozó költségvetési tételhez való hozzájárulásai fedezik, az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően a költségvetési hatóság által rendelkezésre bocsátott éves előirányzatok keretein belül. E pénzügyi hozzájárulások nem fedezhetik az épületeknek és az adattáraknak a levéltári anyagok és a személyi állomány befogadására való rendelkezésre bocsátását, illetve átalakítását.
  Az első albekezdésben említett hozzájárulások mértéke a levéltári anyagaikat elhelyező intézmények létszámtervével arányos. Valahányszor újabb intézmények kezdik meg levéltári anyagaiknak az EUI-ban való elhelyezését, illetve legalább ötévente, a hozzájárulásokat újra kell számolni.
  (11)   Az EUI a 45/2001/EK rendelet 2. cikke szerinti feldolgozóként jár el, a levéltári anyagaikat elhelyező intézmények utasításai alapján. Az EUI az említett rendeletben meghatározott biztosítékoknak megfelelően dolgozza fel az intézmények levéltári anyagaiban foglalt személyes adatokat.
  (12)   Az EUI-nál elhelyezett levéltári anyagokban foglalt személyes adatok feldolgozása tekintetében továbbra is az európai adatvédelmi biztos rendelkezik az intézmények feletti felügyeleti jogkörökkel. |
| --- | --- |

b)

a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3)   Az EB és az EKB önkéntes alapon elhelyezheti levéltári anyagait az EUI-nál.

(4)   A levéltári anyagaikat elhelyező intézmények megőrzik azok tulajdonjogát, és az EUI-nál elhelyezett vagy egyébként az EUI rendelkezésére bocsátott dokumentumok és akták összeállításáért fennálló kizárólagos felelősségük is fennmarad.

(5)   Az intézmények levéltári anyagainak az EUI-nál történő elhelyezése nem érinti a levéltári anyagoknak az Európai Unióról szóló szerződéshez, illetve az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez mellékelt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 2. cikke szerinti védelmét.

(6)   Az EUI gondoskodik az elhelyezett levéltári anyagok megőrzéséről és megóvásáról. E megőrzés és megóvás során tiszteletben kell tartani a levéltári anyagok fizikai védelmére vonatkozó elismert nemzetközi standardokat, és legalább azokat a műszaki és biztonsági szabályokat, amelyek megfelelnek az állami levéltári anyagok megőrzésére és kezelésére Olaszországban alkalmazott szabályoknak. Ennek érdekében az elhelyezett dokumentumokat kifejezetten erre a célra épített irattárban őrzik meg.

(7)   Az EUI-nál elhelyezett uniós levéltári anyagok kezelésével megbízott személyi állományért kizárólag az EUI felel. Az EUI biztosítja, hogy a levéltári anyagok kezelésével megbízott személyi állomány tagjai rendelkeznek az ehhez a munkakörhöz szükséges szakmai képesítésekkel.

(8)   A levéltári anyagait elhelyező minden egyes intézmény jogosult tájékoztatást kapni azoknak az EUI általi kezeléséről, és megvizsgálni az ott elhelyezett levéltári anyagait.

(9)   Az (1) és a (3) bekezdés alapján kapott levéltári anyagokat az EUI hozzáférhetővé teszi a nyilvánosság számára. Ugyanazon levéltári anyagnak egy másolatát az intézmények is hozzáférhetővé tehetik a nyilvánosság számára.

(10)   Az uniós levéltári anyagok kezelésének költségeit a levéltári anyagaikat elhelyező intézményeknek a vonatkozó költségvetési tételhez való hozzájárulásai fedezik, az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően a költségvetési hatóság által rendelkezésre bocsátott éves előirányzatok keretein belül. E pénzügyi hozzájárulások nem fedezhetik az épületeknek és az adattáraknak a levéltári anyagok és a személyi állomány befogadására való rendelkezésre bocsátását, illetve átalakítását.

Az első albekezdésben említett hozzájárulások mértéke a levéltári anyagaikat elhelyező intézmények létszámtervével arányos. Valahányszor újabb intézmények kezdik meg levéltári anyagaiknak az EUI-ban való elhelyezését, illetve legalább ötévente, a hozzájárulásokat újra kell számolni.

(11)   Az EUI a 45/2001/EK rendelet 2. cikke szerinti feldolgozóként jár el, a levéltári anyagaikat elhelyező intézmények utasításai alapján. Az EUI az említett rendeletben meghatározott biztosítékoknak megfelelően dolgozza fel az intézmények levéltári anyagaiban foglalt személyes adatokat.

(12)   Az EUI-nál elhelyezett levéltári anyagokban foglalt személyes adatok feldolgozása tekintetében továbbra is az európai adatvédelmi biztos rendelkezik az intézmények feletti felügyeleti jogkörökkel.

| 2. | A 9. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Valamennyi intézmény az e rendelet alkalmazására vonatkozó belső szabályokat fogad el. Ezek közé tartoznak a levéltári anyagok megőrzésére és a nyilvánosság számára történő megnyitására, valamint az azokban foglalt személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok. Az intézmények levéltári anyagaikat lehetőség szerint elektronikus úton is hozzáférhetővé teszik a nyilvánosság számára – ideértve a digitalizált és a már digitális formátumban létrehozott levéltári anyagokat is –, valamint előmozdítják az azokba való internetes betekintést. Emellett megőrzik azokat a dokumentumokat is, amelyek különleges igényeket kielégítő formában (úgymint Braille-írással, nagy betűkkel szedve vagy hangfelvételen) is hozzáférhetők”. |
| --- | --- | --- |

2.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Valamennyi intézmény az e rendelet alkalmazására vonatkozó belső szabályokat fogad el. Ezek közé tartoznak a levéltári anyagok megőrzésére és a nyilvánosság számára történő megnyitására, valamint az azokban foglalt személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok. Az intézmények levéltári anyagaikat lehetőség szerint elektronikus úton is hozzáférhetővé teszik a nyilvánosság számára – ideértve a digitalizált és a már digitális formátumban létrehozott levéltári anyagokat is –, valamint előmozdítják az azokba való internetes betekintést. Emellett megőrzik azokat a dokumentumokat is, amelyek különleges igényeket kielégítő formában (úgymint Braille-írással, nagy betűkkel szedve vagy hangfelvételen) is hozzáférhetők”

| b) | a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   A levéltári anyagaikat elhelyező intézmények nevében a Bizottság partnerségi keretmegállapodást köt az EUI-val. A partnerségi keretmegállapodás részletes rendelkezéseket tartalmaz az uniós intézményeknek és az EUI-nak az elhelyezett levéltári anyagok kezelésére vonatkozó kölcsönös szerepéről és feladatköréről, ideértve az anyagok elhelyezését, megőrzését, az azokhoz való hozzáférést és a nyilvánosság általi betekintést.”. |
| --- | --- |

b)

a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A levéltári anyagaikat elhelyező intézmények nevében a Bizottság partnerségi keretmegállapodást köt az EUI-val. A partnerségi keretmegállapodás részletes rendelkezéseket tartalmaz az uniós intézményeknek és az EUI-nak az elhelyezett levéltári anyagok kezelésére vonatkozó kölcsönös szerepéről és feladatköréről, ideértve az anyagok elhelyezését, megőrzését, az azokhoz való hozzáférést és a nyilvánosság általi betekintést.”

| 3. | Ezen rendelet mellékletének szövegét a 354/83/EGK, Euratom rendelet mellékleteként kell beilleszteni. |
| --- | --- |

3.

Ezen rendelet mellékletének szövegét a 354/83/EGK, Euratom rendelet mellékleteként kell beilleszteni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. március 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

E. RINKĒVIČS

---

(1)  HL L 43., 1983.2.15., 1. o.

1

(2)  HL C 289., 2005.11.22., 12. o.

2

(3)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

3

(4)  HL C 28., 2013.1.30., 9. o.

4

(5)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.”

5

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

RENDELKEZÉSEK AZ INTÉZMÉNYEK LEVÉLTÁRI ANYAGAINAK A FIRENZEI EURÓPAI EGYETEMI INTÉZETBEN TÖRTÉNŐ ELHELYEZÉSÉRŐL

| 1. | Nem digitális levéltári anyagok esetében az eredeti dokumentumokat azok mikrofilmmásolatával és/vagy digitális másolatával együtt kell elhelyezni az EUI-nál állandó megőrzés céljára.
  Digitális levéltári anyagok esetében az EUI olyan állandó hozzáféréssel rendelkezik a dokumentumokhoz, amely lehetővé teszi számára azon kötelezettségének teljesítését, hogy egyetlen helyszínen hozzáférhetővé tegye a levéltári anyagokat a nyilvánosság számára, és előmozdítsa az azokba való betekintést. A létrehozó intézmények továbbra is felelősek a digitális levéltári anyagaik állandó megőrzéséért. |
| --- | --- |

1.

Nem digitális levéltári anyagok esetében az eredeti dokumentumokat azok mikrofilmmásolatával és/vagy digitális másolatával együtt kell elhelyezni az EUI-nál állandó megőrzés céljára.

Digitális levéltári anyagok esetében az EUI olyan állandó hozzáféréssel rendelkezik a dokumentumokhoz, amely lehetővé teszi számára azon kötelezettségének teljesítését, hogy egyetlen helyszínen hozzáférhetővé tegye a levéltári anyagokat a nyilvánosság számára, és előmozdítsa az azokba való betekintést. A létrehozó intézmények továbbra is felelősek a digitális levéltári anyagaik állandó megőrzéséért.

| 2. | Az elhelyezésre évente kerül sor, lehetőség szerint az intézmények általános archiválási eljárásai keretében. |
| --- | --- |

2.

Az elhelyezésre évente kerül sor, lehetőség szerint az intézmények általános archiválási eljárásai keretében.

| 3. | Az EUI nem módosítja a levéltári anyagaikat elhelyező intézmények által meghatározott levéltári osztályozást, továbbá egyetlen dokumentumot vagy aktát sem töröl vagy módosít. |
| --- | --- |

3.

Az EUI nem módosítja a levéltári anyagaikat elhelyező intézmények által meghatározott levéltári osztályozást, továbbá egyetlen dokumentumot vagy aktát sem töröl vagy módosít.

| 4. | Az EUI a levéltári anyagait elhelyező intézmény kérésére bármely elhelyezett dokumentum vagy akta eredeti példányát visszaadja az adott intézménynek. A levéltári anyagait elhelyező intézmény, ha már nincs szüksége az eredeti példányokra, visszaadja azokat az EUI-nak. |
| --- | --- |

4.

Az EUI a levéltári anyagait elhelyező intézmény kérésére bármely elhelyezett dokumentum vagy akta eredeti példányát visszaadja az adott intézménynek. A levéltári anyagait elhelyező intézmény, ha már nincs szüksége az eredeti példányokra, visszaadja azokat az EUI-nak.

| 5. | Az EUI haladéktalanul tájékoztatja a levéltári anyagaikat elhelyező intézményeket minden olyan körülményről, amely veszélyeztetheti az általuk elhelyezett levéltári anyagok sérthetetlenségét.” |
| --- | --- |

5.

Az EUI haladéktalanul tájékoztatja a levéltári anyagaikat elhelyező intézményeket minden olyan körülményről, amely veszélyeztetheti az általuk elhelyezett levéltári anyagok sérthetetlenségét.”

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 25.3.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 79/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 79/6

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/497 RENDELETE

(2015. március 20.)

a Németország lobogója alatt közlekedő hajók által a IIa és IV övezet uniós vizein folytatott, rájaalakúakra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2015/104 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2015. évre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2015/104 tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2015. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2015-re megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2015-re megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2015. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Az e hajók által ezen időponttól kezdve kifogott, az adott állományba tartozó egyedeket tilos különösen a fedélzeten tárolni, kirakni, átrakni és kirakodni.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. március 20-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Lowri EVANS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2015. január 19-i (EU) 2015/104 rendelete egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2015. évre történő meghatározásáról, a 43/2014/EU rendelet módosításáról és a 779/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 22., 2015.1.28., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 03/TQ104 |
| --- | --- |
| Tagállam | Németország |
| Állomány | SRX/2AC4-C |
| Faj | Rájaalakúak (Rajiformes) |
| Övezet | A IIa és IV övezet uniós vizei |
| A tilalom bevezetésének napja | 2015.3.6. |

Szám

03/TQ104

Tagállam

Németország

Állomány

SRX/2AC4-C

Faj

Rájaalakúak (Rajiformes)

Övezet

A IIa és IV övezet uniós vizei

A tilalom bevezetésének napja

2015.3.6.

---

| 25.3.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 79/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 79/8

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/498 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. március 24.)

a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a biztosítóspecifikus paraméterek alkalmazásához szükséges felügyeleti jóváhagyás tekintetében alkalmazandó eljárásra vonatkozó végrehajtás-technikai standardok megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (Szolvencia II) és különösen annak 111. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A biztosító vagy viszontbiztosító által benyújtott, biztosítóspecifikus paraméterek alkalmazására irányuló kérelmeket prudens és realisztikus alapon kell kidolgozni, és a kérelmeknek a felügyeleti hatóság általi értékeléshez szükséges valamennyi lényeges információt tartalmazniuk kell. Értékelést kell tartalmazniuk arról, hogyan teljesülnek majd az adatok teljességére, pontosságára és megfelelőségére vonatkozó követelmények. |
| --- | --- |

(1)

A biztosító vagy viszontbiztosító által benyújtott, biztosítóspecifikus paraméterek alkalmazására irányuló kérelmeket prudens és realisztikus alapon kell kidolgozni, és a kérelmeknek a felügyeleti hatóság általi értékeléshez szükséges valamennyi lényeges információt tartalmazniuk kell. Értékelést kell tartalmazniuk arról, hogyan teljesülnek majd az adatok teljességére, pontosságára és megfelelőségére vonatkozó követelmények.

| (2) | A felügyeleti hatóságok következetes határozathozatalát biztosítandó, pontosan meg kell határozni a biztosítók és viszontbiztosítók által a kérelemben szerepeltetendő információk körét. |
| --- | --- |

(2)

A felügyeleti hatóságok következetes határozathozatalát biztosítandó, pontosan meg kell határozni a biztosítók és viszontbiztosítók által a kérelemben szerepeltetendő információk körét.

| (3) | A biztosítóspecifikus paraméterek alkalmazására irányuló kérelem stratégiai döntést jelent a kockázatkezelés és a tőketervezés szempontjából. Az igazgatási, irányító vagy felügyelő testületnek a 2009/138/EK irányelv 40. cikkében rögzített, a megfelelésre vonatkozó végső felelősségét figyelembe véve gondosan mérlegelni kell e testület részvételét a kérelmet érintő határozathozatali folyamatban. |
| --- | --- |

(3)

A biztosítóspecifikus paraméterek alkalmazására irányuló kérelem stratégiai döntést jelent a kockázatkezelés és a tőketervezés szempontjából. Az igazgatási, irányító vagy felügyelő testületnek a 2009/138/EK irányelv 40. cikkében rögzített, a megfelelésre vonatkozó végső felelősségét figyelembe véve gondosan mérlegelni kell e testület részvételét a kérelmet érintő határozathozatali folyamatban.

| (4) | Szabályokat kell meghatározni annak érdekében, hogy a felügyeleti hatóságok képesek legyenek megfelelő eljárásokat elfogadni. A kérelmek felügyeleti hatóságok általi értékelése és jóváhagyása tekintetében részletes szabályok rögzítésére van szükség. A jóváhagyási folyamat kezelése érdekében e szabályokat a kérelmek összetettségével arányosan kell módosítani. Amennyiben az a kérelem összetettségével arányban áll, a jóváhagyási folyamat hat hónapnál rövidebb lehet. |
| --- | --- |

(4)

Szabályokat kell meghatározni annak érdekében, hogy a felügyeleti hatóságok képesek legyenek megfelelő eljárásokat elfogadni. A kérelmek felügyeleti hatóságok általi értékelése és jóváhagyása tekintetében részletes szabályok rögzítésére van szükség. A jóváhagyási folyamat kezelése érdekében e szabályokat a kérelmek összetettségével arányosan kell módosítani. Amennyiben az a kérelem összetettségével arányban áll, a jóváhagyási folyamat hat hónapnál rövidebb lehet.

| (5) | A biztosítóspecifikus paraméterek alkalmazására irányuló kérelem benyújtására vonatkozó döntésnek nem lehet egyedüli oka a tőkekövetelmény csökkentése. A biztosítóspecifikus paraméterek alkalmazása ugyanakkor nem akadályozhatja a biztosítókat, illetve viszontbiztosítókat abban, hogy visszatérjenek a standard paraméterek használatához, amennyiben a biztosítóspecifikus paraméterek már nem tükrözik kockázati profiljukat – ez esetben a biztosító, illetve viszontbiztosító tájékoztatja a felügyeleti hatóságot az okokról, hogy miért nem megfelelőek már az említett paraméterek. |
| --- | --- |

(5)

A biztosítóspecifikus paraméterek alkalmazására irányuló kérelem benyújtására vonatkozó döntésnek nem lehet egyedüli oka a tőkekövetelmény csökkentése. A biztosítóspecifikus paraméterek alkalmazása ugyanakkor nem akadályozhatja a biztosítókat, illetve viszontbiztosítókat abban, hogy visszatérjenek a standard paraméterek használatához, amennyiben a biztosítóspecifikus paraméterek már nem tükrözik kockázati profiljukat – ez esetben a biztosító, illetve viszontbiztosító tájékoztatja a felügyeleti hatóságot az okokról, hogy miért nem megfelelőek már az említett paraméterek.

| (6) | A jóváhagyási eljárások folyamatos kommunikációt irányoznak elő a felügyeleti hatóságok és a biztosítók és viszontbiztosítók között. Ez magában foglalja a hivatalos kérelem benyújtása előtti és a kérelem jóváhagyását követő kommunikációt egyaránt – utóbbira a felügyeleti felülvizsgálati folyamat révén kerül sor. E folyamatos kommunikációra szükség van annak biztosításához, hogy a felügyeleti értékelés releváns és aktuális információkon alapuljon. |
| --- | --- |

(6)

A jóváhagyási eljárások folyamatos kommunikációt irányoznak elő a felügyeleti hatóságok és a biztosítók és viszontbiztosítók között. Ez magában foglalja a hivatalos kérelem benyújtása előtti és a kérelem jóváhagyását követő kommunikációt egyaránt – utóbbira a felügyeleti felülvizsgálati folyamat révén kerül sor. E folyamatos kommunikációra szükség van annak biztosításához, hogy a felügyeleti értékelés releváns és aktuális információkon alapuljon.

| (7) | A felügyeleti hatóságok a jóváhagyási folyamat részeként többek között értékelik a biztosítóspecifikus paraméterek kiszámításához használt adatokat és ellenőrzik, hogy a felhasznált adatok megfelelnek-e az adatokra vonatkozó (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 219. cikkében rögzített kritériumoknak. Az említett rendelet 219. cikke szerinti, az adatok teljességére vonatkozó követelmény teljesítéséhez a biztosítónak vagy viszontbiztosítónak a jóváhagyott módszerrel a legfrissebb releváns adatokból előállított biztosítóspecifikus paraméterértékeket kell használnia. |
| --- | --- |

(7)

A felügyeleti hatóságok a jóváhagyási folyamat részeként többek között értékelik a biztosítóspecifikus paraméterek kiszámításához használt adatokat és ellenőrzik, hogy a felhasznált adatok megfelelnek-e az adatokra vonatkozó (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 219. cikkében rögzített kritériumoknak. Az említett rendelet 219. cikke szerinti, az adatok teljességére vonatkozó követelmény teljesítéséhez a biztosítónak vagy viszontbiztosítónak a jóváhagyott módszerrel a legfrissebb releváns adatokból előállított biztosítóspecifikus paraméterértékeket kell használnia.

| (8) | A biztosítók és viszontbiztosítók a kockázati modulokon belül a standard paramétereknek csupán egy részét helyettesíthetik biztosítóspecifikus paraméterekkel. Ez azt jelenti, hogy a paraméterek számításához felhasznált bemeneti adatok egy része hasonló vagy megegyező lesz a biztosítástechnikai tartalékok számításához felhasznált bemeneti adatokkal. |
| --- | --- |

(8)

A biztosítók és viszontbiztosítók a kockázati modulokon belül a standard paramétereknek csupán egy részét helyettesíthetik biztosítóspecifikus paraméterekkel. Ez azt jelenti, hogy a paraméterek számításához felhasznált bemeneti adatok egy része hasonló vagy megegyező lesz a biztosítástechnikai tartalékok számításához felhasznált bemeneti adatokkal.

| (9) | A 2009/138/EK irányelv szerinti különböző jóváhagyás iránti kérelmek közötti kölcsönhatások miatt a biztosítóspecifikus paraméterek jóváhagyásának kérelmezése során a biztosító vagy viszontbiztosító tájékoztatja a felügyeleti hatóságot a 2009/138/EK irányelv 308a. cikkének (1) bekezdésében felsorolt elemek jóváhagyására irányuló egyéb, jelenleg folyamatban lévő vagy az elkövetkező hat hónapban benyújtani tervezett kérelmekről. Ez a követelmény szükséges annak biztosításához, hogy a felügyeleti értékelés átlátható és tárgyilagos információkon alapuljon. |
| --- | --- |

(9)

A 2009/138/EK irányelv szerinti különböző jóváhagyás iránti kérelmek közötti kölcsönhatások miatt a biztosítóspecifikus paraméterek jóváhagyásának kérelmezése során a biztosító vagy viszontbiztosító tájékoztatja a felügyeleti hatóságot a 2009/138/EK irányelv 308a. cikkének (1) bekezdésében felsorolt elemek jóváhagyására irányuló egyéb, jelenleg folyamatban lévő vagy az elkövetkező hat hónapban benyújtani tervezett kérelmekről. Ez a követelmény szükséges annak biztosításához, hogy a felügyeleti értékelés átlátható és tárgyilagos információkon alapuljon.

| (10) | Ez a rendelet az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(10)

Ez a rendelet az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul.

| (11) | Az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott biztosítási és viszontbiztosítási érdekképviseleti csoport véleményét. |
| --- | --- |

(11)

Az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott biztosítási és viszontbiztosítási érdekképviseleti csoport véleményét.

| (12) | A 2009/138/EK irányelv 308a. cikkében meghatározott, 2015. április 1-jén kezdődő bevezetési időszakban a felügyeleti rendszerrel kapcsolatos jogbiztonság javítása érdekében biztosítani kell, hogy e rendelet a lehető leghamarabb, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetés napját követő napon hatályba lépjen, |
| --- | --- |

(12)

A 2009/138/EK irányelv 308a. cikkében meghatározott, 2015. április 1-jén kezdődő bevezetési időszakban a felügyeleti rendszerrel kapcsolatos jogbiztonság javítása érdekében biztosítani kell, hogy e rendelet a lehető leghamarabb, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetés napját követő napon hatályba lépjen,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Kérelem a biztosítóspecifikus paraméterek alkalmazásának jóváhagyása iránt

(1)   A biztosító vagy viszontbiztosító írásos kérelmet nyújt be a felügyeleti hatóságnak annak jóváhagyására, hogy a standard formula egyes paramétereit a rá jellemző egyedi paraméterekkel helyettesítse.

(2)   A kérelmet azon tagállam valamely hivatalos nyelvén kell benyújtani, amelyben a biztosító vagy viszontbiztosító központi irodája található, vagy a felügyeleti hatósággal egyeztetett nyelven.

(3)   A biztosító vagy viszontbiztosító által benyújtott kérelem a következőket tartalmazza:

| a) | a biztosító vagy viszontbiztosító kérelemhez kapcsolódó belső döntéshozatali folyamatát igazoló dokumentum; |
| --- | --- |

a)

a biztosító vagy viszontbiztosító kérelemhez kapcsolódó belső döntéshozatali folyamatát igazoló dokumentum;

| b) | a biztosítóspecifikus paraméterek alkalmazásának kért kezdő dátuma; |
| --- | --- |

b)

a biztosítóspecifikus paraméterek alkalmazásának kért kezdő dátuma;

| c) | a standard paraméterek azon köre, amelyet a biztosító vagy viszontbiztosító biztosítóspecifikus paraméterekkel kíván helyettesíteni; |
| --- | --- |

c)

a standard paraméterek azon köre, amelyet a biztosító vagy viszontbiztosító biztosítóspecifikus paraméterekkel kíván helyettesíteni;

| d) | minden szegmens tekintetében az alkalmazott szabványosított módszer és a biztosító- vagy viszontbiztosító-specifikus paraméterek e módszer alkalmazásával nyert értékei; |
| --- | --- |

d)

minden szegmens tekintetében az alkalmazott szabványosított módszer és a biztosító- vagy viszontbiztosító-specifikus paraméterek e módszer alkalmazásával nyert értékei;

| e) | azon biztosítóspecifikus paraméterek kiszámítása, amelyek alkalmazása érdekében a biztosító vagy viszontbiztosító a kérelmet benyújtja, valamint információ arról, hogy a számítás megfelelő; |
| --- | --- |

e)

azon biztosítóspecifikus paraméterek kiszámítása, amelyek alkalmazása érdekében a biztosító vagy viszontbiztosító a kérelmet benyújtja, valamint információ arról, hogy a számítás megfelelő;

| f) | bizonyíték arra, hogy a biztosítóspecifikus paraméterek kiszámításához használt adatok hiánytalanok, pontosak és megfelelőek, és megfelelnek az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 219. cikkében rögzített követelményeknek; |
| --- | --- |

f)

bizonyíték arra, hogy a biztosítóspecifikus paraméterek kiszámításához használt adatok hiánytalanok, pontosak és megfelelőek, és megfelelnek az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 219. cikkében rögzített követelményeknek;

| g) | annak indokolása, hogy az egyes szegmensek biztosítóspecifikus paramétereinek kiszámításához használt minden egyes szabványosított módszer a legpontosabb eredményt adja a 2009/138/EK irányelv 101. cikkében rögzített követelmények teljesítéséhez. |
| --- | --- |

g)

annak indokolása, hogy az egyes szegmensek biztosítóspecifikus paramétereinek kiszámításához használt minden egyes szabványosított módszer a legpontosabb eredményt adja a 2009/138/EK irányelv 101. cikkében rögzített követelmények teljesítéséhez.

(4)   A (3) bekezdésben részletezett anyagok mellett a kérelem felsorolja a 2009/138/EK irányelv 308a. cikkének (1) bekezdésében felsorolt elemek jóváhagyására irányuló, a biztosító vagy viszontbiztosító által benyújtott vagy az elkövetkező hat hónapban benyújtani tervezett valamennyi egyéb kérelmet, azok benyújtási dátumával együtt.

2. cikk

Az eredmények pontossága

Az eredmények pontosságának bemutatása során a biztosító vagy viszontbiztosító értékeli, hogy a szabványosított módszer megfelelő-e a vállalkozás adataihoz, hogy teljesülnek-e a feltevéseik, valamint hogy az adatok a biztosító vagy viszontbiztosító kockázati profilja szempontjából relevánsak-e.

3. cikk

A felügyeleti hatóság értékelése a paraméterek megválasztásáról és a paraméterek számítási módszeréről

(1)   A felügyeleti hatóság értékeli a biztosító vagy viszontbiztosító választását az alábbiakat illetően:

| a) | a helyettesítendő paraméterek, mérlegelve, hogy a biztosítóspecifikus paraméterek alkalmazása jobban tükrözi-e a biztosító vagy viszontbiztosító biztosítási kockázati profilját; |
| --- | --- |

a)

a helyettesítendő paraméterek, mérlegelve, hogy a biztosítóspecifikus paraméterek alkalmazása jobban tükrözi-e a biztosító vagy viszontbiztosító biztosítási kockázati profilját;

| b) | azok a szegmensek, amelyek tekintetében a paraméterek kiszámításra kerültek, mérlegelve, hogy a biztosítóspecifikus paraméterek alkalmazása jobban tükrözi-e a biztosító vagy viszontbiztosító biztosítási kockázati profilját. |
| --- | --- |

b)

azok a szegmensek, amelyek tekintetében a paraméterek kiszámításra kerültek, mérlegelve, hogy a biztosítóspecifikus paraméterek alkalmazása jobban tükrözi-e a biztosító vagy viszontbiztosító biztosítási kockázati profilját.

(2)   A felügyeleti hatóságok értékelik a biztosítóspecifikus paraméterek számításához használt szabványosított módszer kiválasztásának biztosító vagy viszontbiztosító általi indokolását. A felügyeleti hatóságok az értékelés során figyelembe veszik, hogy teljesülnek-e a szabványosított módszerekre vonatkozó feltevések, valamint hogy az adatok relevánsak-e a biztosító vagy viszontbiztosító kockázati profilja szempontjából.

4. cikk

A kérelem értékelése

(1)   A felügyeleti hatóság visszaigazolja a biztosító vagy viszontbiztosító kérelmének kézhezvételét.

(2)   A felügyeleti hatóság a kérelem beérkezésének időpontjától számított 30 napon belül visszaigazolja, hogy a kérelem hiánytalan-e. A biztosítóspecifikus paraméterek alkalmazásának jóváhagyása iránti kérelem akkor tekinthető hiánytalannak, ha az 1. cikk (3) és (4) bekezdésében rögzített valamennyi információt és dokumentált bizonyítékot tartalmazza. Ha a felügyeleti hatóság megállapítja, hogy a kérelem nem hiánytalan, haladéktalanul értesíti a kérelmet benyújtó biztosítót vagy viszontbiztosítót arról, hogy a jóváhagyási időszak nem kezdődött meg, és részletesen megindokolja, miért nem tekinthető hiánytalannak a kérelem.

(3)   Ha a felügyeleti hatóság megerősíti, hogy valamely kérelem hiánytalan, az nem zárja ki, hogy az adott felügyeleti hatóság az értékelés elvégzéséhez szükséges kiegészítő információkat kérjen. A kérésben meg kell határozni a szükséges kiegészítő információkat és a kérés indokait.

(4)   A kérelem értékelésében a felügyeleti hatóság módosításokat írhat elő arra vonatkozóan, hogy a biztosító vagy viszontbiztosító hogyan alkalmazza a biztosítóspecifikus paramétereket. Amennyiben a felügyeleti hatóság úgy határoz, hogy a biztosítóspecifikus paraméterek alkalmazására irányuló kérelem a módosítások végrehajtása esetén jóváhagyható lenne, írásban haladéktalanul értesíti a biztosítót vagy viszontbiztosítót a szükséges módosításokról.

(5)   A felügyeleti hatóság általi információ- illetve módosításkérés időpontja, valamint a kért információk felügyeleti hatósághoz való beérkezésének napja közötti napok nem számítanak bele a (7) bekezdésben rögzített hat hónapos időszakba.

(6)   A biztosító vagy viszontbiztosító a kérelmének részleteiben bekövetkező valamennyi változásról tájékoztatja a felügyeleti hatóságot. Amennyiben a biztosító vagy viszontbiztosító kérelmének változásáról tájékoztatja a felügyeleti hatóságot, ez az alábbiak kivételével új kérelemként kezelendő:

| a) | a változás oka a felügyeleti hatóság további információ vagy módosítás iránti kérése; vagy |
| --- | --- |

a)

a változás oka a felügyeleti hatóság további információ vagy módosítás iránti kérése; vagy

| b) | a felügyeleti hatóság meggyőződött arról, hogy a változás nem befolyásolja lényegesen a kérelem értékelését. |
| --- | --- |

b)

a felügyeleti hatóság meggyőződött arról, hogy a változás nem befolyásolja lényegesen a kérelem értékelését.

(7)   A felügyeleti hatóság biztosítja, hogy a hiánytalan kérelem kézhezvételét követő hat hónapon belül elbírálja a kérelmet.

5. cikk

A kérelemről hozott határozat

(1)   Ha a felügyeleti hatóság elutasítja a kérelmet, közli a határozat alapjául szolgáló indokokat. A felügyeleti hatóság csak akkor hagyja jóvá a kérelmet, ha kielégítőnek találja a standard formula egyes paramétereinek helyettesítését alátámasztó indokolást.

(2)   Ha a felügyeleti hatóság határozatot hozott a kérelemről, határozatáról haladéktalanul, írásban, a kérelemével egyező nyelven értesíti a biztosítót vagy viszontbiztosítót.

(3)   A felügyeleti hatóság határozhat úgy, hogy a kérelmet a benne található szegmensek vagy paraméterek közül nem mind, csupán néhány vonatkozásában hagyja jóvá.

6. cikk

A jóváhagyás felügyeleti hatóság általi visszavonása

A felügyeleti hatóság az alábbi esetekben vonhatja vissza a biztosítónak vagy viszontbiztosítónak adott, a biztosítóspecifikus paramétereket alkalmazó módszer jóváhagyását:

| a) | amennyiben a biztosító vagy viszontbiztosító, amely számára jóváhagyták a biztosítóspecifikus paraméterek alkalmazását, már nem teljesíti a 2009/138/EK irányelv 101. cikkében, valamint az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 218., 219. és 220. cikkében rögzített feltételeket; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a biztosító vagy viszontbiztosító, amely számára jóváhagyták a biztosítóspecifikus paraméterek alkalmazását, már nem teljesíti a 2009/138/EK irányelv 101. cikkében, valamint az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 218., 219. és 220. cikkében rögzített feltételeket;

| b) | amennyiben kellően indokolt esetben a biztosító vagy viszontbiztosító vissza kíván térni a standard paraméterekhez és erre irányuló kérést küld a felügyeleti hatóságnak, megadva annak okát, miért nem megfelelő a biztosítóspecifikus paramétereket alkalmazó módszer, és dokumentált bizonyítékot szolgáltatva erre. |
| --- | --- |

b)

amennyiben kellően indokolt esetben a biztosító vagy viszontbiztosító vissza kíván térni a standard paraméterekhez és erre irányuló kérést küld a felügyeleti hatóságnak, megadva annak okát, miért nem megfelelő a biztosítóspecifikus paramétereket alkalmazó módszer, és dokumentált bizonyítékot szolgáltatva erre.

7. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. március 24-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 335., 2009.12.17., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. október 10-i (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelete a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II) kiegészítéséről (HL L 12., 2015.1.17., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1094/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 48. o.).

3

---

| 25.3.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 79/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 79/12

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/499 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. március 24.)

a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a kiegészítő szavatolótőke-elemek alkalmazására vonatkozó felügyeleti jóváhagyás megadása során követendő eljárásokra vonatkozó végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (Szolvencia II) és különösen annak 92. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A biztosítók és viszontbiztosítók prudens és realisztikus alapon készítik el a kiegészítő szavatolótőke-elemek jóváhagyása iránti kérelmet. |
| --- | --- |

(1)

A biztosítók és viszontbiztosítók prudens és realisztikus alapon készítik el a kiegészítő szavatolótőke-elemek jóváhagyása iránti kérelmet.

| (2) | A kiegészítő szavatolótőke-elem iránti kérelem a kockázatkezelés és a tőketervezés szempontjából stratégiai döntés. Az igazgatási, irányító vagy felügyelő testületnek a 2009/138/EK irányelv 40. cikkében rögzített, a megfelelésre vonatkozó végső felelősségét figyelembe véve gondosan mérlegelni kell e testület részvételét a kérelmet érintő határozathozatali folyamatban. |
| --- | --- |

(2)

A kiegészítő szavatolótőke-elem iránti kérelem a kockázatkezelés és a tőketervezés szempontjából stratégiai döntés. Az igazgatási, irányító vagy felügyelő testületnek a 2009/138/EK irányelv 40. cikkében rögzített, a megfelelésre vonatkozó végső felelősségét figyelembe véve gondosan mérlegelni kell e testület részvételét a kérelmet érintő határozathozatali folyamatban.

| (3) | A biztosító vagy viszontbiztosító csatol minden, a felügyeleti hatóság általi értékeléshez szükséges lényeges tényt, beleértve a biztosító vagy viszontbiztosító által arra vonatkozóan tett értékelést, hogy a tőkeelem hogyan teljesíti a kiegészítő szavatolótőke-elemekre vonatkozó kritériumokat, és lehívás esetén az alapvető szavatolótőke-elemként való besorolásra vonatkozó kritériumokat, annak érdekében, hogy a felügyeleti hatóság kellő időben, megfelelő bizonyíték alapján hozhasson határozatot. |
| --- | --- |

(3)

A biztosító vagy viszontbiztosító csatol minden, a felügyeleti hatóság általi értékeléshez szükséges lényeges tényt, beleértve a biztosító vagy viszontbiztosító által arra vonatkozóan tett értékelést, hogy a tőkeelem hogyan teljesíti a kiegészítő szavatolótőke-elemekre vonatkozó kritériumokat, és lehívás esetén az alapvető szavatolótőke-elemként való besorolásra vonatkozó kritériumokat, annak érdekében, hogy a felügyeleti hatóság kellő időben, megfelelő bizonyíték alapján hozhasson határozatot.

| (4) | Meg kell határozni a biztosító vagy viszontbiztosító által a kérelmébe foglalandó információt, hogy a felügyeleti hatóság következetes alapon hozhasson határozatot. |
| --- | --- |

(4)

Meg kell határozni a biztosító vagy viszontbiztosító által a kérelmébe foglalandó információt, hogy a felügyeleti hatóság következetes alapon hozhasson határozatot.

| (5) | A 2009/138/EK irányelv szerinti különböző jóváhagyás iránti kérelmek közötti kölcsönhatások miatt a kiegészítő szavatolótőke-elem jóváhagyásának kérelmezése során a biztosító vagy viszontbiztosító tájékoztatja a felügyeleti hatóságot a 2009/138/EK irányelv 308a. cikkének (1) bekezdésében felsorolt elemekre irányuló más, jelenleg folyamatban lévő vagy az elkövetkező hat hónapban benyújtani tervezett kérelmekről. Ez a követelmény szükséges annak biztosításához, hogy a felügyeleti értékelés átlátható és tárgyilagos információkon alapuljon. |
| --- | --- |

(5)

A 2009/138/EK irányelv szerinti különböző jóváhagyás iránti kérelmek közötti kölcsönhatások miatt a kiegészítő szavatolótőke-elem jóváhagyásának kérelmezése során a biztosító vagy viszontbiztosító tájékoztatja a felügyeleti hatóságot a 2009/138/EK irányelv 308a. cikkének (1) bekezdésében felsorolt elemekre irányuló más, jelenleg folyamatban lévő vagy az elkövetkező hat hónapban benyújtani tervezett kérelmekről. Ez a követelmény szükséges annak biztosításához, hogy a felügyeleti értékelés átlátható és tárgyilagos információkon alapuljon.

| (6) | A felügyeleti hatóság és a biztosító vagy viszontbiztosító lehetősége arra, hogy a partnerek csoportjának a státusát úgy értékelje, mintha az egyetlen partner lenne, akkor tekintendő különösen lényegesnek, ha valamely biztosító egyesületnek vagy egyesületi formához hasonlóan működő biztosítónak nagy számú homogén nem vállalati tagja van, amelyektől pótlólagos befizetést hívhat le. |
| --- | --- |

(6)

A felügyeleti hatóság és a biztosító vagy viszontbiztosító lehetősége arra, hogy a partnerek csoportjának a státusát úgy értékelje, mintha az egyetlen partner lenne, akkor tekintendő különösen lényegesnek, ha valamely biztosító egyesületnek vagy egyesületi formához hasonlóan működő biztosítónak nagy számú homogén nem vállalati tagja van, amelyektől pótlólagos befizetést hívhat le.

| (7) | A kiegészítő szavatolótőke-elemek jóváhagyásának folyamata folyamatos kommunikációt irányoz elő a felügyeleti hatóság és a biztosító vagy viszontbiztosító között. Ez magában foglalja a hivatalos kérelem benyújtása előtti és a kérelem jóváhagyását követő kommunikációt egyaránt – utóbbira a felügyeleti felülvizsgálati folyamat révén kerül sor. E folyamatos kommunikációra szükség van annak biztosításához, hogy a felügyeleti értékelés releváns és aktuális információkon alapuljon. |
| --- | --- |

(7)

A kiegészítő szavatolótőke-elemek jóváhagyásának folyamata folyamatos kommunikációt irányoz elő a felügyeleti hatóság és a biztosító vagy viszontbiztosító között. Ez magában foglalja a hivatalos kérelem benyújtása előtti és a kérelem jóváhagyását követő kommunikációt egyaránt – utóbbira a felügyeleti felülvizsgálati folyamat révén kerül sor. E folyamatos kommunikációra szükség van annak biztosításához, hogy a felügyeleti értékelés releváns és aktuális információkon alapuljon.

| (8) | Ha a felügyeleti hatóságot arról értesíti a biztosító vagy viszontbiztosító, hogy valamely jóváhagyott kiegészítő szavatolótőke-elem veszteségelnyelő képessége csökkent, a felügyeleti hatóság lefelé módosítja a jóváhagyott összeget, vagy visszavonja a módszer jóváhagyását annak biztosítása érdekében, hogy összhangban legyen a csökkent veszteségelnyelő képességgel. |
| --- | --- |

(8)

Ha a felügyeleti hatóságot arról értesíti a biztosító vagy viszontbiztosító, hogy valamely jóváhagyott kiegészítő szavatolótőke-elem veszteségelnyelő képessége csökkent, a felügyeleti hatóság lefelé módosítja a jóváhagyott összeget, vagy visszavonja a módszer jóváhagyását annak biztosítása érdekében, hogy összhangban legyen a csökkent veszteségelnyelő képességgel.

| (9) | A 2009/138/EK irányelv 226. cikke lehetővé teszi a biztosítók vagy viszontbiztosítók egy csoportjának, hogy egy köztes biztosítói holdingtársaság vagy köztes vegyes pénzügyi holdingtársaság tekintetében kiegészítő szavatolótőke-elem jóváhagyását kérelmezze. Ilyen esetekben ugyanazok a szabályok alkalmazandók a köztes biztosítói holdingtársaságra vagy köztes vegyes pénzügyi holdingtársaságra, mint ha biztosító vagy viszontbiztosító lenne. Ez akkor is érvényes, ha a csoport élén a 2009/138/EK irányelv 235. cikkével összhangban biztosítói holdingtársaság vagy vegyes pénzügyi holdingtársaság áll. |
| --- | --- |

(9)

A 2009/138/EK irányelv 226. cikke lehetővé teszi a biztosítók vagy viszontbiztosítók egy csoportjának, hogy egy köztes biztosítói holdingtársaság vagy köztes vegyes pénzügyi holdingtársaság tekintetében kiegészítő szavatolótőke-elem jóváhagyását kérelmezze. Ilyen esetekben ugyanazok a szabályok alkalmazandók a köztes biztosítói holdingtársaságra vagy köztes vegyes pénzügyi holdingtársaságra, mint ha biztosító vagy viszontbiztosító lenne. Ez akkor is érvényes, ha a csoport élén a 2009/138/EK irányelv 235. cikkével összhangban biztosítói holdingtársaság vagy vegyes pénzügyi holdingtársaság áll.

| (10) | Ez a rendelet az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(10)

Ez a rendelet az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul.

| (11) | Az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 37. cikkével összhangban létrehozott biztosítási és viszontbiztosítási érdekképviseleti csoport véleményét. |
| --- | --- |

(11)

Az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 37. cikkével összhangban létrehozott biztosítási és viszontbiztosítási érdekképviseleti csoport véleményét.

| (12) | A 2009/138/EK irányelv 308a. cikkében meghatározott, 2015. április 1-jén kezdődő bevezetési időszakban a felügyeleti rendszerrel kapcsolatos jogbiztonság javítása érdekében biztosítani kell, hogy e rendelet a lehető leghamarabb, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetés napját követő napon hatályba lépjen, |
| --- | --- |

(12)

A 2009/138/EK irányelv 308a. cikkében meghatározott, 2015. április 1-jén kezdődő bevezetési időszakban a felügyeleti rendszerrel kapcsolatos jogbiztonság javítása érdekében biztosítani kell, hogy e rendelet a lehető leghamarabb, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetés napját követő napon hatályba lépjen,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kérelem általános jellemzői

(1)   A biztosító vagy viszontbiztosító minden egyes kiegészítő szavatolótőke-elem jóváhagyása céljából írásbeli kérelmet nyújt be a felügyeleti hatósághoz.

(2)   A kérelmet azon tagállam valamely hivatalos nyelvén kell benyújtani, amelyben a biztosító vagy viszontbiztosító központi irodája található, vagy a felügyeleti hatósággal egyeztetett nyelven.

(3)   A kérelem kísérőlevelet és bizonyítékot foglal magában.

2. cikk

Kísérőlevél

A biztosító vagy viszontbiztosító kísérőlevelet nyújt be. A kísérőlevél valamennyi következő elemet megerősíti:

| a) | a kiegészítő szavatolótőke-elemre vagy a kapcsolódó megállapodásokra irányadó jogi vagy szerződéses feltételek meghatározása egyértelmű és világos; |
| --- | --- |

a)

a kiegészítő szavatolótőke-elemre vagy a kapcsolódó megállapodásokra irányadó jogi vagy szerződéses feltételek meghatározása egyértelmű és világos;

| b) | a kérelemben a kiegészítő szavatolótőke-elemhez rendelt összeg megfelel a 2009/138/EK irányelv 90. cikke (2) bekezdésének; |
| --- | --- |

b)

a kérelemben a kiegészítő szavatolótőke-elemhez rendelt összeg megfelel a 2009/138/EK irányelv 90. cikke (2) bekezdésének;

| c) | a kiegészítő szavatolótőke-elem gazdasági tartalma teljes mértékben tükröződik a kérelemben, beleértve azt, hogy lehívás esetén az elem hogyan szolgál alapvető szavatolótőke-elemként; |
| --- | --- |

c)

a kiegészítő szavatolótőke-elem gazdasági tartalma teljes mértékben tükröződik a kérelemben, beleértve azt, hogy lehívás esetén az elem hogyan szolgál alapvető szavatolótőke-elemként;

| d) | figyelembe véve a valószínű jövőbeli fejleményeket, valamint a kérelem időpontjában fennálló körülményeket, a biztosító vagy viszontbiztosító úgy véli, hogy a kiegészítő szavatolótőke-elem megfelel a szavatoló tőke besorolására vonatkozó kritériumoknak; |
| --- | --- |

d)

figyelembe véve a valószínű jövőbeli fejleményeket, valamint a kérelem időpontjában fennálló körülményeket, a biztosító vagy viszontbiztosító úgy véli, hogy a kiegészítő szavatolótőke-elem megfelel a szavatoló tőke besorolására vonatkozó kritériumoknak;

| e) | minden olyan tényt feltüntettek, amelynek ismerete befolyásolhatja a felügyeleti hatóság határozatát egy adott kiegészítő szavatolótőke-elem jóváhagyására vonatkozóan, azon összegre vonatkozóan, amellyel kapcsolatban az elem jóváhagyását kérik, vagy azon időtartamra vonatkozóan, amelyre a számítási módszer jóváhagyása érvényes. |
| --- | --- |

e)

minden olyan tényt feltüntettek, amelynek ismerete befolyásolhatja a felügyeleti hatóság határozatát egy adott kiegészítő szavatolótőke-elem jóváhagyására vonatkozóan, azon összegre vonatkozóan, amellyel kapcsolatban az elem jóváhagyását kérik, vagy azon időtartamra vonatkozóan, amelyre a számítási módszer jóváhagyása érvényes.

A kísérőlevél felsorolja emellett a biztosító vagy viszontbiztosító által benyújtott, vagy a következő hat hónapban benyújtani tervezett azon egyéb kérelmeket is, amelyek a 2009/138/EK irányelv 308a. cikkének (1) bekezdésében felsorolt elemek jóváhagyására irányulnak, a kérelmek benyújtási dátumával együtt.

3. cikk

Az összegre vagy a módszerre vonatkozó bizonyíték

A biztosító vagy viszontbiztosító által benyújtott kérelem a kiegészítő szavatolótőke-elem meghatározott, pénzben kifejezett összegének, vagy a kiegészítő szavatolótőke-elem összegének meghatározására szolgáló módszernek a jóváhagyására irányul.

Ha a biztosító vagy viszontbiztosító egy meghatározott, pénzben kifejezett összeg jóváhagyását kéri, a kérelemnek tartalmaznia kell az összeg prudens és realisztikus feltevések alapján történő számításának magyarázatát, a 2009/138/EK irányelv 90. cikke (2) bekezdésének megfelelően.

Ha a biztosító vagy viszontbiztosító egy számítási módszer jóváhagyását kéri, a következő információkat kell benyújtania:

| a) | a módszer magyarázata, és hogy hogyan tükrözi a kiegészítő szavatolótőke-elem veszteségelnyelő képességét; |
| --- | --- |

a)

a módszer magyarázata, és hogy hogyan tükrözi a kiegészítő szavatolótőke-elem veszteségelnyelő képességét;

| b) | a módszer alapjául szolgáló feltevések leírása, és hogy ezek a feltevések menyire prudensek és realisztikusak; |
| --- | --- |

b)

a módszer alapjául szolgáló feltevések leírása, és hogy ezek a feltevések menyire prudensek és realisztikusak;

| c) | az elemnek a módszerrel összhangban kiszámított várható kezdeti összege és ezen összeg igazolása; |
| --- | --- |

c)

az elemnek a módszerrel összhangban kiszámított várható kezdeti összege és ezen összeg igazolása;

| d) | a biztosító vagy viszontbiztosító által annak biztosítására alkalmazandó érvényesítési folyamatok magyarázata, hogy a módszer eredményei továbbra is folyamatosan tükrözik az elem veszteségelnyelő képességét. |
| --- | --- |

d)

a biztosító vagy viszontbiztosító által annak biztosítására alkalmazandó érvényesítési folyamatok magyarázata, hogy a módszer eredményei továbbra is folyamatosan tükrözik az elem veszteségelnyelő képességét.

4. cikk

A jóváhagyási kritériumokhoz kapcsolódó bizonyíték

A bizonyíték elegendő információt tartalmaz ahhoz, hogy a felügyeleti hatóság értékelni tudja, hogy a kérelem megfelel-e a 2009/138/EK irányelv 90. cikkében és az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 62–65. cikkében meghatározott kritériumoknak. A bizonyíték legalább az e cikk második–hetedik bekezdésében leírt információkat tartalmazza.

A biztosító vagy viszontbiztosító információt szolgáltat a kiegészítő szavatolótőke-elem jellegéről és azon alapvető szavatolótőke-elem veszteségelnyelő kapacitásáról, amellyé a kiegészítő szavatolótőke-elem a lehívása esetén alakul, beleértve a következőket:

| a) | a tőkeelemre vonatkozó jogi vagy szerződéses feltételek, a kapcsolódó megállapodások feltételeivel együtt, és annak bizonyítéka, hogy a partner megkötötte, vagy meg fogja kötni a szerződést és a kapcsolódó megállapodásokat; |
| --- | --- |

a)

a tőkeelemre vonatkozó jogi vagy szerződéses feltételek, a kapcsolódó megállapodások feltételeivel együtt, és annak bizonyítéka, hogy a partner megkötötte, vagy meg fogja kötni a szerződést és a kapcsolódó megállapodásokat;

| b) | annak bizonyítéka, hogy a szerződés és a kapcsolódó megállapodások minden érintett joghatóságban jogilag kötelező erejűek és végrehajthatók, jogi vélemény alapján; |
| --- | --- |

b)

annak bizonyítéka, hogy a szerződés és a kapcsolódó megállapodások minden érintett joghatóságban jogilag kötelező erejűek és végrehajthatók, jogi vélemény alapján;

| c) | a szerződés érvényességének időtartama, és ha eltér, az az időtartam, amelynek során a biztosító vagy viszontbiztosító lehívhatja a tőkeelemet; |
| --- | --- |

c)

a szerződés érvényességének időtartama, és ha eltér, az az időtartam, amelynek során a biztosító vagy viszontbiztosító lehívhatja a tőkeelemet;

| d) | annak megerősítése, hogy a kiegészítő szavatolótőke-elem, ha már lehívták és befizették, rendelkezik az 1. szintre besorolt alapvető szavatolótőke-elem minden jellemzőjével az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 71. cikkének megfelelően, vagy a 2. szintre besorolt alapvető szavatolótőke-elem minden jellemzőjével az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 73. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

d)

annak megerősítése, hogy a kiegészítő szavatolótőke-elem, ha már lehívták és befizették, rendelkezik az 1. szintre besorolt alapvető szavatolótőke-elem minden jellemzőjével az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 71. cikkének megfelelően, vagy a 2. szintre besorolt alapvető szavatolótőke-elem minden jellemzőjével az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 73. cikkének megfelelően;

| e) | annak megerősítése, hogy a tőkeelemre vonatkozó szerződéses feltételek nem tartalmaznak olyan rendelkezést, amely visszatarthatja biztosítót vagy viszontbiztosítót a tőkeelem veszteségelnyelés céljából történő lehívásától, vagy amely korlátozza az igény szerinti lehívhatóságát; |
| --- | --- |

e)

annak megerősítése, hogy a tőkeelemre vonatkozó szerződéses feltételek nem tartalmaznak olyan rendelkezést, amely visszatarthatja biztosítót vagy viszontbiztosítót a tőkeelem veszteségelnyelés céljából történő lehívásától, vagy amely korlátozza az igény szerinti lehívhatóságát;

| f) | annak megerősítése, hogy a kiegészítő szavatolótőke-elem vagy az ahhoz kapcsolódó előnyök csak a biztosító vagy viszontbiztosító számára hozzáférhetők és nem ruházhatók át vagy rendelhetők hozzá más félhez, és nem terhelhetők semmilyen más módon; |
| --- | --- |

f)

annak megerősítése, hogy a kiegészítő szavatolótőke-elem vagy az ahhoz kapcsolódó előnyök csak a biztosító vagy viszontbiztosító számára hozzáférhetők és nem ruházhatók át vagy rendelhetők hozzá más félhez, és nem terhelhetők semmilyen más módon;

| g) | olyan tényezők, amelyek korlátozhatják azokat a feltételeket, amelyek alapján a biztosító vagy viszontbiztosító le kívánhatja hívni az elemet, beleértve, de nem kizárólagosan a biztosító vagy viszontbiztosító egyéni stresszhelyzetét vagy a szélesebb körű piaci stresszt; |
| --- | --- |

g)

olyan tényezők, amelyek korlátozhatják azokat a feltételeket, amelyek alapján a biztosító vagy viszontbiztosító le kívánhatja hívni az elemet, beleértve, de nem kizárólagosan a biztosító vagy viszontbiztosító egyéni stresszhelyzetét vagy a szélesebb körű piaci stresszt;

| h) | a biztosítónak vagy viszontbiztosítónak van-e, vagy a jövőben lesz-e kötelezettsége arra, vagy várható-e vagy ismert-e, hogy az elemhez kapcsolódóan kifizetéseket teljesít vagy más szolgáltatást nyújt a partner vagy egy harmadik fél számára, az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 71. cikke (1) bekezdésének h) pontjában és 73. cikke (1) bekezdésének d) pontjában szereplő jellemzőket teljesítő alapvető szavatolótőke-elem visszafizetésétől eltérő esetben; |
| --- | --- |

h)

a biztosítónak vagy viszontbiztosítónak van-e, vagy a jövőben lesz-e kötelezettsége arra, vagy várható-e vagy ismert-e, hogy az elemhez kapcsolódóan kifizetéseket teljesít vagy más szolgáltatást nyújt a partner vagy egy harmadik fél számára, az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 71. cikke (1) bekezdésének h) pontjában és 73. cikke (1) bekezdésének d) pontjában szereplő jellemzőket teljesítő alapvető szavatolótőke-elem visszafizetésétől eltérő esetben;

| i) | a középtávú tőkekezelési terv egy példánya, beleértve, hogy a tőkeelem hogyan járul hozzá a biztosító vagy viszontbiztosító meglévő tőkeszerkezetéhez, és hogy a tőkeelem hogyan teheti lehetővé a biztosító vagy viszontbiztosító számára jelenlegi vagy jövőbeli tőkekövetelményének teljesítését. |
| --- | --- |

i)

a középtávú tőkekezelési terv egy példánya, beleértve, hogy a tőkeelem hogyan járul hozzá a biztosító vagy viszontbiztosító meglévő tőkeszerkezetéhez, és hogy a tőkeelem hogyan teheti lehetővé a biztosító vagy viszontbiztosító számára jelenlegi vagy jövőbeli tőkekövetelményének teljesítését.

Azt az esetet kivéve, ha az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikkének (6) bekezdése alkalmazandó és a partnerek csoportjának a státusa úgy értékelhető, mint ha az egyetlen partner lenne, a biztosító vagy viszontbiztosító információt szolgáltat minden egyes partner státusáról, beleértve a következőket:

| a) | az egyes partnerek neve és ismertetése, beleértve a biztosító vagy viszontbiztosító és a partner közötti kapcsolat jellegét; |
| --- | --- |

a)

az egyes partnerek neve és ismertetése, beleértve a biztosító vagy viszontbiztosító és a partner közötti kapcsolat jellegét;

| b) | a partnerek nemteljesítésének kockázatára vonatkozó értékelés, amely segíti a felügyeleti hatóságok által elvégzendő, az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikkének (2) bekezdésében meghatározott értékelést; |
| --- | --- |

b)

a partnerek nemteljesítésének kockázatára vonatkozó értékelés, amely segíti a felügyeleti hatóságok által elvégzendő, az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikkének (2) bekezdésében meghatározott értékelést;

| c) | a partnerek likviditási helyzetére vonatkozó értékelés, amely segíti a felügyeleti hatóságok által elvégzendő, az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikkének (3) bekezdésében meghatározott értékelést; |
| --- | --- |

c)

a partnerek likviditási helyzetére vonatkozó értékelés, amely segíti a felügyeleti hatóságok által elvégzendő, az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikkének (3) bekezdésében meghatározott értékelést;

| d) | a partnerek fizetési hajlandóságára vonatkozó értékelés, amely segíti az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikkének (4) bekezdésében meghatározott felügyeleti értékelést; |
| --- | --- |

d)

a partnerek fizetési hajlandóságára vonatkozó értékelés, amely segíti az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikkének (4) bekezdésében meghatározott felügyeleti értékelést;

| e) | azon körülmények körének leírása, amelyek mellett a biztosító vagy viszontbiztosító le kívánhatja hívni a tőkeelemet, többek között az arra vonatkozó jelenlegi várakozások, hogy a tőkeelem a szavatolótőke-szükségletnek vagy a minimális tőkeszükségletnek való meg nem felelést megelőzően vagy annak pillanatában mikor kerülhet lehívásra; |
| --- | --- |

e)

azon körülmények körének leírása, amelyek mellett a biztosító vagy viszontbiztosító le kívánhatja hívni a tőkeelemet, többek között az arra vonatkozó jelenlegi várakozások, hogy a tőkeelem a szavatolótőke-szükségletnek vagy a minimális tőkeszükségletnek való meg nem felelést megelőzően vagy annak pillanatában mikor kerülhet lehívásra;

| f) | a partnerek státusa kapcsán lényeges minden más tényezőre vonatkozó információ, amely segíti a felügyeleti hatóságok által elvégzendő, az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikkének (5) bekezdésében meghatározott értékelést. |
| --- | --- |

f)

a partnerek státusa kapcsán lényeges minden más tényezőre vonatkozó információ, amely segíti a felügyeleti hatóságok által elvégzendő, az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikkének (5) bekezdésében meghatározott értékelést.

Ha a partnereket az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 63. cikkének (6) bekezdése szerint partnerek csoportjaként kezelik, a partnerek csoportja tekintetében meg kell adni minden, a harmadik bekezdés a)–f) pontjában meghatározott információt.

Ha a 2009/138/EK irányelv 213. cikke értelmében a partner ugyanazon csoport vagy alcsoport tagja, mint a biztosító vagy viszontbiztosító, és a csoporton belül különböző egységek felé rendelkezik kiegészítő szavatolótőke-elemekhez kapcsolódó kötelezettségvállalással, a b)–f) pontban szereplő információnak bizonyítékot kell tartalmaznia arról, hogy a partner – figyelemmel a körülményekre és a csoport egységeire – képes a kiegészítő szavatolótőke-elemek több lehívását egyidejűleg kielégíteni.

A biztosító vagy viszontbiztosító információt szolgáltat a tőkeelemek beszedhetőségéről, beleértve a következőket:

| a) | a tőkeelem beszedhetőségét esetlegesen javító megállapodások részletei, beleértve a biztosíték elérhetőségét; |
| --- | --- |

a)

a tőkeelem beszedhetőségét esetlegesen javító megállapodások részletei, beleértve a biztosíték elérhetőségét;

| b) | arra vonatkozó információ, hogy valamely érintett joghatóság nemzeti joga gátolja-e a lehívást vagy annak kielégítését, többek között a biztosító vagy viszontbiztosító tekintetében kezdeményezett szanálási, közigazgatási vagy fizetésképtelenségi eljárások esetén; |
| --- | --- |

b)

arra vonatkozó információ, hogy valamely érintett joghatóság nemzeti joga gátolja-e a lehívást vagy annak kielégítését, többek között a biztosító vagy viszontbiztosító tekintetében kezdeményezett szanálási, közigazgatási vagy fizetésképtelenségi eljárások esetén;

| c) | azon megállapodások vagy körülmények részletei, amelyek romló pénzügyi helyzet, többek között a szavatolótőke-szükségletnek vagy a minimális tőkeszükségletnek való meg nem felelés esetén gátolhatják a lehívást vagy annak kielégítését. |
| --- | --- |

c)

azon megállapodások vagy körülmények részletei, amelyek romló pénzügyi helyzet, többek között a szavatolótőke-szükségletnek vagy a minimális tőkeszükségletnek való meg nem felelés esetén gátolhatják a lehívást vagy annak kielégítését.

A biztosító vagy viszontbiztosító információt szolgáltat a múltbeli lehívásokról, beleértve a következőket:

| a) | az ugyanazon vagy hasonló partnerektől ugyanolyan vagy hasonló körülmények között eszközölt lehívásokkal vagy a tőlük esedékes tőkeelemek beszedésével kapcsolatos tapasztalat; |
| --- | --- |

a)

az ugyanazon vagy hasonló partnerektől ugyanolyan vagy hasonló körülmények között eszközölt lehívásokkal vagy a tőlük esedékes tőkeelemek beszedésével kapcsolatos tapasztalat;

| b) | az ugyanazon vagy hasonló partnerektől ugyanolyan vagy hasonló körülmények között eszközölt lehívásokkal vagy a tőlük esedékes tőkeelemek beszedésével kapcsolatos minden lényeges rendelkezésre álló piaci adat; |
| --- | --- |

b)

az ugyanazon vagy hasonló partnerektől ugyanolyan vagy hasonló körülmények között eszközölt lehívásokkal vagy a tőlük esedékes tőkeelemek beszedésével kapcsolatos minden lényeges rendelkezésre álló piaci adat;

| c) | a jövőbeli lehívások várt kimenetele tekintetében az a) és b) pontban leírt információ relevanciájára és megbízhatóságára vonatkozóan a biztosító vagy viszontbiztosító által végzett értékelés. |
| --- | --- |

c)

a jövőbeli lehívások várt kimenetele tekintetében az a) és b) pontban leírt információ relevanciájára és megbízhatóságára vonatkozóan a biztosító vagy viszontbiztosító által végzett értékelés.

A biztosító vagy viszontbiztosító leírást ad az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 62. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározottak szerinti, azon jövőbeli változások azonosítására szolgáló folyamatokról, amelyek következtében csökkenhet az adott kiegészítő szavatolótőke-elem veszteségelnyelő képessége. A leírás magában foglalja a következőket:

| a) | hogyan szándékozik azonosítani a változásokat a következőkben:






  i. | a megállapodás struktúrája vagy szerződéses feltételei, többek között a kiegészítő szavatolótőke-elem törlése vagy lejárata vagy a kiegészítő szavatolótőke-elem részleges vagy teljes felhasználása vagy lehívása; |
| --- | --- | --- |

a)

hogyan szándékozik azonosítani a változásokat a következőkben:

i.

a megállapodás struktúrája vagy szerződéses feltételei, többek között a kiegészítő szavatolótőke-elem törlése vagy lejárata vagy a kiegészítő szavatolótőke-elem részleges vagy teljes felhasználása vagy lehívása;

| ii. | az érintett partnerek státusa, többek között a partner nemteljesítése; |
| --- | --- |

ii.

az érintett partnerek státusa, többek között a partner nemteljesítése;

| iii. | a kiegészítő szavatolótőke-elem beszedhetősége, többek között az ugyanazon partnerek által nyújtott más kiegészítő szavatolótőke-elemek lehívása; |
| --- | --- |

iii.

a kiegészítő szavatolótőke-elem beszedhetősége, többek között az ugyanazon partnerek által nyújtott más kiegészítő szavatolótőke-elemek lehívása;

| b) | hogyan tervezi tájékoztatni a felügyeleti hatóságokat az azonosított változásokról, többek között milyen mechanizmusokat hozott létre annak megállapítására, hogy a változásról mikor kell értesíteni a biztosító vagy viszontbiztosító igazgatási, irányító vagy felügyelő testületét és a felügyeleti hatóságot. |
| --- | --- |

b)

hogyan tervezi tájékoztatni a felügyeleti hatóságokat az azonosított változásokról, többek között milyen mechanizmusokat hozott létre annak megállapítására, hogy a változásról mikor kell értesíteni a biztosító vagy viszontbiztosító igazgatási, irányító vagy felügyelő testületét és a felügyeleti hatóságot.

A biztosító vagy viszontbiztosító dokumentált bizonyítékot nyújt be a kérelemhez kapcsolódó belső döntéshozatali eljárásáról.

5. cikk

A kérelem értékelése

A felügyeleti hatóság visszaigazolja a biztosító vagy viszontbiztosító kérelmének kézhezvételét.

A felügyeleti hatóság akkor tekinti hiánytalannak a kérelmet, ha a kérelem a 2., 3. és 4. cikkben meghatározott minden témára kiterjed.

A felügyeleti hatóság időben és legalább a kérelem kézhezvételének időpontjától számított 30 napon belül visszaigazolja, hogy a kérelem hiánytalannak minősül-e vagy sem.

A felügyeleti hatóság biztosítja, hogy az az időtartam, amelyen belül határoz a kérelemről, ésszerű legyen és ne haladja meg a hiánytalan kérelem kézhezvételétől számított három hónapot, kivéve, ha kivételes körülmények állnak fenn, amelyekről időben, írásban értesíti a biztosítót vagy viszontbiztosítót.

Kivételes körülmények fennállása esetén a felügyeleti hatóság nem vehet igénybe a hiánytalan kérelem kézhezvételétől számított hat hónapnál több időt a kérelemről való határozathozatalra.

Ha a felügyeleti hatóság hiánytalannak tekint egy kérelmet, az nem zárja ki, hogy az adott felügyeleti hatóság az értékelés elvégzéséhez szükséges kiegészítő információkat kérjen. A kérésben meg kell határozni a szükséges kiegészítő információkat és a kérés indokait. A felügyeleti hatóság ilyen információkérésének időpontja és az ilyen információk felügyeleti hatóság általi kézhezvételének időpontja között eltelt napok nem számítanak bele az ötödik és hatodik bekezdésben megállapított időtartamokba.

A biztosító vagy viszontbiztosító a kérelmének részleteiben bekövetkező valamennyi változásról tájékoztatja a felügyeleti hatóságot.

Amennyiben a biztosító vagy viszontbiztosító kérelmének változásáról tájékoztatja a felügyeleti hatóságot, ez az alábbiak kivételével új kérelemként kezelendő:

| a) | a változás a felügyeleti hatóság kiegészítő információ iránti kéréséből ered; vagy |
| --- | --- |

a)

a változás a felügyeleti hatóság kiegészítő információ iránti kéréséből ered; vagy

| b) | a felügyeleti hatóság meggyőződött arról, hogy a változás nem befolyásolja lényegesen a kérelemre vonatkozó értékelését. |
| --- | --- |

b)

a felügyeleti hatóság meggyőződött arról, hogy a változás nem befolyásolja lényegesen a kérelemre vonatkozó értékelését.

A biztosító vagy viszontbiztosító a határozathozatalt megelőzően bármikor visszavonhatja a kérelmet azáltal, hogy írásban értesíti a felügyeleti hatóságot. Ha a biztosító vagy viszontbiztosító ezt követően újra benyújtja a kérelmet vagy aktualizált kérelmet nyújt be, a felügyeleti hatóság ezt új kérelemként kezeli.

6. cikk

A kérelemről hozott határozat

Ha a felügyeleti hatóság határozatot hozott a kérelemről, erről haladéktalanul, írásban értesíti a biztosítót vagy viszontbiztosítót.

Ha a felügyeleti hatóság a biztosító vagy viszontbiztosító által kérelmezettnél alacsonyabb összeget hagy jóvá, vagy elutasítja a jóváhagyás iránti kérelmet, a határozatot indokolással kell ellátnia.

Ha a felügyeleti jóváhagyást azzal a feltétellel adták meg, hogy megkötik a szerződést, a biztosító vagy viszontbiztosító a jóváhagyás alapjául szolgáló feltételekkel haladéktalanul megköti a szerződést, és az aláírt szerződés másolatát benyújtja a felügyeleti hatóságnak.

A biztosító vagy viszontbiztosító nem tekintheti elfogadhatónak a kiegészítő szavatolótőke-elemet vagy a módszert, amíg meg nem kötötte a szerződést.

7. cikk

A jóváhagyott összeg módosítása vagy a módszer jóváhagyásának visszavonása

(1)   Ha valamely kiegészítő szavatolótőke-elem már nem teljesíti azokat a feltételeket, amelyek alapján az összeget vagy a számítási módszert jóváhagyták, a felügyeleti hatóság a következő intézkedések valamelyikéről határoz:

| a) | a kiegészítő szavatolótőke-elem összegének alacsonyabb összegre vagy nullára csökkentése; |
| --- | --- |

a)

a kiegészítő szavatolótőke-elem összegének alacsonyabb összegre vagy nullára csökkentése;

| b) | a számítási módszerre vonatkozó jóváhagyásának visszavonása. |
| --- | --- |

b)

a számítási módszerre vonatkozó jóváhagyásának visszavonása.

(2)   A felügyeleti hatóság, amint az (1) bekezdésnek megfelelően meghozta határozatát, erről indoklással együtt haladéktalanul értesíti a biztosítót vagy viszontbiztosítót.

8. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. március 24-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 335., 2009.12.17., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1094/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 48. o.).

2

(3)  A Bizottság 2014. október 10-i (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelete a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II) kiegészítéséről (HL L 12., 2015.1.17., 1. o.).

3

---

| 25.3.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 79/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 79/18

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/500 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. március 24.)

a 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően az illeszkedési kiigazítás alkalmazásának felügyeleti jóváhagyása során követendő eljárásokra vonatkozó végrehajtás-technikai standardok meghatározásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló, 2009. november 25-i 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (Szolvencia II) és különösen annak 86. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2009/138/EK irányelv 77b. cikke lehetővé teszi a biztosítók és viszontbiztosítók számára, hogy a vonatkozó kockázatmentes hozamgörbére illeszkedési kiigazítást alkalmazzanak a felügyeleti hatóságok – bizonyos feltételek teljesítése esetén – megadott előzetes hozzájárulásától függően. Szabályokat kell megállapítani az illeszkedési kiigazításra vonatkozó kérelem jóváhagyása során követendő eljárásokra. |
| --- | --- |

(1)

A 2009/138/EK irányelv 77b. cikke lehetővé teszi a biztosítók és viszontbiztosítók számára, hogy a vonatkozó kockázatmentes hozamgörbére illeszkedési kiigazítást alkalmazzanak a felügyeleti hatóságok – bizonyos feltételek teljesítése esetén – megadott előzetes hozzájárulásától függően. Szabályokat kell megállapítani az illeszkedési kiigazításra vonatkozó kérelem jóváhagyása során követendő eljárásokra.

| (2) | Annak érdekében, hogy a kérelem hiánytalannak minősüljön, tartalmaznia kell a felügyeleti hatóságok általi értékeléshez és határozathozatalhoz szükséges valamennyi releváns információt. Ahhoz, hogy a felügyeleti hatóságok általi értékelés és határozathozatal számára összehangolt alapot biztosítson, a kérelemnek tartalmaznia kell arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a 2009/138/EK irányelv 77b. cikkében meghatározott feltételek mindegyike teljesül. |
| --- | --- |

(2)

Annak érdekében, hogy a kérelem hiánytalannak minősüljön, tartalmaznia kell a felügyeleti hatóságok általi értékeléshez és határozathozatalhoz szükséges valamennyi releváns információt. Ahhoz, hogy a felügyeleti hatóságok általi értékelés és határozathozatal számára összehangolt alapot biztosítson, a kérelemnek tartalmaznia kell arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a 2009/138/EK irányelv 77b. cikkében meghatározott feltételek mindegyike teljesül.

| (3) | Az illeszkedési kiigazítás iránti kérelem stratégiai döntést jelent a kockázatkezelés és a tőketervezés szempontjából. Az igazgatási, irányító vagy felügyelő testületnek a 2009/138/EK irányelv 40. cikkében rögzített, a megfelelésre vonatkozó végső felelősségét figyelembe véve gondosan mérlegelni kell e testület részvételét a kérelmet érintő határozathozatali folyamatban. |
| --- | --- |

(3)

Az illeszkedési kiigazítás iránti kérelem stratégiai döntést jelent a kockázatkezelés és a tőketervezés szempontjából. Az igazgatási, irányító vagy felügyelő testületnek a 2009/138/EK irányelv 40. cikkében rögzített, a megfelelésre vonatkozó végső felelősségét figyelembe véve gondosan mérlegelni kell e testület részvételét a kérelmet érintő határozathozatali folyamatban.

| (4) | A 2009/138/EK irányelv 77b. cikke mellett az említett irányelv 44., 45. és 77c. cikke egyéb előírásokat is tartalmaz, amelyek az illeszkedési kiigazítást használó biztosítókra és viszontbiztosítókra alkalmazandók. A kérelemnek ezért bizonyítékokat kell nyújtania arra vonatkozóan, hogy jóváhagyás esetén az említett valamennyi előírás betartásra kerül. |
| --- | --- |

(4)

A 2009/138/EK irányelv 77b. cikke mellett az említett irányelv 44., 45. és 77c. cikke egyéb előírásokat is tartalmaz, amelyek az illeszkedési kiigazítást használó biztosítókra és viszontbiztosítókra alkalmazandók. A kérelemnek ezért bizonyítékokat kell nyújtania arra vonatkozóan, hogy jóváhagyás esetén az említett valamennyi előírás betartásra kerül.

| (5) | Az illeszkedési kiigazítás jóváhagyása során követendő eljárások a felügyeleti hatóságok és a biztosítók, illetve viszontbiztosítók közötti folyamatos kommunikációt irányoznak elő. Ez magában foglalja a hivatalos kérelem benyújtása előtti és a kérelem jóváhagyását követő kommunikációt egyaránt – utóbbira a felügyeleti felülvizsgálati folyamat révén kerül sor. E folyamatos kommunikációra szükség van annak biztosításához, hogy a felügyeleti értékelés releváns és aktuális információkon alapuljon. |
| --- | --- |

(5)

Az illeszkedési kiigazítás jóváhagyása során követendő eljárások a felügyeleti hatóságok és a biztosítók, illetve viszontbiztosítók közötti folyamatos kommunikációt irányoznak elő. Ez magában foglalja a hivatalos kérelem benyújtása előtti és a kérelem jóváhagyását követő kommunikációt egyaránt – utóbbira a felügyeleti felülvizsgálati folyamat révén kerül sor. E folyamatos kommunikációra szükség van annak biztosításához, hogy a felügyeleti értékelés releváns és aktuális információkon alapuljon.

| (6) | A zökkenőmentes és hatékony folyamat biztosításához a felügyeleti hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy a kérelem végleges elfogadására vagy visszautasítására vonatkozó határozatot megelőzően a biztosítókat és viszontbiztosítókat a kérelem azon részeinek módosítására szólítsák fel, amelyekre vonatkozóan a benyújtott bizonyíték nem elegendő a 2009/138/EK irányelv 77b. cikkében meghatározott releváns feltételeknek való megfelelés bizonyítására. |
| --- | --- |

(6)

A zökkenőmentes és hatékony folyamat biztosításához a felügyeleti hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy a kérelem végleges elfogadására vagy visszautasítására vonatkozó határozatot megelőzően a biztosítókat és viszontbiztosítókat a kérelem azon részeinek módosítására szólítsák fel, amelyekre vonatkozóan a benyújtott bizonyíték nem elegendő a 2009/138/EK irányelv 77b. cikkében meghatározott releváns feltételeknek való megfelelés bizonyítására.

| (7) | A kérelembe foglalt bizonyítékok figyelembevétele mellett a felügyeleti hatóságoknak mérlegelniük kell egyéb olyan tényezőket is, amelyek a 2009/138/EK irányelv előírásainak való megfelelésre vonatkozó határozat meghozatala szempontjából relevánsak. |
| --- | --- |

(7)

A kérelembe foglalt bizonyítékok figyelembevétele mellett a felügyeleti hatóságoknak mérlegelniük kell egyéb olyan tényezőket is, amelyek a 2009/138/EK irányelv előírásainak való megfelelésre vonatkozó határozat meghozatala szempontjából relevánsak.

| (8) | Mivel előfordulhat, hogy az illeszkedési portfóliókat a folyamatos működés elvét alapul véve kezelik, azoknak a biztosítóknak vagy viszontbiztosítóknak, amelyek jóváhagyást kaptak illeszkedési kiigazítás alkalmazására a megfelelő kötelezettségek értékeléséhez, azt is lehetővé kell tenni, hogy a szóban forgó kiigazítást a jövőbeli biztosítási kötelezettségek értékelésére is alkalmazzák, amennyiben ezek a kötelezettségek és a megfelelő eszközök ugyanolyan jellemzőkkel rendelkeznek, mint az eredeti illeszkedési portfólióba foglalt kötelezettségek és eszközök, következésképpen az érintett biztosító vagy viszontbiztosító számára ugyanolyan kockázatot jelentenek. |
| --- | --- |

(8)

Mivel előfordulhat, hogy az illeszkedési portfóliókat a folyamatos működés elvét alapul véve kezelik, azoknak a biztosítóknak vagy viszontbiztosítóknak, amelyek jóváhagyást kaptak illeszkedési kiigazítás alkalmazására a megfelelő kötelezettségek értékeléséhez, azt is lehetővé kell tenni, hogy a szóban forgó kiigazítást a jövőbeli biztosítási kötelezettségek értékelésére is alkalmazzák, amennyiben ezek a kötelezettségek és a megfelelő eszközök ugyanolyan jellemzőkkel rendelkeznek, mint az eredeti illeszkedési portfólióba foglalt kötelezettségek és eszközök, következésképpen az érintett biztosító vagy viszontbiztosító számára ugyanolyan kockázatot jelentenek.

| (9) | A 2009/138/EK irányelv szerinti különböző jóváhagyási kérelmek közötti kölcsönhatások miatt az illeszkedési kiigazítás jóváhagyásának kérelmezése során a biztosítónak vagy viszontbiztosítónak tájékoztatnia kell a felügyeleti hatóságot a 2009/138/EK irányelv 308a. cikke (1) bekezdésében felsorolt elemeket érintő egyéb, jelenleg folyamatban levő vagy a következő hat hónapban benyújtani tervezett kérelmekről. Ez a követelmény szükséges annak biztosításához, hogy a felügyeleti értékelés átlátható és tárgyilagos információkon alapuljon. |
| --- | --- |

(9)

A 2009/138/EK irányelv szerinti különböző jóváhagyási kérelmek közötti kölcsönhatások miatt az illeszkedési kiigazítás jóváhagyásának kérelmezése során a biztosítónak vagy viszontbiztosítónak tájékoztatnia kell a felügyeleti hatóságot a 2009/138/EK irányelv 308a. cikke (1) bekezdésében felsorolt elemeket érintő egyéb, jelenleg folyamatban levő vagy a következő hat hónapban benyújtani tervezett kérelmekről. Ez a követelmény szükséges annak biztosításához, hogy a felügyeleti értékelés átlátható és tárgyilagos információkon alapuljon.

| (10) | Ez a rendelet az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(10)

Ez a rendelet az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság által a Bizottságnak benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul.

| (11) | Az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 37. cikkével összhangban létrehozott biztosítási és viszontbiztosítási érdekképviseleti csoport véleményét. |
| --- | --- |

(11)

Az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1094/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 37. cikkével összhangban létrehozott biztosítási és viszontbiztosítási érdekképviseleti csoport véleményét.

| (12) | A 2009/138/EK irányelv 308a. cikkében meghatározott, 2015. április 1-jén kezdődő bevezetési időszakban a felügyeleti rendszerrel kapcsolatos jogbiztonság javítása érdekében biztosítani kell, hogy e rendelet a lehető leghamarabb, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetés napját követő napon hatályba lépjen, |
| --- | --- |

(12)

A 2009/138/EK irányelv 308a. cikkében meghatározott, 2015. április 1-jén kezdődő bevezetési időszakban a felügyeleti rendszerrel kapcsolatos jogbiztonság javítása érdekében biztosítani kell, hogy e rendelet a lehető leghamarabb, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetés napját követő napon hatályba lépjen,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Illeszkedési kiigazítás alkalmazására irányuló kérelem

(1)   Az illeszkedési kiigazítás alkalmazását kérelmező biztosítók és viszontbiztosítók előzetes jóváhagyás céljából írásbeli kérelmet nyújtanak be a felügyeleti hatóságoknak.

(2)   A kérelmet azon tagállam valamely hivatalos nyelvén kell benyújtani, amelyben a biztosító vagy viszontbiztosító központi irodája található, vagy a felügyeleti hatósággal előzőleg egyeztetett nyelven, és a kérelemnek tartalmaznia kell legalább az e rendelet 3–6. cikkében előírt információt.

(3)   A biztosítók és viszontbiztosítók biztosítják, hogy a kérelem tartalmazzon minden egyéb olyan releváns információt, amelyről úgy vélik, hogy szükséges lehet a felügyeleti hatóság általi értékeléshez és határozathoz. A kérelem tartalmazza a biztosító vagy viszontbiztosító kérelemhez kapcsolódó belső döntéshozatali folyamatára vonatkozó igazoló dokumentumot.

(4)   Amennyiben a kérelem biztosítási vagy viszontbiztosítási kötelezettségek egynél több portfóliójára vonatkozik, az e rendelet 3–6. cikkében előírt bizonyítékok a kérelemben szereplő egyes portfóliókra vonatkozóan külön-külön kerülnek bemutatásra.

2. cikk

A hozzárendelt eszközportfólióhoz kapcsolódó kérelem tartalma

A 2009/138/EK irányelv 77b. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt hozzárendelt eszközportfólióval kapcsolatban a kérelemnek tartalmaznia kell legalább a következőket:

| a) | annak bizonyítéka, hogy a hozzárendelt eszközportfólió teljesíti a 2009/138/EK irányelv 77b. cikke (1) bekezdésében meghatározott valamennyi releváns feltételt; |
| --- | --- |

a)

annak bizonyítéka, hogy a hozzárendelt eszközportfólió teljesíti a 2009/138/EK irányelv 77b. cikke (1) bekezdésében meghatározott valamennyi releváns feltételt;

| b) | a hozzárendelt eszközportfólióhoz tartozó eszközök részletei, amelyek tartalmazzák az egyes eszközök adatait, valamint a szóban forgó eszközök eszközkategória, hitelminőség és futamidő szerinti csoportosításához használt eljárást a 2009/138/EK irányelv 77c. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett alapvető kamatkülönbözet meghatározása céljából; |
| --- | --- |

b)

a hozzárendelt eszközportfólióhoz tartozó eszközök részletei, amelyek tartalmazzák az egyes eszközök adatait, valamint a szóban forgó eszközök eszközkategória, hitelminőség és futamidő szerinti csoportosításához használt eljárást a 2009/138/EK irányelv 77c. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett alapvető kamatkülönbözet meghatározása céljából;

| c) | a hozzárendelt eszközportfólió fenntartásához használt folyamat leírása a 2009/138/EK irányelv 77b. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően, ideértve a várható pénzáramlások helyettesítésének fenntartását szolgáló eljárást, olyan esetekben, amikor a pénzáramlások lényegesen módosultak. |
| --- | --- |

c)

a hozzárendelt eszközportfólió fenntartásához használt folyamat leírása a 2009/138/EK irányelv 77b. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően, ideértve a várható pénzáramlások helyettesítésének fenntartását szolgáló eljárást, olyan esetekben, amikor a pénzáramlások lényegesen módosultak.

3. cikk

A biztosítási vagy viszontbiztosítási kötelezettségek portfóliójához kapcsolódó kérelem tartalma

Azon biztosítási vagy viszontbiztosítási kötelezettségek portfóliójával kapcsolatban, amelyekre az illeszkedési kiigazítást szándékoznak használni, a kérelemnek tartalmaznia kell legalább a következőket:

| a) | annak bizonyítéka, hogy a biztosítási vagy viszontbiztosítási kötelezettségek teljesítik a 2009/138/EK irányelv 77b. cikke (1) bekezdésének d), e), g) és j) pontjában meghatározott valamennyi kritériumot; |
| --- | --- |

a)

annak bizonyítéka, hogy a biztosítási vagy viszontbiztosítási kötelezettségek teljesítik a 2009/138/EK irányelv 77b. cikke (1) bekezdésének d), e), g) és j) pontjában meghatározott valamennyi kritériumot;

| b) | amennyiben van halandósági kockázat, arra vonatkozó számszerű bizonyíték, hogy a biztosítási vagy viszontbiztosítási kötelezettségek portfóliójának legjobb becslése legfeljebb 5 %-kal emelkedik a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II) kiegészítéséről szóló, 2014. október 10-i (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 52. cikke szerint meghatározott halandósági kockázati stressz esetén. |
| --- | --- |

b)

amennyiben van halandósági kockázat, arra vonatkozó számszerű bizonyíték, hogy a biztosítási vagy viszontbiztosítási kötelezettségek portfóliójának legjobb becslése legfeljebb 5 %-kal emelkedik a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II) kiegészítéséről szóló, 2014. október 10-i (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 52. cikke szerint meghatározott halandósági kockázati stressz esetén.

4. cikk

A pénzáramlások megfeleltetéséhez és a portfóliókezeléshez kapcsolódó írásbeli kérelem tartalma

A pénzáramlások megfeleltetésével, valamint a kötelezettségek figyelembe vehető portfóliójának és a hozzárendelt eszközök portfóliójának kezelésével kapcsolatban a kérelemnek tartalmaznia kell legalább a következőket:

| a) | arra vonatkozó számszerű bizonyíték, hogy a 2009/138/EK irányelv 77b. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritériumok teljesülnek, ideértve annak kvantitatív és kvalitatív értékelését, hogy az illeszkedés bárminemű hiánya eredményezheti-e a biztosítási vagy viszontbiztosítási üzletben rejlő, az illeszkedési kiigazítás hatálya alá tartozó kockázatokhoz képest jelentős kockázatok megjelenését; |
| --- | --- |

a)

arra vonatkozó számszerű bizonyíték, hogy a 2009/138/EK irányelv 77b. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritériumok teljesülnek, ideértve annak kvantitatív és kvalitatív értékelését, hogy az illeszkedés bárminemű hiánya eredményezheti-e a biztosítási vagy viszontbiztosítási üzletben rejlő, az illeszkedési kiigazítás hatálya alá tartozó kockázatokhoz képest jelentős kockázatok megjelenését;

| b) | arra vonatkozó bizonyíték, hogy megfelelő eljárásokkal biztosítják a kötelezettségek portfóliójának és a hozzárendelt eszközök portfóliójának a vállalkozás más tevékenységeitől elkülönített megjelölését, szervezését és irányítását, valamint azt, hogy a hozzárendelt eszközöket nem használják fel a vállalkozás más tevékenységeiből származó veszteségek fedezésére a 2009/138/EK irányelv 77b. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően; |
| --- | --- |

b)

arra vonatkozó bizonyíték, hogy megfelelő eljárásokkal biztosítják a kötelezettségek portfóliójának és a hozzárendelt eszközök portfóliójának a vállalkozás más tevékenységeitől elkülönített megjelölését, szervezését és irányítását, valamint azt, hogy a hozzárendelt eszközöket nem használják fel a vállalkozás más tevékenységeiből származó veszteségek fedezésére a 2009/138/EK irányelv 77b. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően;

| c) | arra vonatkozó bizonyíték, hogyan kerül a szavatoló tőke a kisebb átruházhatóság tükrözése céljából a 2009/138/EK irányelv 81. cikkének megfelelően kiigazításra; |
| --- | --- |

c)

arra vonatkozó bizonyíték, hogyan kerül a szavatoló tőke a kisebb átruházhatóság tükrözése céljából a 2009/138/EK irányelv 81. cikkének megfelelően kiigazításra;

| d) | arra vonatkozó bizonyíték, hogy milyen módon kerül kiigazításra a szavatolótőke-szükséglet a kisebb kockázatdiverzifikációs lehetőségek megfelelő tükrözése céljából. Adott esetben az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 216., 217. és 234. cikkének való megfelelést igazolni kell. Amennyiben a biztosító vagy viszontbiztosító a belső modell alkalmazásával szándékozik kiszámítani a szavatolótőke-szükségletet, de még nem kapta meg a szükséges felügyeleti jóváhagyást, az e bekezdésben előírt bizonyítékot a standard formula szerinti, valamint a jóvá nem hagyott belső modell szerinti eredmény alapján egyaránt be kell nyújtani. |
| --- | --- |

d)

arra vonatkozó bizonyíték, hogy milyen módon kerül kiigazításra a szavatolótőke-szükséglet a kisebb kockázatdiverzifikációs lehetőségek megfelelő tükrözése céljából. Adott esetben az (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelet 216., 217. és 234. cikkének való megfelelést igazolni kell. Amennyiben a biztosító vagy viszontbiztosító a belső modell alkalmazásával szándékozik kiszámítani a szavatolótőke-szükségletet, de még nem kapta meg a szükséges felügyeleti jóváhagyást, az e bekezdésben előírt bizonyítékot a standard formula szerinti, valamint a jóvá nem hagyott belső modell szerinti eredmény alapján egyaránt be kell nyújtani.

5. cikk

Az írásbeli kérelem további tartalma

Az e rendelet 3–4. cikkében meghatározott információ mellett a kérelemnek tartalmaznia kell a következőket is:

| a) | annak megerősítése, hogy az illeszkedési kiigazítás alkalmazásának felügyeleti jóváhagyása esetén teljesülnek a 2009/138/EK irányelv 77b. cikke (3) bekezdésének feltételei; |
| --- | --- |

a)

annak megerősítése, hogy az illeszkedési kiigazítás alkalmazásának felügyeleti jóváhagyása esetén teljesülnek a 2009/138/EK irányelv 77b. cikke (3) bekezdésének feltételei;

| b) | a 2009/138/EK irányelv 44. cikkének (2) bekezdésében előírt likviditási terv; |
| --- | --- |

b)

a 2009/138/EK irányelv 44. cikkének (2) bekezdésében előírt likviditási terv;

| c) | a 2009/138/EK irányelv 44. cikke (2a) bekezdésének b) pontjában előírt értékelések; |
| --- | --- |

c)

a 2009/138/EK irányelv 44. cikke (2a) bekezdésének b) pontjában előírt értékelések;

| d) | a 2009/138/EK irányelv 45. cikkének (2a) bekezdésében előírt értékelések; |
| --- | --- |

d)

a 2009/138/EK irányelv 45. cikkének (2a) bekezdésében előírt értékelések;

| e) | az illeszkedési kiigazítás meghatározásához használt számítási módszer részletes magyarázata és bemutatása a 2009/138/EK irányelv 77c. cikkében foglalt követelményeknek megfelelően; |
| --- | --- |

e)

az illeszkedési kiigazítás meghatározásához használt számítási módszer részletes magyarázata és bemutatása a 2009/138/EK irányelv 77c. cikkében foglalt követelményeknek megfelelően;

| f) | a biztosító vagy viszontbiztosító által – a 2009/138/EK irányelv 308a. cikke (1) bekezdésében felsorolt, a fokozatos bevezetéshez kapcsolódó elemekre vonatkozóan – benyújtott vagy a következő hat hónapban benyújtani tervezett egyéb kérelmek listája. |
| --- | --- |

f)

a biztosító vagy viszontbiztosító által – a 2009/138/EK irányelv 308a. cikke (1) bekezdésében felsorolt, a fokozatos bevezetéshez kapcsolódó elemekre vonatkozóan – benyújtott vagy a következő hat hónapban benyújtani tervezett egyéb kérelmek listája.

6. cikk

A kérelem értékelése

(1)   A felügyeleti hatóság visszaigazolja a biztosító vagy viszontbiztosító kérelmének kézhezvételét.

(2)   A felügyeleti hatóság akkor tekinti hiánytalannak a kérelmet, ha az tartalmazza az e rendelet 2–5. cikkében előírt valamennyi bizonyítékot.

(3)   A felügyeleti hatóság a kérelem kézhezvételének időpontjától számított 30 napon belül visszaigazolja, hogy a kérelem hiánytalan-e.

(4)   Ha a felügyeleti hatóság megállapítja, hogy a kérelem nem hiánytalan, haladéktalanul értesíti a kérelmet benyújtó biztosítót vagy viszontbiztosítót arról, hogy a jóváhagyási időszak nem kezdődött meg, és részletesen megindokolja, hogy a kérelem miért nem minősül hiánytalannak.

(5)   A felügyeleti hatóság biztosítja, hogy a hiánytalan kérelem kézhezvételétől számított hat hónapon belül elbírálja a kérelmet.

(6)   Ha a felügyeleti hatóság megerősíti, hogy valamely kérelem hiánytalan, az nem zárja ki, hogy az adott felügyeleti hatóság az értékelés elvégzéséhez szükséges kiegészítő információkat kérjen. A kérésben meg kell határozni a szükséges kiegészítő információkat és a kérés indokait.

(7)   A kérelem értékelése magában foglalja a biztosítóval vagy viszontbiztosítóval folytatott folyamatos kommunikációt, és magában foglalhatja annak a felügyeleti hatóság általi előírását, hogy a biztosító vagy viszontbiztosító módosítsa az illeszkedési kiigazítás alkalmazásának tervezett módját. Amennyiben a felügyeleti hatóság úgy határoz, hogy az illeszkedési kiigazítás alkalmazására irányuló kérelem a módosítások végrehajtása esetén jóváhagyható lenne, írásban haladéktalanul értesíti a biztosítót vagy viszontbiztosítót a szükséges módosításokról.

(8)   A felügyeleti hatóság általi – a (6) vagy (7) bekezdésnek megfelelő – kiegészítő információra vagy módosításra vonatkozó kérés időpontja és az említett információ felügyeleti hatósághoz való beérkezésének vagy a módosítás végrehajtásának az időpontja között eltelt napok nem számítanak bele az (5) bekezdésben megállapított hathónapos időszakba.

(9)   A biztosító vagy viszontbiztosító gondoskodik róla, hogy minden igazoló dokumentum – lehetőség szerint elektronikus formában – a felügyeleti hatóság rendelkezésére álljon a kérelem értékelése során.

(10)   A biztosító vagy viszontbiztosító a kérelmének részleteiben bekövetkező valamennyi változásról tájékoztatja a felügyeleti hatóságot. Amennyiben a biztosító vagy viszontbiztosító kérelmének változásáról tájékoztatja a felügyeleti hatóságot, ez az alábbiak kivételével új kérelemként kezelendő:

| a) | a változás a felügyeleti hatóság kiegészítő információra vagy módosításra vonatkozó kérésének következménye; vagy |
| --- | --- |

a)

a változás a felügyeleti hatóság kiegészítő információra vagy módosításra vonatkozó kérésének következménye; vagy

| b) | a felügyeleti hatóság meggyőződött arról, hogy a változás nem befolyásolja lényegesen a kérelemre vonatkozó értékelését. |
| --- | --- |

b)

a felügyeleti hatóság meggyőződött arról, hogy a változás nem befolyásolja lényegesen a kérelemre vonatkozó értékelését.

(11)   A biztosító vagy viszontbiztosító a határozathozatalt megelőzően bármikor visszavonhatja a kérelmet azáltal, hogy írásban értesíti a felügyeleti hatóságot. Amennyiben a biztosító vagy viszontbiztosító később újra benyújtja a kérelmet vagy aktualizált kérelmet nyújt be, a felügyeleti hatóság ezt új kérelemnek tekinti.

7. cikk

A kérelemről hozott határozat

(1)   A felügyeleti hatóság az e rendelet 2–5. cikkében felsoroltaktól eltérő bizonyítékokat is figyelembe vehet, amennyiben azok a 2009/138/EK irányelv 77b. cikke (1) bekezdésében és 77c. cikkében meghatározott feltételeknek való megfelelés értékelése szempontjából relevánsak a kérelem jóváhagyására vonatkozó határozat meghozatalához.

(2)   A felügyeleti hatóság által a kérelem jóváhagyására vonatkozóan hozott határozatot a kérelem nyelvével azonos nyelven, írásban kell közölni.

(3)   Amennyiben biztosítási vagy viszontbiztosítási kötelezettségek egynél több portfóliójára vonatkozóan egyetlen kérelmet kapott, a felügyeleti hatóság dönthet úgy, hogy nem a kérelem szerinti összes, hanem csak néhány portfólió tekintetében hagyja jóvá a kérelmet. Ebben az esetben a határozat írásbeli közlése pontosan meghatározza, hogy a biztosítási vagy viszontbiztosítási kötelezettségek mely portfólióira alkalmazható illeszkedési kiigazítás.

(4)   Amennyiben a felügyeleti hatóság visszautasítja a kérelmet a kérelem tárgyát képező portfóliók mindegyike vagy egy része tekintetében, döntését egyértelműen megindokolja.

(5)   Amennyiben a biztosítók és viszontbiztosítók jóváhagyást kapnak illeszkedési kiigazítás alkalmazására valamely biztosítási vagy viszontbiztosítási kötelezettség portfóliója tekintetében, a jóváhagyásról szóló határozat hatályát úgy kell tekinteni, hogy az a szóban forgó illeszkedési portfólióhoz a jövőben hozzáadandó biztosítási vagy viszontbiztosítási kötelezettségekre és eszközökre is kiterjed, feltéve, hogy a biztosító vagy viszontbiztosító bizonyítani tudja a következőket:

| a) | a jövőbeli kötelezettségek és eszközök ugyanolyan jellemzőkkel rendelkeznek, mint a jóváhagyás tárgyát képező illeszkedési portfólióhoz tartozó kötelezettségek és eszközök; |
| --- | --- |

a)

a jövőbeli kötelezettségek és eszközök ugyanolyan jellemzőkkel rendelkeznek, mint a jóváhagyás tárgyát képező illeszkedési portfólióhoz tartozó kötelezettségek és eszközök;

| b) | az illeszkedési portfólió továbbra is teljesíti a 2009/138/EK irányelv megfelelő feltételeit. |
| --- | --- |

b)

az illeszkedési portfólió továbbra is teljesíti a 2009/138/EK irányelv megfelelő feltételeit.

8. cikk

A jóváhagyás felügyeleti hatóság általi visszavonása

Amennyiben a felügyeleti hatóság úgy ítéli meg, hogy valamely biztosító vagy viszontbiztosító, amely jóváhagyást kapott illeszkedési kiigazítás alkalmazására, már nem teljesíti a 2009/138/EK irányelv 77b. cikkének (1) bekezdésében vagy 77c. cikkében meghatározott feltételeket, az adott felügyeleti hatóság haladéktalanul értesíti a biztosítót vagy viszontbiztosítót és ismerteti a meg nem felelés jellegét.

9. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. március 24-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 335., 2009.12.17., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1094/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 48. o.).

2

(3)  A Bizottság 2014. október 10-i (EU) 2015/35 felhatalmazáson alapuló rendelete a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Szolvencia II) kiegészítéséről (HL L 12., 2015.1.17., 1. o.).

3

---

| 25.3.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 79/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 79/23

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/501 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. március 24.)

a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tagállamokkal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

| (1) | 2014. június 26-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) és Tajvanról (a továbbiakban: érintett országok) származó rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). |
| --- | --- |

(1)

2014. június 26-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) az alaprendelet 5. cikke alapján dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) és Tajvanról (a továbbiakban: érintett országok) származó rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2).

| (2) | A Bizottság a vizsgálatot az Eurofer (a továbbiakban: panaszos) által a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek panaszos uniós gyártóinak nevében 2014. május 13-án benyújtott panaszára indította el. A panaszos a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek uniós össztermelésének 50 %-át képviseli. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és így elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a vizsgálatot az Eurofer (a továbbiakban: panaszos) által a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek panaszos uniós gyártóinak nevében 2014. május 13-án benyújtott panaszára indította el. A panaszos a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek uniós össztermelésének 50 %-át képviseli. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és így elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.

| (3) | 2014. augusztus 14-én a Bizottság szubvencióellenes vizsgálatot indított a KNK-ból származó rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek Unióba történő behozatalára vonatkozóan, és külön vizsgálatot indított. A szubvencióellenes vizsgálat megindításáról a Bizottság értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). |
| --- | --- |

(3)

2014. augusztus 14-én a Bizottság szubvencióellenes vizsgálatot indított a KNK-ból származó rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek Unióba történő behozatalára vonatkozóan, és külön vizsgálatot indított. A szubvencióellenes vizsgálat megindításáról a Bizottság értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3).

1.2.   Bejegyzés

| (4) | A panaszos szükséges bizonyítékokkal alátámasztott kérelmére a Bizottság 2014. december 15-én elfogadta az 1331/2014/EU végrehajtási rendeletet (4), amely a KNK-ból és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára 2014. december 17-től nyilvántartásba vételi kötelezettséget vezet be. |
| --- | --- |

(4)

A panaszos szükséges bizonyítékokkal alátámasztott kérelmére a Bizottság 2014. december 15-én elfogadta az 1331/2014/EU végrehajtási rendeletet (4), amely a KNK-ból és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára 2014. december 17-től nyilvántartásba vételi kötelezettséget vezet be.

1.3.   Érdekelt felek

| (5) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fel a Bizottsággal a kapcsolatot. A Bizottság emellett kifejezetten tájékoztatta a panaszost, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a kínai és tajvani hatóságokat, az ismert importőröket, a vizsgálat megindításában érintettként ismert szállítókat és felhasználókat, kereskedőket, valamint szövetségeket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. A Bizottság továbbá tájékoztatta az Amerikai Egyesült Államok (a továbbiakban: USA) és Dél-Afrika gyártóit a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország) az USA-t tervezi figyelembe venni. |
| --- | --- |

(5)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fel a Bizottsággal a kapcsolatot. A Bizottság emellett kifejezetten tájékoztatta a panaszost, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, a kínai és tajvani hatóságokat, az ismert importőröket, a vizsgálat megindításában érintettként ismert szállítókat és felhasználókat, kereskedőket, valamint szövetségeket a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. A Bizottság továbbá tájékoztatta az Amerikai Egyesült Államok (a továbbiakban: USA) és Dél-Afrika gyártóit a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti, piacgazdasággal rendelkező harmadik országként (a továbbiakban: analóg ország) az USA-t tervezi figyelembe venni.

| (6) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(6)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a vizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

a)   Mintavétel

| (7) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (8) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az uniós gyártók közül ideiglenesen mintát választott ki. A Bizottság a termelés mennyisége alapján választotta ki a mintát. A minta négy uniós gyártóból állt. A mintába felvett uniós gyártók a termelési mennyiség megközelítőleg 50 %-át képviselték. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket. Nem tettek észrevételt az ideiglenes mintával kapcsolatban, az ideiglenes mintát megerősítették. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazat tekintetében. |
| --- | --- |

(8)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az uniós gyártók közül ideiglenesen mintát választott ki. A Bizottság a termelés mennyisége alapján választotta ki a mintát. A minta négy uniós gyártóból állt. A mintába felvett uniós gyártók a termelési mennyiség megközelítőleg 50 %-át képviselték. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket. Nem tettek észrevételt az ideiglenes mintával kapcsolatban, az ideiglenes mintát megerősítették. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazat tekintetében.

Mintavétel az importőrök körében

| (9) | A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

| (10) | Harmincegy független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az Unióba irányuló import legnagyobb mennyisége alapján négy vállalatot vett fel a mintába. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően valamennyi érintett és ismert importőr véleményét kikérték a minta kiválasztásáról. |
| --- | --- |

(10)

Harmincegy független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az Unióba irányuló import legnagyobb mennyisége alapján négy vállalatot vett fel a mintába. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően valamennyi érintett és ismert importőr véleményét kikérték a minta kiválasztásáról.

| (11) | Észrevételek érkeztek az egyik kiválasztott importőr tulajdonosi szerkezetével kapcsolatban. Az érdekelt felek azzal érveltek, hogy az egyik importőrnek nem kellene a mintában szerepelnie, mivel kapcsolatban áll egy uniós gyártóval. Azonban ezen importőr a vizsgálati időszak alatt nem állt kapcsolatban semmilyen uniós gyártóval, csak később került egy gyártóval kapcsolatba. Továbbá, a „független importőr” azt jelenti, hogy az importőr nem áll kapcsolatban exportáló gyártóval. A független importőr kapcsolatban állhat egy uniós gyártóval. |
| --- | --- |

(11)

Észrevételek érkeztek az egyik kiválasztott importőr tulajdonosi szerkezetével kapcsolatban. Az érdekelt felek azzal érveltek, hogy az egyik importőrnek nem kellene a mintában szerepelnie, mivel kapcsolatban áll egy uniós gyártóval. Azonban ezen importőr a vizsgálati időszak alatt nem állt kapcsolatban semmilyen uniós gyártóval, csak később került egy gyártóval kapcsolatba. Továbbá, a „független importőr” azt jelenti, hogy az importőr nem áll kapcsolatban exportáló gyártóval. A független importőr kapcsolatban állhat egy uniós gyártóval.

Mintavétel a tajvani exportáló gyártók körében

| (12) | A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte az összes tajvani exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte Tajvan Európai Unió melletti képviselőit, hogy nevezzék meg és/vagy lépjenek kapcsolatba azokkal az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, felkérte az összes tajvani exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte Tajvan Európai Unió melletti képviselőit, hogy nevezzék meg és/vagy lépjenek kapcsolatba azokkal az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban.

| (13) | Az érintett ország összesen kilenc állítólagos exportáló gyártója bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság egy olyan, négy (köztük három egymással kapcsolatban álló) vállalatból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban egyeztetés folyt a minta kiválasztásáról valamennyi érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival, de azok nem tettek észrevételt. |
| --- | --- |

(13)

Az érintett ország összesen kilenc állítólagos exportáló gyártója bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság egy olyan, négy (köztük három egymással kapcsolatban álló) vállalatból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban egyeztetés folyt a minta kiválasztásáról valamennyi érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival, de azok nem tettek észrevételt.

| (14) | A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy a mintába felvett vállalatok közül kettő és a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok közül kettő nem felel meg az exportáló gyártó meghatározásának, mivel azok csak szolgáltatási központként működnek és az érintett terméket a gyártáshoz szükséges alapanyagként használják fel. Megállapítást nyert, hogy ezen vállalatok nem rendelkeznek meleg- vagy hideghengerlő berendezésekkel, és alapanyagaik költségeihez képest hozzáadott értékük csekély. Valójában az érintett termék különböző típusait vásárolják és értékesítik (lásd az alábbi (26)–(28) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(14)

A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy a mintába felvett vállalatok közül kettő és a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok közül kettő nem felel meg az exportáló gyártó meghatározásának, mivel azok csak szolgáltatási központként működnek és az érintett terméket a gyártáshoz szükséges alapanyagként használják fel. Megállapítást nyert, hogy ezen vállalatok nem rendelkeznek meleg- vagy hideghengerlő berendezésekkel, és alapanyagaik költségeihez képest hozzáadott értékük csekély. Valójában az érintett termék különböző típusait vásárolják és értékesítik (lásd az alábbi (26)–(28) preambulumbekezdést).

| (15) | Ezen vállalatok egyike azonban kapcsolatban áll a mintába felvett egyik exportáló gyártóval. Ezért ezt a vállalatot a vizsgálat során ezen vállalatcsoporthoz tartozónak tekintették. Az exportáló gyártó fogalmának nem megfelelő vállalatok mintából történő kizárása után fennmaradó minta a Tajvanról az Unióba irányuló teljes kivitel mennyiségének mintegy 48 %-át és a tajvani belföldi értékesítések mintegy 80 %-át teszi ki. Ezért a minta még mindig reprezentatív maradt. |
| --- | --- |

(15)

Ezen vállalatok egyike azonban kapcsolatban áll a mintába felvett egyik exportáló gyártóval. Ezért ezt a vállalatot a vizsgálat során ezen vállalatcsoporthoz tartozónak tekintették. Az exportáló gyártó fogalmának nem megfelelő vállalatok mintából történő kizárása után fennmaradó minta a Tajvanról az Unióba irányuló teljes kivitel mennyiségének mintegy 48 %-át és a tajvani belföldi értékesítések mintegy 80 %-át teszi ki. Ezért a minta még mindig reprezentatív maradt.

| (16) | A Bizottság a másik három vállalatot figyelmen kívül hagyta az egyéni dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szintek kiszámítása során. Ebből adódóan nem állapítottak meg vámtételt ezen három vállalat számára. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság a másik három vállalatot figyelmen kívül hagyta az egyéni dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szintek kiszámítása során. Ebből adódóan nem állapítottak meg vámtételt ezen három vállalat számára.

Egyedi vizsgálat

| (17) | Egy tajvani exportáló gyártó az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján kérelmezte, és meg is kapta az egyedi vizsgálatot. |
| --- | --- |

(17)

Egy tajvani exportáló gyártó az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján kérelmezte, és meg is kapta az egyedi vizsgálatot.

Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (18) | A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi kínai exportáló gyártót arra kért, hogy közölje az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a KNK hatóságait, hogy nevezzék meg és/vagy lépjenek kapcsolatba azokkal az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(18)

A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi kínai exportáló gyártót arra kért, hogy közölje az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a KNK hatóságait, hogy nevezzék meg és/vagy lépjenek kapcsolatba azokkal az esetleges további exportáló gyártókkal, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban.

| (19) | A KNK nyolc exportáló gyártója bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság egy olyan, két csoportba tartozó négy vállalatból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban egyeztetés folyt a minta kiválasztásáról valamennyi érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival, de azok nem tettek észrevételt. |
| --- | --- |

(19)

A KNK nyolc exportáló gyártója bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság egy olyan, két csoportba tartozó négy vállalatból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban egyeztetés folyt a minta kiválasztásáról valamennyi érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival, de azok nem tettek észrevételt.

b)   Piacgazdasági elbánás (a továbbiakban: PGE) kérelmezésére szolgáló igénylőlap a KNK exportáló gyártói számára

| (20) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjával összhangban a Bizottság elküldte a PGE kérelmezésére szolgáló igénylőlapot a KNK mintába kiválasztott, együttműködő exportáló gyártóinak és a mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártóknak, amelyek az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot kívántak igényelni, az exportáló gyártók ismert szövetségeinek és a KNK hatóságainak. Az exportáló gyártók egyike sem igényelt piacgazdasági elbánást. |
| --- | --- |

(20)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjával összhangban a Bizottság elküldte a PGE kérelmezésére szolgáló igénylőlapot a KNK mintába kiválasztott, együttműködő exportáló gyártóinak és a mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártóknak, amelyek az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot kívántak igényelni, az exportáló gyártók ismert szövetségeinek és a KNK hatóságainak. Az exportáló gyártók egyike sem igényelt piacgazdasági elbánást.

c)   Kérdőív

| (21) | A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő kínai és tajvani exportáló gyártóknak, az egyedi vizsgálatot kérelmezni kívánó exportáló gyártóknak, két lehetséges analóg ország gyártóinak, és a mintába felvett uniós gyártóknak, a mintába felvett független importőröknek, valamint a Bizottságnál jelentkező felhasználóknak. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő kínai és tajvani exportáló gyártóknak, az egyedi vizsgálatot kérelmezni kívánó exportáló gyártóknak, két lehetséges analóg ország gyártóinak, és a mintába felvett uniós gyártóknak, a mintába felvett független importőröknek, valamint a Bizottságnál jelentkező felhasználóknak.

| (22) | A mintába felvett négy kínai exportáló gyártó, a mintába felvett négy tajvani exportáló gyártó (ideértve két olyan gyártót, amelyekről kiderült, hogy nem exportáló gyártók), egy egyedi vizsgálatot kérelmező tajvani exportáló gyártó, két egyesült államokbeli (analóg ország) gyártó, a mintába felvett négy uniós gyártó, a mintába felvett négy független importőr és hat felhasználó nyújtott be kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(22)

A mintába felvett négy kínai exportáló gyártó, a mintába felvett négy tajvani exportáló gyártó (ideértve két olyan gyártót, amelyekről kiderült, hogy nem exportáló gyártók), egy egyedi vizsgálatot kérelmező tajvani exportáló gyártó, két egyesült államokbeli (analóg ország) gyártó, a mintába felvett négy uniós gyártó, a mintába felvett négy független importőr és hat felhasználó nyújtott be kitöltött kérdőívet.

d)   Ellenőrző látogatások

| (23) | A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásra:
  Uniós gyártók






  — | Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Olaszország |
| --- | --- | --- |

(23)

A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásra:

Uniós gyártók

—

Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Olaszország

| — | Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios és Madrid, Spanyolország |
| --- | --- |

—

Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios és Madrid, Spanyolország

| — | Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Franciaország |
| --- | --- |

—

Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Franciaország

Az Acciai Speciali Terni S.P.A. vállalathoz kapcsolódó szolgáltatási központ

| — | Terninox, Ceriano Laghetto, Olaszország |
| --- | --- |

—

Terninox, Ceriano Laghetto, Olaszország

Panaszos

| — | Eurofer, Brüsszel, Belgium |
| --- | --- |

—

Eurofer, Brüsszel, Belgium

Tajvani exportáló gyártók

| — | Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Tajpej |
| --- | --- |

—

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Tajpej

| — | Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsziung |
| --- | --- |

—

Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsziung

| — | YC Inox Co., Ltd., Csanghua |
| --- | --- |

—

YC Inox Co., Ltd., Csanghua

| — | Yieh Mau Corporation, Kaohsziung |
| --- | --- |

—

Yieh Mau Corporation, Kaohsziung

| — | Yieh United Steel Corporation, Kaohsziung |
| --- | --- |

—

Yieh United Steel Corporation, Kaohsziung

Kínai exportáló gyártók

| — | Baosteel Stainless Co., Ltd, Sanghaj |
| --- | --- |

—

Baosteel Stainless Co., Ltd, Sanghaj

| — | Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo |
| --- | --- |

—

Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo

| — | Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Tajjüen |
| --- | --- |

—

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Tajjüen

Kapcsolatban álló uniós importőr

| — | Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Németország |
| --- | --- |

—

Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Németország

| (24) | A Bizottság meghallgatásokat tartott, ideértve a meghallgató tisztviselő közreműködésével, az exportáló gyártókkal, szövetségekkel és importőrökkel tartott meghallgatásokat. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság meghallgatásokat tartott, ideértve a meghallgató tisztviselő közreműködésével, az exportáló gyártókkal, szövetségekkel és importőrökkel tartott meghallgatásokat.

1.4.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (25) | A dömping és a kár kivizsgálása a 2013. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2010. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(25)

A dömping és a kár kivizsgálása a 2013. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2010. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

| (26) | Az érintett termék a KNK-ból és Tajvanból származó, jelenleg a 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 és 7220 20 89 KN-kód alá besorolt, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt (hidegen tömörített), de tovább nem megmunkált termékek (a továbbiakban: az érintett termék). |
| --- | --- |

(26)

Az érintett termék a KNK-ból és Tajvanból származó, jelenleg a 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 és 7220 20 89 KN-kód alá besorolt, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt (hidegen tömörített), de tovább nem megmunkált termékek (a továbbiakban: az érintett termék).

| (27) | A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek felhasználási területe igen széles körű, például háztartási készülékek (például mosógépek és mosogatógépek belsejében), hegesztett csövek és orvostechnikai eszközök gyártása során, valamint az élelmiszer-feldolgozó és az autóiparban is használják azokat. |
| --- | --- |

(27)

A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek felhasználási területe igen széles körű, például háztartási készülékek (például mosógépek és mosogatógépek belsejében), hegesztett csövek és orvostechnikai eszközök gyártása során, valamint az élelmiszer-feldolgozó és az autóiparban is használják azokat.

| (28) | A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az érintett termékek különböző típusai ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és a termékeket alapvetően ugyanazon célokra használják. |
| --- | --- |

(28)

A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az érintett termékek különböző típusai ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, és a termékeket alapvetően ugyanazon célokra használják.

2.2.   Hasonló termék

| (29) | Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek és az érintett országokban és analóg országban gyártott és értékesített rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságai, valamint alapvető felhasználási formái lényegében megegyeznek az érintett országokban gyártott és az Unióba irányuló exportra értékesített acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek tulajdonságaival és felhasználási formáival. Ennélfogva ezek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők. |
| --- | --- |

(29)

Megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek és az érintett országokban és analóg országban gyártott és értékesített rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságai, valamint alapvető felhasználási formái lényegében megegyeznek az érintett országokban gyártott és az Unióba irányuló exportra értékesített acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek tulajdonságaival és felhasználási formáival. Ennélfogva ezek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők.

2.3.   A termékkört érintő kérelmek

| (30) | Az érdekelt felek állítása szerint egyes termékeket (keskeny és precíziós szalagacélok) ki kellene zárni a vizsgálat hatálya alól, mivel az uniós gyártók nem tudják teljes mértékben ellátni ezen piaci szegmenseket. Az uniós gazdasági ágazat bizonyítékokat nyújtott be arra nézve, hogy valóban képes teljes mértékben ellátni ezen piaci szegmenseket. |
| --- | --- |

(30)

Az érdekelt felek állítása szerint egyes termékeket (keskeny és precíziós szalagacélok) ki kellene zárni a vizsgálat hatálya alól, mivel az uniós gyártók nem tudják teljes mértékben ellátni ezen piaci szegmenseket. Az uniós gazdasági ágazat bizonyítékokat nyújtott be arra nézve, hogy valóban képes teljes mértékben ellátni ezen piaci szegmenseket.

| (31) | A precíziós szalagacélok vonatkozásában ugyanezen felek továbbá azt állították, hogy az Európai Bizottság Versenypolitikai Főigazgatósága az Outokumpo/INOXUM összefonódási ügyben (5) hozott határozata szerint ezen terméktípust kivették az érintett termékpiac fogalmából. A piac meghatározásakor ugyanakkor a keresleti és kínálati helyettesíthetőségre összpontosítanak egy összefonódási ügyben. A piacot egy dömpingellenes ügyben a vizsgálat tárgyát képező termék fizikai jellemzői határozzák meg. Ezért egy dömpingellenes ügyben a terméktípusok egyes paramétereket (szélesség, tűréshatár, mechanikai tulajdonságok) illetően eltérhetnek egymástól. Ezenfelül ez a terméktípus már a kezdetektől fogva a vizsgálat részét képezte, mivel a precíziós szalagacélok uniós gyártóival az aktuális gyakorlat szerint már felvették a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(31)

A precíziós szalagacélok vonatkozásában ugyanezen felek továbbá azt állították, hogy az Európai Bizottság Versenypolitikai Főigazgatósága az Outokumpo/INOXUM összefonódási ügyben (5) hozott határozata szerint ezen terméktípust kivették az érintett termékpiac fogalmából. A piac meghatározásakor ugyanakkor a keresleti és kínálati helyettesíthetőségre összpontosítanak egy összefonódási ügyben. A piacot egy dömpingellenes ügyben a vizsgálat tárgyát képező termék fizikai jellemzői határozzák meg. Ezért egy dömpingellenes ügyben a terméktípusok egyes paramétereket (szélesség, tűréshatár, mechanikai tulajdonságok) illetően eltérhetnek egymástól. Ezenfelül ez a terméktípus már a kezdetektől fogva a vizsgálat részét képezte, mivel a precíziós szalagacélok uniós gyártóival az aktuális gyakorlat szerint már felvették a kapcsolatot.

| (32) | A Bizottság ezért a kérelmet elutasította és a vizsgált termékkört változatlanul hagyta. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság ezért a kérelmet elutasította és a vizsgált termékkört változatlanul hagyta.

3.   DÖMPING

3.1.   Kína

3.1.1.   Rendes érték

3.1.1.1.   Piacgazdasági elbánás

| (33) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Bizottság a rendes értéket az említett rendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdése alapján határozza meg azon KNK-beli exportáló gyártók esetében, amelyek azt állították és be is bizonyították, hogy megfelelnek a rendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumoknak, és így piacgazdasági elbánásban részesíthetők. |
| --- | --- |

(33)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Bizottság a rendes értéket az említett rendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdése alapján határozza meg azon KNK-beli exportáló gyártók esetében, amelyek azt állították és be is bizonyították, hogy megfelelnek a rendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumoknak, és így piacgazdasági elbánásban részesíthetők.

| (34) | Annak megállapítása céljából, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumok teljesülnek-e, a Bizottság az exportáló gyártók PGE kérelmezésére szolgáló igénylőlap kitöltésére való felkérésével felkutatta a szükséges információkat. Az exportáló gyártók egyike sem igényelt piacgazdasági elbánást. |
| --- | --- |

(34)

Annak megállapítása céljából, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumok teljesülnek-e, a Bizottság az exportáló gyártók PGE kérelmezésére szolgáló igénylőlap kitöltésére való felkérésével felkutatta a szükséges információkat. Az exportáló gyártók egyike sem igényelt piacgazdasági elbánást.

3.1.1.2.   Analóg ország

| (35) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket a PGE-ben nem részesülő exportáló gyártók esetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban érvényes ár vagy számtanilag képzett érték alapján határozták meg. E célból egy analóg országot kellett kiválasztani. |
| --- | --- |

(35)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket a PGE-ben nem részesülő exportáló gyártók esetében egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban érvényes ár vagy számtanilag képzett érték alapján határozták meg. E célból egy analóg országot kellett kiválasztani.

| (36) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy megfelelő analóg országként az USA-t tervezi figyelembe venni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket erre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(36)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy megfelelő analóg országként az USA-t tervezi figyelembe venni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket erre vonatkozóan.

| (37) | A Bizottság számos lehetséges analóg országgal (India, Dél-Afrika, Dél-Korea, Tajvan és az USA) kapcsolatba lépett, és az így szerzett információk alapján 32 hasonló terméket előállító ismert dél-afrikai, dél-koreai és egyesült államokbeli gyártót kért fel információnyújtásra. Az indiai gyártókra vonatkozóan nem érkezett információ, ezért Indiát nem lehetett lehetséges analóg országnak tekinteni. Tajvan is ugyanezen vizsgálat alá esik, és ezért a vizsgált gyártók által szolgáltatott információkat e célból figyelembe vették. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság számos lehetséges analóg országgal (India, Dél-Afrika, Dél-Korea, Tajvan és az USA) kapcsolatba lépett, és az így szerzett információk alapján 32 hasonló terméket előállító ismert dél-afrikai, dél-koreai és egyesült államokbeli gyártót kért fel információnyújtásra. Az indiai gyártókra vonatkozóan nem érkezett információ, ezért Indiát nem lehetett lehetséges analóg országnak tekinteni. Tajvan is ugyanezen vizsgálat alá esik, és ezért a vizsgált gyártók által szolgáltatott információkat e célból figyelembe vették.

| (38) | Csak két egyesült államokbeli gyártó válaszolt az analóg ország gyártóinak küldött kérdőívre. A Bizottságnak ezért választania kellett az USA és Tajvan között. |
| --- | --- |

(38)

Csak két egyesült államokbeli gyártó válaszolt az analóg ország gyártóinak küldött kérdőívre. A Bizottságnak ezért választania kellett az USA és Tajvan között.

| (39) | Az USA-ban legalább négy hasonló terméket előállító nagy gyártó van (amelyek közül három vertikálisan integrált és egy nem), és az össztermelés és az összfogyasztás is összehasonlítható a KNK értékeivel. Tajvanban egy nagy, vertikálisan integrált gyártócsoport van, amely a néhány kicsi, nem integrált gyártó fennállásától függetlenül mozgatja a piacot. Az egyesült államokbeli gyártási folyamat hasonló a tajvanihoz és legalább egyes KNK-beli exportáló gyártók folyamataihoz. Az USA-ban és Tajvanban többnyire ugyanolyan nyersanyagokat használnak. Az USA-ban dömpingellenes vámok állnak fenn Japánnal, Dél-Koreával és Tajvannal szemben, míg Tajvanban dömpingellenes vámok állnak fenn a KNK-val és Dél-Koreával szemben. Ugyanakkor, a hasonló termékek importja az USA-ba és Tajvanba jelentős, a vizsgálati időszak alatt a két ország összfogyasztásának mintegy 17 % és 37 %-át tette ki. Az USA-ba exportáló legfontosabb országok közé az alábbiak tartoznak: Mexikó, a KNK, Tajvan, Franciaország, Finnország, Japán és Németország; a Tajvanba exportáló legfontosabb országok: a KNK, Dél-Korea, Japán, Finnország és Vietnam. |
| --- | --- |

(39)

Az USA-ban legalább négy hasonló terméket előállító nagy gyártó van (amelyek közül három vertikálisan integrált és egy nem), és az össztermelés és az összfogyasztás is összehasonlítható a KNK értékeivel. Tajvanban egy nagy, vertikálisan integrált gyártócsoport van, amely a néhány kicsi, nem integrált gyártó fennállásától függetlenül mozgatja a piacot. Az egyesült államokbeli gyártási folyamat hasonló a tajvanihoz és legalább egyes KNK-beli exportáló gyártók folyamataihoz. Az USA-ban és Tajvanban többnyire ugyanolyan nyersanyagokat használnak. Az USA-ban dömpingellenes vámok állnak fenn Japánnal, Dél-Koreával és Tajvannal szemben, míg Tajvanban dömpingellenes vámok állnak fenn a KNK-val és Dél-Koreával szemben. Ugyanakkor, a hasonló termékek importja az USA-ba és Tajvanba jelentős, a vizsgálati időszak alatt a két ország összfogyasztásának mintegy 17 % és 37 %-át tette ki. Az USA-ba exportáló legfontosabb országok közé az alábbiak tartoznak: Mexikó, a KNK, Tajvan, Franciaország, Finnország, Japán és Németország; a Tajvanba exportáló legfontosabb országok: a KNK, Dél-Korea, Japán, Finnország és Vietnam.

| (40) | E körülményekre figyelemmel az USA az alábbi két fő ok miatt alkalmasabb arra, hogy analóg országnak tekintsük:






  i. | míg az USA piacán igen kiélezett verseny folyik, a tajvani piacot és a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek árát nagy mértékben egy vállalatcsoport alakítja; |
| --- | --- | --- |

(40)

E körülményekre figyelemmel az USA az alábbi két fő ok miatt alkalmasabb arra, hogy analóg országnak tekintsük:

i.

míg az USA piacán igen kiélezett verseny folyik, a tajvani piacot és a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek árát nagy mértékben egy vállalatcsoport alakítja;

| ii. | Tajvan hazai piaca sokkal kisebb, mint a KNK és az USA piaca. |
| --- | --- |

ii.

Tajvan hazai piaca sokkal kisebb, mint a KNK és az USA piaca.

| (41) | Az érdekelt felek főleg az állítólagosan eltérő gyártási folyamat és a gyártás során használt különböző típusú nyersanyagok miatt ellenezték az USA analóg országként való használatát. Állításuk szerint az ugyanezen vizsgálat alá eső Tajvan e tekintetben az USA-nál alkalmasabb analóg országnak bizonyulna. |
| --- | --- |

(41)

Az érdekelt felek főleg az állítólagosan eltérő gyártási folyamat és a gyártás során használt különböző típusú nyersanyagok miatt ellenezték az USA analóg országként való használatát. Állításuk szerint az ugyanezen vizsgálat alá eső Tajvan e tekintetben az USA-nál alkalmasabb analóg országnak bizonyulna.

| (42) | A Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az USA az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő analóg országnak minősül. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az USA az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerinti megfelelő analóg országnak minősül.

3.1.1.3.   Rendes érték (analóg ország)

| (43) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően az együttműködő gyártóktól kapott információ szolgált a PGE-ben nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes érték meghatározásának alapjául. |
| --- | --- |

(43)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően az együttműködő gyártóktól kapott információ szolgált a PGE-ben nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes érték meghatározásának alapjául.

| (44) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság először megvizsgálta, hogy az analóg ország két együttműködő gyártójának esetében a belföldi értékesítés összmennyisége reprezentatív volt-e. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének összmennyisége valamennyi mintába felvett kínai exportáló gyártó esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének 5 vagy ennél nagyobb százalékát a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítése az analóg ország két együttműködő gyártójának esetében reprezentatív volt. |
| --- | --- |

(44)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság először megvizsgálta, hogy az analóg ország két együttműködő gyártójának esetében a belföldi értékesítés összmennyisége reprezentatív volt-e. A belföldi értékesítés akkor reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének összmennyisége valamennyi mintába felvett kínai exportáló gyártó esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének 5 vagy ennél nagyobb százalékát a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítése az analóg ország két együttműködő gyártójának esetében reprezentatív volt.

| (45) | A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a mintába felvett exportáló gyártók esetében azonosak, vagy összehasonlíthatóak az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusokkal. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a mintába felvett exportáló gyártók esetében azonosak, vagy összehasonlíthatóak az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusokkal.

| (46) | A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések felülvizsgálati időszak alatti részarányát annak megállapítására, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések felülvizsgálati időszak alatti részarányát annak megállapítására, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.

| (47) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  i. | a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített mennyisége meghaladta e terméktípus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át; valamint |
| --- | --- | --- |

(47)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

i.

a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített mennyisége meghaladta e terméktípus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át; valamint

| ii. | e terméktípus értékesítési árának súlyozott átlaga megegyezett, vagy meghaladta az egy egységre jutó előállítási költséget. |
| --- | --- |

ii.

e terméktípus értékesítési árának súlyozott átlaga megegyezett, vagy meghaladta az egy egységre jutó előállítási költséget.

| (48) | Ebben az esetben a rendes érték a terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga. A Bizottság valamennyi belföldi értékesítésként bejelentett ügyletet figyelembe vett, mivel nem volt oka kételkedni abban, hogy ezeket nem belföldi felhasználás céljából kötötték. |
| --- | --- |

(48)

Ebben az esetben a rendes érték a terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga. A Bizottság valamennyi belföldi értékesítésként bejelentett ügyletet figyelembe vett, mivel nem volt oka kételkedni abban, hogy ezeket nem belföldi felhasználás céljából kötötték.

| (49) | A rendes értéket az egyes terméktípusok vizsgálati időszak alatti – kizárólag nyereséges – belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  i. | a terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb az adott típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki; vagy |
| --- | --- | --- |

(49)

A rendes értéket az egyes terméktípusok vizsgálati időszak alatti – kizárólag nyereséges – belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

i.

a terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb az adott típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki; vagy

| ii. | e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget. |
| --- | --- |

ii.

e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget.

3.1.2.   Exportár

| (50) | A mintába felvett exportáló gyártók az Unióba irányuló exportra történő értékesítést közvetlenül független vevők részére vagy – egy exportáló gyártó esetében – egy importőrként tevékenykedő kapcsolatban álló vállalaton keresztül teljesítették. |
| --- | --- |

(50)

A mintába felvett exportáló gyártók az Unióba irányuló exportra történő értékesítést közvetlenül független vevők részére vagy – egy exportáló gyártó esetében – egy importőrként tevékenykedő kapcsolatban álló vállalaton keresztül teljesítették.

| (51) | Ha az exportáló gyártók az érintett terméket közvetlenül az uniós független vevők számára értékesítették exportra, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló exportra értékesített érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(51)

Ha az exportáló gyártók az érintett terméket közvetlenül az uniós független vevők számára értékesítették exportra, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló exportra értékesített érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árak alapján állapították meg.

| (52) | Ha az érintett terméket az exportáló gyártók importőrként tevékenykedő kapcsolatban álló vállalatokon keresztül értékesítették az Unióba irányuló exportra, az exportárat – az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban – az importált termék független vevők részére történt első unióbeli viszonteladásakor alkalmazott ára alapján állapították meg. Ebben az esetben kiigazították az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerült valamennyi költség tekintetében, ideértve az értékesítési, általános és igazgatási költségeket és a keletkezett nyereséget. |
| --- | --- |

(52)

Ha az érintett terméket az exportáló gyártók importőrként tevékenykedő kapcsolatban álló vállalatokon keresztül értékesítették az Unióba irányuló exportra, az exportárat – az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban – az importált termék független vevők részére történt első unióbeli viszonteladásakor alkalmazott ára alapján állapították meg. Ebben az esetben kiigazították az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerült valamennyi költség tekintetében, ideértve az értékesítési, általános és igazgatási költségeket és a keletkezett nyereséget.

3.1.3.   Összehasonlítás

| (53) | A Bizottság a rendes értéket és a mintába felvett exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság a rendes értéket és a mintába felvett exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (54) | Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végeztek a szállítás, a biztosítás, a kezelés, a rakodás és a járulékos költségek, a csomagolás, a hitelek, a banki költségek és a jutalékok tekintetében. |
| --- | --- |

(54)

Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végeztek a szállítás, a biztosítás, a kezelés, a rakodás és a járulékos költségek, a csomagolás, a hitelek, a banki költségek és a jutalékok tekintetében.

3.1.4.   Dömpingkülönbözetek

| (55) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintába felvett exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó, analóg országbeli rendes értékének súlyozott átlagát (lásd a fenti (43)–(49) preambulumbekezdést) összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a mintába felvett exportáló gyártók esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó, analóg országbeli rendes értékének súlyozott átlagát (lásd a fenti (43)–(49) preambulumbekezdést) összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (56) | Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított költség, biztosítás, fuvardíj szerinti ár (a továbbiakban: CIF-ár) százalékában kifejezve a következők:

  1. táblázat


  Dömpingkülönbözetek, a KNK







  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd. | 34,9 |
| TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd. | 29,2 |

(56)

Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított költség, biztosítás, fuvardíj szerinti ár (a továbbiakban: CIF-ár) százalékában kifejezve a következők:

1. táblázat

Dömpingkülönbözetek, a KNK

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

(%)

Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.

34,9

TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.

29,2

| (57) | A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése alapján számította ki. Ezt a különbözetet tehát a mintába felvett exportáló gyártók vonatkozásában megállapított dömpingkülönbözet súlyozott átlaga alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(57)

A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése alapján számította ki. Ezt a különbözetet tehát a mintába felvett exportáló gyártók vonatkozásában megállapított dömpingkülönbözet súlyozott átlaga alapján állapították meg.

| (58) | Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók ideiglenes dömpingkülönbözete 30,0 %. |
| --- | --- |

(58)

Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók ideiglenes dömpingkülönbözete 30,0 %.

| (59) | Az érintett ország összes többi exportáló gyártója esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló kivitelének mennyisége az érintett országból az Unióba irányuló – az Eurostat importra vonatkozó statisztikai adatai alapján megállapított – teljes exportmennyiség arányában kifejezve. |
| --- | --- |

(59)

Az érintett ország összes többi exportáló gyártója esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Ennek érdekében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét. Az együttműködés szintje az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló kivitelének mennyisége az érintett országból az Unióba irányuló – az Eurostat importra vonatkozó statisztikai adatai alapján megállapított – teljes exportmennyiség arányában kifejezve.

| (60) | Ez alapján az együttműködés szintjét magasnak tekintették; a Bizottság úgy döntött, hogy a fennmaradó dömpingkülönbözetet a mintába felvett, legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező vállalat szintje alapján határozza meg. |
| --- | --- |

(60)

Ez alapján az együttműködés szintjét magasnak tekintették; a Bizottság úgy döntött, hogy a fennmaradó dömpingkülönbözetet a mintába felvett, legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező vállalat szintje alapján határozza meg.

| (61) | Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

  2. táblázat


  Dömpingkülönbözetek, a KNK







  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd. | 34,9 |
| TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd. | 29,2 |
| Egyéb együttműködő vállalatok | 30,0 |
| Minden más vállalat | 34,9 |

(61)

Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

2. táblázat

Dömpingkülönbözetek, a KNK

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

(%)

Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.

34,9

TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.

29,2

Egyéb együttműködő vállalatok

30,0

Minden más vállalat

34,9

3.2.   Tajvan

3.2.1.   Rendes érték

| (62) | Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése alapján a Bizottság először megvizsgálta, hogy az egyes vizsgált exportáló gyártók esetében a belföldi értékesítés összmennyisége reprezentatívnak tekinthető-e. A Bizottság a vizsgált exportáló gyártók esetében a mintába kiválasztott exportáló gyártókat, valamint egy egyedi vizsgálat alá vont exportáló gyártót vett figyelembe. A belföldi értékesítés reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének összmennyisége az egyes exportáló gyártók esetében elérte az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének 5 vagy ennél nagyobb százalékát a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(62)

Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése alapján a Bizottság először megvizsgálta, hogy az egyes vizsgált exportáló gyártók esetében a belföldi értékesítés összmennyisége reprezentatívnak tekinthető-e. A Bizottság a vizsgált exportáló gyártók esetében a mintába kiválasztott exportáló gyártókat, valamint egy egyedi vizsgálat alá vont exportáló gyártót vett figyelembe. A belföldi értékesítés reprezentatív, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének összmennyisége az egyes exportáló gyártók esetében elérte az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének 5 vagy ennél nagyobb százalékát a vizsgálati időszak alatt.

| (63) | A Bizottság megállapította, hogy a vizsgált exportáló gyártók által közölt belföldi értékesítések a forgalmazóknak eladott jelentős mennyiségű hasonló termékeket foglaltak magukban, amelyeket azok továbbexportáltak. Az együttműködő vállalatoktól származó termelési adatok és a hasonló termék tajvani behozatalára és kivitelére vonatkozó statisztikán alapuló számítások megerősítették, hogy az együttműködő exportáló gyártók által közölt belföldi értékesítések mintegy 50 %-a közvetett exportértékesítés, amelyet nem belföldi felhasználásra szántak. |
| --- | --- |

(63)

A Bizottság megállapította, hogy a vizsgált exportáló gyártók által közölt belföldi értékesítések a forgalmazóknak eladott jelentős mennyiségű hasonló termékeket foglaltak magukban, amelyeket azok továbbexportáltak. Az együttműködő vállalatoktól származó termelési adatok és a hasonló termék tajvani behozatalára és kivitelére vonatkozó statisztikán alapuló számítások megerősítették, hogy az együttműködő exportáló gyártók által közölt belföldi értékesítések mintegy 50 %-a közvetett exportértékesítés, amelyet nem belföldi felhasználásra szántak.

| (64) | A Bizottság továbbá megállapította, hogy a tajvani hazai piacon kedvezményrendszer volt érvényben. A mintába felvett egyik exportáló gyártó kifejtette, hogy ezt a rendszert az acéltermékeiket továbbexportáló helyi szolgáltatási központok (forgalmazók) ösztönzéséhez találták ki. Mivel a két fő gyártó által a hazai piacon meghatározott árakat, ideértve a kedvezményeket is, havonta széles körben közlik az összes forgalmazóval, így a hazai piacra szánt, valamint a továbbexportált áruk árrögzítését is nagy mértékben befolyásolta a Tajvanon fennálló árrendszer, még a más gyártók által a vevőik részére nyújtott kedvezmények hiányában is. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság továbbá megállapította, hogy a tajvani hazai piacon kedvezményrendszer volt érvényben. A mintába felvett egyik exportáló gyártó kifejtette, hogy ezt a rendszert az acéltermékeiket továbbexportáló helyi szolgáltatási központok (forgalmazók) ösztönzéséhez találták ki. Mivel a két fő gyártó által a hazai piacon meghatározott árakat, ideértve a kedvezményeket is, havonta széles körben közlik az összes forgalmazóval, így a hazai piacra szánt, valamint a továbbexportált áruk árrögzítését is nagy mértékben befolyásolta a Tajvanon fennálló árrendszer, még a más gyártók által a vevőik részére nyújtott kedvezmények hiányában is.

| (65) | A helyszíni vizsgálatok megállapításainak fényében három exportáló gyártótól kérték a tajvani hazai piac tekintetében közölt értékesítéseik felülvizsgálatát és a nem belföldi felhasználásra szánt összes értékesítés eltávolítását. Ezen gyártók azonban csak azt erősítették meg, hogy nem voltak tisztában a vevőiknek értékesített hasonló termék végső rendeltetési helyével. |
| --- | --- |

(65)

A helyszíni vizsgálatok megállapításainak fényében három exportáló gyártótól kérték a tajvani hazai piac tekintetében közölt értékesítéseik felülvizsgálatát és a nem belföldi felhasználásra szánt összes értékesítés eltávolítását. Ezen gyártók azonban csak azt erősítették meg, hogy nem voltak tisztában a vevőiknek értékesített hasonló termék végső rendeltetési helyével.

| (66) | Amint azt a (63) preambulumbekezdés kifejti, és annak biztosítása érdekében, hogy a rendes érték kizárólag a belföldi felhasználásra meghatározott árakon alapuljon, a Bizottság a dömping ideiglenes kiszámításakor a konzervatív megközelítést választotta azáltal, hogy a tajvani végfelhasználók részére történő értékesítéseket használta fel. A Bizottság bármely olyan gazdasági szereplőt végfelhasználónak tekintett, amely a hasonló terméket olyan másik termékké alakította át, amely többé már nem volt hasonló termék. A Bizottság a belföldi értékesítésekből kivette a forgalmazók vagy kereskedők részére történő értékesítéseket, mert a vizsgálat során megállapította, hogy az egyik legfontosabb tajvani forgalmazó, amely nagy mennyiségű, szállítói által belföldi értékesítésként bejelentett hasonló terméket szerzett be, a vásárolt mennyiség legnagyobb részét exportálta. |
| --- | --- |

(66)

Amint azt a (63) preambulumbekezdés kifejti, és annak biztosítása érdekében, hogy a rendes érték kizárólag a belföldi felhasználásra meghatározott árakon alapuljon, a Bizottság a dömping ideiglenes kiszámításakor a konzervatív megközelítést választotta azáltal, hogy a tajvani végfelhasználók részére történő értékesítéseket használta fel. A Bizottság bármely olyan gazdasági szereplőt végfelhasználónak tekintett, amely a hasonló terméket olyan másik termékké alakította át, amely többé már nem volt hasonló termék. A Bizottság a belföldi értékesítésekből kivette a forgalmazók vagy kereskedők részére történő értékesítéseket, mert a vizsgálat során megállapította, hogy az egyik legfontosabb tajvani forgalmazó, amely nagy mennyiségű, szállítói által belföldi értékesítésként bejelentett hasonló terméket szerzett be, a vásárolt mennyiség legnagyobb részét exportálta.

| (67) | Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítése minden egyes vizsgált exportáló gyártó esetében reprezentatív volt. |
| --- | --- |

(67)

Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítése minden egyes vizsgált exportáló gyártó esetében reprezentatív volt.

| (68) | A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a reprezentatív hazai értékesítésekkel rendelkező vizsgált exportáló gyártók esetében azonosak, vagy összehasonlíthatóak az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusokkal. |
| --- | --- |

(68)

A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a reprezentatív hazai értékesítésekkel rendelkező vizsgált exportáló gyártók esetében azonosak, vagy összehasonlíthatóak az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusokkal.

| (69) | A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése szerint – megvizsgálta, hogy a vizsgált exportáló gyártók által a hazai piacukon eladott terméktípusok értékesítése, az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusokkal összehasonlítva reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése szerint – megvizsgálta, hogy a vizsgált exportáló gyártók által a hazai piacukon eladott terméktípusok értékesítése, az Unióba irányuló exportra értékesített terméktípusokkal összehasonlítva reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át.

| (70) | A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések felülvizsgálati időszak alatti részarányát annak megállapítására, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el. |
| --- | --- |

(70)

A Bizottság ezt követően valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések felülvizsgálati időszak alatti részarányát annak megállapítására, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el.

| (71) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  i. | a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített mennyisége meghaladta e terméktípus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át; valamint |
| --- | --- | --- |

(71)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

i.

a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített mennyisége meghaladta e terméktípus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át; valamint

| ii. | e terméktípus értékesítési árának súlyozott átlaga megegyezett, vagy meghaladta az egy egységre jutó előállítási költséget. |
| --- | --- |

ii.

e terméktípus értékesítési árának súlyozott átlaga megegyezett, vagy meghaladta az egy egységre jutó előállítási költséget.

| (72) | Ebben az esetben a rendes érték a terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

(72)

Ebben az esetben a rendes érték a terméktípus vizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga.

| (73) | A rendes értéket az egyes terméktípusok vizsgálati időszak alatti – kizárólag nyereséges – belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  i. | a terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb az adott típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki; vagy |
| --- | --- | --- |

(73)

A rendes értéket az egyes terméktípusok vizsgálati időszak alatti – kizárólag nyereséges – belföldi értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

i.

a terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb az adott típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki; vagy

| ii. | e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget. |
| --- | --- |

ii.

e terméktípus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget.

| (74) | A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy a belföldi értékesítés egyes terméktípusok esetében nyereséges volt, és az értékesítési ár súlyozott átlaga magasabb szintet ért el az előállítási költségnél. Ezért, ha a fenti (71) preambulumbekezdés feltételei teljesültek, a rendes értéket a vizsgálati időszak során történt összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként vagy, amennyiben ezen feltételek nem teljesültek, csak a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként számították ki. Amennyiben a hasonló termék egyes terméktípusainak értékesítésére nem vagy nem megfelelő mennyiségben került sor vagy a rendes kereskedelmi forgalomban nem került sor értékesítésre, a Bizottság a rendes árat az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése szerint számította ki. |
| --- | --- |

(74)

A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy a belföldi értékesítés egyes terméktípusok esetében nyereséges volt, és az értékesítési ár súlyozott átlaga magasabb szintet ért el az előállítási költségnél. Ezért, ha a fenti (71) preambulumbekezdés feltételei teljesültek, a rendes értéket a vizsgálati időszak során történt összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként vagy, amennyiben ezen feltételek nem teljesültek, csak a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként számították ki. Amennyiben a hasonló termék egyes terméktípusainak értékesítésére nem vagy nem megfelelő mennyiségben került sor vagy a rendes kereskedelmi forgalomban nem került sor értékesítésre, a Bizottság a rendes árat az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése szerint számította ki.

| (75) | A rendes értéket az alábbi tényezők vizsgált exportáló gyártók hasonló termékének vizsgálati időszakban történő előállításának átlagos költségéhez való hozzáadásával számították ki:






  i. | a vizsgált exportáló gyártóknál a hasonló termék belföldi, rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítése során felmerült értékesítési, általános és igazgatási költségek súlyozott átlaga; és |
| --- | --- | --- |

(75)

A rendes értéket az alábbi tényezők vizsgált exportáló gyártók hasonló termékének vizsgálati időszakban történő előállításának átlagos költségéhez való hozzáadásával számították ki:

i.

a vizsgált exportáló gyártóknál a hasonló termék belföldi, rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítése során felmerült értékesítési, általános és igazgatási költségek súlyozott átlaga; és

| ii. | a vizsgált exportáló gyártóknál a hasonló termék belföldi, rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítése során elért nyereségének súlyozott átlaga; és |
| --- | --- |

ii.

a vizsgált exportáló gyártóknál a hasonló termék belföldi, rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálati időszak alatt történő értékesítése során elért nyereségének súlyozott átlaga; és

| (76) | Az egyik vizsgált exportáló gyártó esetén az előállítási költséget kiigazították. Mivel a gyártóval kapcsolatban álló szállító is jelentős mennyiségű, hasonló termék előállításához használt alapanyagokat szerzett be, a Bizottság ezen alapanyagok beszerzési költségét az alapanyagok vizsgált exportáló gyártó által való előállításának költségével helyettesítette. |
| --- | --- |

(76)

Az egyik vizsgált exportáló gyártó esetén az előállítási költséget kiigazították. Mivel a gyártóval kapcsolatban álló szállító is jelentős mennyiségű, hasonló termék előállításához használt alapanyagokat szerzett be, a Bizottság ezen alapanyagok beszerzési költségét az alapanyagok vizsgált exportáló gyártó által való előállításának költségével helyettesítette.

| (77) | A Bizottság ugyanezen exportáló gyártó esetében azt is megállapította, hogy a hulladékértékkel kapcsolatos kiigazítást kétszer vették figyelembe, mivel a késztermékekké átalakított alapanyagok mennyiségét a hulladékérték nélkül vették figyelembe. A Bizottság ezért elutasította a hulladékérték késztermék előállítási költségéből történő levonását. |
| --- | --- |

(77)

A Bizottság ugyanezen exportáló gyártó esetében azt is megállapította, hogy a hulladékértékkel kapcsolatos kiigazítást kétszer vették figyelembe, mivel a késztermékekké átalakított alapanyagok mennyiségét a hulladékérték nélkül vették figyelembe. A Bizottság ezért elutasította a hulladékérték késztermék előállítási költségéből történő levonását.

| (78) | A hazai piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében az átlagos értékesítési, általános és igazgatási költségek, valamint az ezen típusok esetében a hazai piacon történő rendes kereskedelmi forgalomban kötött ügyletek nyeresége került hozzáadásra. A hazai piacon értékesítésre nem kerülő vagy a rendes kereskedelmi fogalomban nem értékesített terméktípusok esetében az értékesítési, általános és igazgatási költségek súlyozott átlagát, valamint a hazai piacon történő rendes kereskedelmi forgalomban kötött összes ügylet nyeresége került hozzáadásra. |
| --- | --- |

(78)

A hazai piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében az átlagos értékesítési, általános és igazgatási költségek, valamint az ezen típusok esetében a hazai piacon történő rendes kereskedelmi forgalomban kötött ügyletek nyeresége került hozzáadásra. A hazai piacon értékesítésre nem kerülő vagy a rendes kereskedelmi fogalomban nem értékesített terméktípusok esetében az értékesítési, általános és igazgatási költségek súlyozott átlagát, valamint a hazai piacon történő rendes kereskedelmi forgalomban kötött összes ügylet nyeresége került hozzáadásra.

3.2.2.   Exportár

| (79) | A vizsgált exportáló gyártók az érintett terméket közvetlenül az uniós független vevők számára vagy tajvani független forgalmazókon keresztül értékesítették exportra. Az exportárat ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(79)

A vizsgált exportáló gyártók az érintett terméket közvetlenül az uniós független vevők számára vagy tajvani független forgalmazókon keresztül értékesítették exportra. Az exportárat ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.

3.2.3.   Összehasonlítás

| (80) | A Bizottság a rendes értéket és a vizsgált exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság a rendes értéket és a vizsgált exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (81) | Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végeztek a szállítás, a biztosítás, a kezelés, a rakodás és a járulékos költségek, a csomagolás, a hitelek, a banki költségek és a jutalékok tekintetében. |
| --- | --- |

(81)

Amennyiben a tisztességes összehasonlítás érdekében szükséges volt, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Kiigazításokat végeztek a szállítás, a biztosítás, a kezelés, a rakodás és a járulékos költségek, a csomagolás, a hitelek, a banki költségek és a jutalékok tekintetében.

| (82) | A mintába felvett exportáló gyártók elmulasztották az ellenőrző látogatásokat megelőzően kiküldött dömpingellenes kérdőívben számukra biztosított átváltási árfolyamok használatát A Bizottság ezért a kérdőívekben megadott árfolyamok használatával újra kiszámította az ügyletek értékét. |
| --- | --- |

(82)

A mintába felvett exportáló gyártók elmulasztották az ellenőrző látogatásokat megelőzően kiküldött dömpingellenes kérdőívben számukra biztosított átváltási árfolyamok használatát A Bizottság ezért a kérdőívekben megadott árfolyamok használatával újra kiszámította az ügyletek értékét.

3.2.4.   Dömpingkülönbözetek

| (83) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a vizsgált exportáló gyártók esetében, ideértve két mintába felvett, kapcsolatban álló és egy egyedi vizsgálat alá vont vállalatot, a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(83)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a vizsgált exportáló gyártók esetében, ideértve két mintába felvett, kapcsolatban álló és egy egyedi vizsgálat alá vont vállalatot, a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (84) | Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:

  3. táblázat


  Dömpingkülönbözetek, Tajvan







  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (egyedi vizsgálat) | 12,0 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd. és Yieh United Steel Corporation | 10,9 |

(84)

Ez alapján az ideiglenes, súlyozott átlagú dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:

3. táblázat

Dömpingkülönbözetek, Tajvan

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

(%)

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (egyedi vizsgálat)

12,0

Tang Eng Iron Works Co., Ltd. és Yieh United Steel Corporation

10,9

| (85) | A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése alapján számította ki. Ezt a különbözetet tehát a mintába felvett exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözet alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(85)

A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság a dömpingkülönbözet súlyozott átlagát az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése alapján számította ki. Ezt a különbözetet tehát a mintába felvett exportáló gyártók vonatkozásában megállapított különbözet alapján állapították meg.

| (86) | Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók ideiglenes dömpingkülönbözete 10,9 %. |
| --- | --- |

(86)

Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók ideiglenes dömpingkülönbözete 10,9 %.

| (87) | Az érintett ország összes többi vállalata esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. A Bizottság e célból megállapította, hogy milyen szintet ért el az együttműködés. Az együttműködés szintje a vállalatok Unióba irányuló kivitelének mennyisége az érintett országból az Unióba irányuló – az Eurostat importra vonatkozó statisztikai adatai alapján megállapított – teljes exportmennyiség arányában kifejezve. |
| --- | --- |

(87)

Az érintett ország összes többi vállalata esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. A Bizottság e célból megállapította, hogy milyen szintet ért el az együttműködés. Az együttműködés szintje a vállalatok Unióba irányuló kivitelének mennyisége az érintett országból az Unióba irányuló – az Eurostat importra vonatkozó statisztikai adatai alapján megállapított – teljes exportmennyiség arányában kifejezve.

| (88) | Ez alapján az együttműködés szintjét ebben az esetben magasnak tekintették; a Bizottság úgy döntött, hogy a fennmaradó dömpingkülönbözetet a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező vállalat szintje alapján határozza meg. |
| --- | --- |

(88)

Ez alapján az együttműködés szintjét ebben az esetben magasnak tekintették; a Bizottság úgy döntött, hogy a fennmaradó dömpingkülönbözetet a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező vállalat szintje alapján határozza meg.

| (89) | Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

  4. táblázat


  Dömpingkülönbözetek, Tajvan







  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. | 12,0 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd. és Yieh United Steel Corporation | 10,9 |
| Egyéb együttműködő vállalatok | 10,9 |
| Minden más vállalat | 12,0 |

(89)

Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

4. táblázat

Dömpingkülönbözetek, Tajvan

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

(%)

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.

12,0

Tang Eng Iron Works Co., Ltd. és Yieh United Steel Corporation

10,9

Egyéb együttműködő vállalatok

10,9

Minden más vállalat

12,0

4.   KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása

| (90) | A hasonló terméket kilenc ismert uniós gyártó állította elő a vizsgálati időszak alatt. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(90)

A hasonló terméket kilenc ismert uniós gyártó állította elő a vizsgálati időszak alatt. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (91) | A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés meghaladta a 3 millió tonnát. Ezt a számot a Bizottság az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló összes információ alapján állította össze, például a mintába felvett gyártóktól szerzett információ vagy az egyéb uniós gyártókra vonatkozó panaszban megadott adatok alapján. A legnagyobb uniós gyártó nem tanúsított együttműködést, de nem is ellenezte a panaszt. Az uniós értékesítés és gyártás körülbelül 55 %-át képviselő hat uniós gyártó együttműködött a vizsgálattal. A fenti (8) preambulumbekezdésben említettek szerint négy uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék uniós össztermelésének mintegy 50 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(91)

A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés meghaladta a 3 millió tonnát. Ezt a számot a Bizottság az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló összes információ alapján állította össze, például a mintába felvett gyártóktól szerzett információ vagy az egyéb uniós gyártókra vonatkozó panaszban megadott adatok alapján. A legnagyobb uniós gyártó nem tanúsított együttműködést, de nem is ellenezte a panaszt. Az uniós értékesítés és gyártás körülbelül 55 %-át képviselő hat uniós gyártó együttműködött a vizsgálattal. A fenti (8) preambulumbekezdésben említettek szerint négy uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék uniós össztermelésének mintegy 50 %-át képviselték.

| (92) | Az érdekelt felek azzal érveltek, hogy a mintába felvett egyik uniós gyártót ki kéne zárni az uniós gazdasági ágazat meghatározásból, mert jelentős mennyiségű érintett terméket importált. Az uniós gyártó érintett országokból való behozatala azonban az érintett termék összes behozatalának kevesebb, mint 5 %-át és uniós értékesítési volumenének kevesebb, mint 2 %-át tette ki. Ezen az alapon a Bizottság fenntartotta álláspontját, miszerint ebben a szakaszban az uniós gyártó az uniós gazdasági ágazat részét képezi. |
| --- | --- |

(92)

Az érdekelt felek azzal érveltek, hogy a mintába felvett egyik uniós gyártót ki kéne zárni az uniós gazdasági ágazat meghatározásból, mert jelentős mennyiségű érintett terméket importált. Az uniós gyártó érintett országokból való behozatala azonban az érintett termék összes behozatalának kevesebb, mint 5 %-át és uniós értékesítési volumenének kevesebb, mint 2 %-át tette ki. Ezen az alapon a Bizottság fenntartotta álláspontját, miszerint ebben a szakaszban az uniós gyártó az uniós gazdasági ágazat részét képezi.

| (93) | Az érdekelt felek érvelése szerint a minta nem reprezentatív, mert a legnagyobb uniós gyártó nem szerepel a mintában. Ahogyan azt már jeleztük, a mintába felvett négy uniós gyártó a hasonló termék uniós össztermelésének mintegy 50 %-át képviseli. A Bizottság ez alapján megállapítja, hogy a minta reprezentatív. Mindenesetre a legnagyobb gyártó nem jelentkezett az eljárás során. |
| --- | --- |

(93)

Az érdekelt felek érvelése szerint a minta nem reprezentatív, mert a legnagyobb uniós gyártó nem szerepel a mintában. Ahogyan azt már jeleztük, a mintába felvett négy uniós gyártó a hasonló termék uniós össztermelésének mintegy 50 %-át képviseli. A Bizottság ez alapján megállapítja, hogy a minta reprezentatív. Mindenesetre a legnagyobb gyártó nem jelentkezett az eljárás során.

4.2.   Uniós felhasználás

| (94) | A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat saját termelésének a mintába felvett gyártóktól begyűjtött értékesítési volumene, az egyéb uniós gyártókra vonatkozó panaszban megadott adatok és az uniós piacra érkező behozatal mennyiségére vonatkozó EUROSTAT-adatok alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat saját termelésének a mintába felvett gyártóktól begyűjtött értékesítési volumene, az egyéb uniós gyártókra vonatkozó panaszban megadott adatok és az uniós piacra érkező behozatal mennyiségére vonatkozó EUROSTAT-adatok alapján határozta meg.

| (95) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  5. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2010 | 2011 | 2012 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós felhasználás (tonnában) | 3 161 737 | 3 250 977 | 3 256 438 | 3 300 127 |
| Mutató | 100 | 103 | 103 | 104 |
| Forrás: Mintába felvett gyártók, panaszos, Eurostat. |

(95)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

5. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

2010

2011

2012

Vizsgálati időszak

Uniós felhasználás (tonnában)

3 161 737

3 250 977

3 256 438

3 300 127

Mutató

100

103

103

104

Forrás: Mintába felvett gyártók, panaszos, Eurostat.

| (96) | Az uniós felhasználás folyamatosan és 4 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(96)

Az uniós felhasználás folyamatosan és 4 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt.

4.3.   Az érintett országokból érkező behozatal

4.3.1.   Az érintett országokból származó behozatal hatásainak összesített értékelése

| (97) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó érintett termék behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében összesítve kell-e értékelni. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó érintett termék behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében összesítve kell-e értékelni.

| (98) | A Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó behozatal vonatkozásában megállapított dömpingkülönbözet az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésében meghatározott de minimis küszöbérték fölött volt. Az egyes érintett országokból származó behozatal mennyisége az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdése értelmében nem volt elhanyagolható. Tajvan piaci részesedése 5,1 %, míg a KNK piaci részesedése 4,3 % volt a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(98)

A Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó behozatal vonatkozásában megállapított dömpingkülönbözet az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésében meghatározott de minimis küszöbérték fölött volt. Az egyes érintett országokból származó behozatal mennyisége az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdése értelmében nem volt elhanyagolható. Tajvan piaci részesedése 5,1 %, míg a KNK piaci részesedése 4,3 % volt a vizsgálati időszakban.

| (99) | A KNK-ból és Tajvanról érkező dömpingelt behozatal és a hasonló termék közötti verseny feltételei hasonlóak voltak. Konkrétabban, az importált termékek egymással és az Unióban előállított hasonló termékkel versenyeztek, mert valamennyi termék ugyanazon nemzetközi szabványoknak felel meg és ezért egymással felcserélhető. Továbbá ugyanazon értékesítési csatornákon keresztül forgalmazzák őket hasonló vásárlói kategóriák részére. |
| --- | --- |

(99)

A KNK-ból és Tajvanról érkező dömpingelt behozatal és a hasonló termék közötti verseny feltételei hasonlóak voltak. Konkrétabban, az importált termékek egymással és az Unióban előállított hasonló termékkel versenyeztek, mert valamennyi termék ugyanazon nemzetközi szabványoknak felel meg és ezért egymással felcserélhető. Továbbá ugyanazon értékesítési csatornákon keresztül forgalmazzák őket hasonló vásárlói kategóriák részére.

| (100) | A Tajvani Acél és Vasipari Szövetség érvelése szerint a Bizottságnak nem kéne a KNK-ból és Tajvanról érkező dömpingelt behozatal hatásait összesítve értékelni. A Szövetség szerint habár a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek az alaprendelet értelmében hasonló termékeknek tekinthetők, az uniós piacon Tajvan által értékesített termékek és a kínai importtermékek nem rendelkeznek azonos versenyfeltételekkel. Ezek főként a fokozatokban és minőségben térnek el úgy, hogy a tajvani termékek minősége jobb. |
| --- | --- |

(100)

A Tajvani Acél és Vasipari Szövetség érvelése szerint a Bizottságnak nem kéne a KNK-ból és Tajvanról érkező dömpingelt behozatal hatásait összesítve értékelni. A Szövetség szerint habár a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek az alaprendelet értelmében hasonló termékeknek tekinthetők, az uniós piacon Tajvan által értékesített termékek és a kínai importtermékek nem rendelkeznek azonos versenyfeltételekkel. Ezek főként a fokozatokban és minőségben térnek el úgy, hogy a tajvani termékek minősége jobb.

| (101) | Az eltérő fokozatokra vonatkozó állítás kizárólag a behozatal kevesebb mint 1 %-át kitevő különleges termékekre vonatkozik. Ezenkívül minden (uniós, kínai és tajvani) termék ugyanazon világszintű szabványoknak felel meg, illetve az Unióban előállított hasonló termékek és az importtermékek közötti fizikai tulajdonságok tekintetében fennálló különbségeket számszerűsítő érveket sem terjesztettek elő, így ezen megállapítás megalapozatlan marad. Ezért az észrevételt elutasították. |
| --- | --- |

(101)

Az eltérő fokozatokra vonatkozó állítás kizárólag a behozatal kevesebb mint 1 %-át kitevő különleges termékekre vonatkozik. Ezenkívül minden (uniós, kínai és tajvani) termék ugyanazon világszintű szabványoknak felel meg, illetve az Unióban előállított hasonló termékek és az importtermékek közötti fizikai tulajdonságok tekintetében fennálló különbségeket számszerűsítő érveket sem terjesztettek elő, így ezen megállapítás megalapozatlan marad. Ezért az észrevételt elutasították.

| (102) | Következésképpen az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésében meghatározott összes követelmény teljesült és a KNK-ból és Tajvanról érkező behozatalt összesítve vizsgálták a kár meghatározása céljából. |
| --- | --- |

(102)

Következésképpen az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésében meghatározott összes követelmény teljesült és a KNK-ból és Tajvanról érkező behozatalt összesítve vizsgálták a kár meghatározása céljából.

4.3.2.   Az érintett országokból származó behozatal volumene és piaci részesedése 2.

| (103) | A Bizottság a behozatal mennyiségét a behozatal mennyiségére vonatkozó Eurostat-adatok alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedését ugyanezen az alapon határozták meg. |
| --- | --- |

(103)

A Bizottság a behozatal mennyiségét a behozatal mennyiségére vonatkozó Eurostat-adatok alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedését ugyanezen az alapon határozták meg.

| (104) | Az érintett országokból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

  6. táblázat


  A behozatal volumene és piaci részesedése | 2010 | 2011 | 2012 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínai Népköztársaságból származó import volumene (tonna) | 56 477 | 95 876 | 87 759 | 143 420 |
| Mutató (%) | 100 | 170 | 155 | 254 |
| Piaci részesedés | 1,8 | 2,9 | 2,7 | 4,3 |
| Mutató | 100 | 165 | 151 | 243 |
| A Tajvanról származó import mennyisége (tonna) | 127 664 | 173 968 | 132 392 | 169 097 |
| Mutató | 100 | 136 | 104 | 132 |
| Piaci részesedés (%) | 4,0 | 5,4 | 4,1 | 5,1 |
| Mutató | 100 | 133 | 101 | 127 |
| Az érintett országokból származó behozatal volumene (tonna) | 184 140 | 269 845 | 220 151 | 312 517 |
| Mutató | 100 | 147 | 120 | 170 |
| Piaci részesedés (%) | 5,8 | 8,3 | 6,8 | 9,5 |
| Mutató | 100 | 143 | 116 | 163 |
| Forrás: Eurostat. |

(104)

Az érintett országokból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

6. táblázat

A behozatal volumene és piaci részesedése

2010

2011

2012

Vizsgálati időszak

A Kínai Népköztársaságból származó import volumene (tonna)

56 477

95 876

87 759

143 420

Mutató (%)

100

170

155

254

Piaci részesedés

1,8

2,9

2,7

4,3

Mutató

100

165

151

243

A Tajvanról származó import mennyisége (tonna)

127 664

173 968

132 392

169 097

Mutató

100

136

104

132

Piaci részesedés (%)

4,0

5,4

4,1

5,1

Mutató

100

133

101

127

Az érintett országokból származó behozatal volumene (tonna)

184 140

269 845

220 151

312 517

Mutató

100

147

120

170

Piaci részesedés (%)

5,8

8,3

6,8

9,5

Mutató

100

143

116

163

Forrás: Eurostat.

| (105) | Az érintett országokból származó összesített behozatal 2010 és a vizsgálati időszak között 70 %-kal – 184 140 tonnáról 312 517 tonnára – emelkedett, A behozatal folyamatosan növekedett a figyelembe vett időszak alatt, kivéve a 2012. évet, amikor a behozatal mennyisége nagyobb volt, mint 2010-ben, ugyanakkor kisebb, mint 2011-ben. |
| --- | --- |

(105)

Az érintett országokból származó összesített behozatal 2010 és a vizsgálati időszak között 70 %-kal – 184 140 tonnáról 312 517 tonnára – emelkedett, A behozatal folyamatosan növekedett a figyelembe vett időszak alatt, kivéve a 2012. évet, amikor a behozatal mennyisége nagyobb volt, mint 2010-ben, ugyanakkor kisebb, mint 2011-ben.

| (106) | Az összesített piaci részesedés 63 %-kal, 5,8 %-ról 9,5 %-ra nőtt a figyelembe vett időszak alatt. A piaci részesedés a behozatal mennyiségéhez hasonlóan folyamatosan növekedett a figyelembe vett időszak alatt, a 2012. év kivételével. |
| --- | --- |

(106)

Az összesített piaci részesedés 63 %-kal, 5,8 %-ról 9,5 %-ra nőtt a figyelembe vett időszak alatt. A piaci részesedés a behozatal mennyiségéhez hasonlóan folyamatosan növekedett a figyelembe vett időszak alatt, a 2012. év kivételével.

4.3.3.   Az érintett országokból származó behozatal árai és az áralákínálás

| (107) | A Bizottság a behozatal árait a behozatal értékére és mennyiségére vonatkozó Eurostat-adatok alapján határozta meg. Az importtermékek esetében az alákínálást a mintába felvett uniós gyártók, a mintába felvett exportáló gyártók és a fenti (17) preambulumbekezdésben említett egyedi vizsgálat alá vont exportáló gyártó kérdőívre adott válaszai alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság a behozatal árait a behozatal értékére és mennyiségére vonatkozó Eurostat-adatok alapján határozta meg. Az importtermékek esetében az alákínálást a mintába felvett uniós gyártók, a mintába felvett exportáló gyártók és a fenti (17) preambulumbekezdésben említett egyedi vizsgálat alá vont exportáló gyártó kérdőívre adott válaszai alapján határozták meg.

| (108) | Az érintett országokból származó, Unióba irányuló behozatal súlyozott átlagárai a következőképpen alakultak:

  7. táblázat


  Importár | 2010 | 2011 | 2012 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG (EUR/tonna) | 2 175 | 2 280 | 2 253 | 2 008 |
| Mutató | 100 | 105 | 104 | 92 |
| Tajvan (EUR/tonna) | 2 268 | 2 414 | 2 143 | 1 897 |
| Mutató | 100 | 106 | 94 | 84 |
| Az érintett országok (EUR/tonna) | 2 239 | 2 366 | 2 187 | 1 948 |
| Mutató | 100 | 106 | 98 | 87 |
| Forrás: Eurostat. |

(108)

Az érintett országokból származó, Unióba irányuló behozatal súlyozott átlagárai a következőképpen alakultak:

7. táblázat

Importár

2010

2011

2012

Vizsgálati időszak

KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG (EUR/tonna)

2 175

2 280

2 253

2 008

Mutató

100

105

104

92

Tajvan (EUR/tonna)

2 268

2 414

2 143

1 897

Mutató

100

106

94

84

Az érintett országok (EUR/tonna)

2 239

2 366

2 187

1 948

Mutató

100

106

98

87

Forrás: Eurostat.

| (109) | A KNK és Tajvan importárai eleinte 6 százalékponttal emelkedett 2010 és 2011 között. Ezt követően 19 százalékponttal csökkentek, ami összességében 13 %-os csökkenést jelentett. A KNK-ból és Tajvanról származó behozatal árai hasonló tendenciát követtek, kivéve a 2012. évet, amely a KNK esetében még viszonylag magas árakat, de Tajvan esetében már viszonylag alacsony árakat mutatott. Az árak mindkét ország esetében tovább csökkentek 2012 és a vizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(109)

A KNK és Tajvan importárai eleinte 6 százalékponttal emelkedett 2010 és 2011 között. Ezt követően 19 százalékponttal csökkentek, ami összességében 13 %-os csökkenést jelentett. A KNK-ból és Tajvanról származó behozatal árai hasonló tendenciát követtek, kivéve a 2012. évet, amely a KNK esetében még viszonylag magas árakat, de Tajvan esetében már viszonylag alacsony árakat mutatott. Az árak mindkét ország esetében tovább csökkentek 2012 és a vizsgálati időszak között.

| (110) | A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:






  i. | a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; és |
| --- | --- | --- |

(110)

A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:

i.

a mintába felvett uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga; és

| ii. | a vizsgált kínai és tajvani exportáló gyártók uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a behozatal utáni költségek tekintetében. |
| --- | --- |

ii.

a vizsgált kínai és tajvani exportáló gyártók uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a behozatal utáni költségek tekintetében.

| (111) | Az árakat típusonként hasonlították össze az ügyleteket vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, a kedvezmények, jutalékok és szállítási költségek levonása után. Az összehasonlítás eredményét a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Ennek alapján az érintett országokból származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 9,6 % és 11,3 % között mozgott. |
| --- | --- |

(111)

Az árakat típusonként hasonlították össze az ügyleteket vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, a kedvezmények, jutalékok és szállítási költségek levonása után. Az összehasonlítás eredményét a mintába felvett uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Ennek alapján az érintett országokból származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 9,6 % és 11,3 % között mozgott.

| (112) | A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az exportáló gyártók szinte kizárólag független forgalmazók vagy acélipari szolgáltató központok számára értékesítenek, míg az uniós gazdasági ágazat forgalmazók, acélipari szolgáltató központok és végfelhasználók számára értékesített. A vizsgálat azonban nem bizonyította hogy a kereskedelmi szintben mutatkozó ezen különbségnek hatása lett volna az árakra. Ellenkezőleg, a független forgalmazók és acélipari szolgáltató központok azt állították, hogy az uniós gyártók nem biztosítottak számukra a felhasználókénál kedvezőbb értékesítési feltételeket. |
| --- | --- |

(112)

A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az exportáló gyártók szinte kizárólag független forgalmazók vagy acélipari szolgáltató központok számára értékesítenek, míg az uniós gazdasági ágazat forgalmazók, acélipari szolgáltató központok és végfelhasználók számára értékesített. A vizsgálat azonban nem bizonyította hogy a kereskedelmi szintben mutatkozó ezen különbségnek hatása lett volna az árakra. Ellenkezőleg, a független forgalmazók és acélipari szolgáltató központok azt állították, hogy az uniós gyártók nem biztosítottak számukra a felhasználókénál kedvezőbb értékesítési feltételeket.

4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.4.1.   Általános megjegyzések

| (113) | A dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(113)

A dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (114) | A fenti (8) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár meghatározása érdekében mintavételt alkalmaztak. Négy gyártót vettek fel a mintába. |
| --- | --- |

(114)

A fenti (8) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár meghatározása érdekében mintavételt alkalmaztak. Négy gyártót vettek fel a mintába.

| (115) | A kár meghatározásához a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett gyártóktól begyűjtött és az egyéb uniós gyártókra vonatkozó panaszban megadott adatok alapján értékelte. Az adatok az összes uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintába felvett uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében. |
| --- | --- |

(115)

A kár meghatározásához a Bizottság szétválasztotta a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatókat. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett gyártóktól begyűjtött és az egyéb uniós gyártókra vonatkozó panaszban megadott adatok alapján értékelte. Az adatok az összes uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintába felvett uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében.

| (116) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználtság, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység és a dömpingkülönbözet nagyságrendje. |
| --- | --- |

(116)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználtság, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység és a dömpingkülönbözet nagyságrendje.

| (117) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, cash flow, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(117)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, cash flow, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

| (118) | Az érdekelt felek azzal érveltek, hogy a kár értékelésének szempontjából a mintába felvett uniós gyártókra vonatkozó adatokat kéne következetesen használni ahelyett, hogy a mutatókat makrogazdasági és mikrogazdasági mutatókra osztanák. Érvelésük szerint a makrogazdasági és mikrogazdasági mutatók külön elemzését a panaszos manipulálta, ugyanis képes volt a makrogazdasági szinten történő adatgyűjtést irányítani azáltal, hogy az egyes mutatók makrogazdasági vagy mikrogazdasági mutatóként történő besorolására vonatkozó döntés az információk hozzáférhetőségén alapult. |
| --- | --- |

(118)

Az érdekelt felek azzal érveltek, hogy a kár értékelésének szempontjából a mintába felvett uniós gyártókra vonatkozó adatokat kéne következetesen használni ahelyett, hogy a mutatókat makrogazdasági és mikrogazdasági mutatókra osztanák. Érvelésük szerint a makrogazdasági és mikrogazdasági mutatók külön elemzését a panaszos manipulálta, ugyanis képes volt a makrogazdasági szinten történő adatgyűjtést irányítani azáltal, hogy az egyes mutatók makrogazdasági vagy mikrogazdasági mutatóként történő besorolására vonatkozó döntés az információk hozzáférhetőségén alapult.

| (119) | A Bizottság makrogazdasági mutatókat állapított meg és vizsgált, mivel azokat nemcsak a mintába felvett uniós gyártók szintjén, hanem uniós szinten is létrehoztak. Úgy ítélik meg, hogy – a makrogazdasági mutatókat illetően – a teljes uniós gazdasági helyzetre vonatkozó, a mintába felvett vállalatoktól származó adatokat is magukba foglaló adatok jobban tükrözik a figyelembe vett időszak alatti helyzetet, mint az iparág kizárólag egy részére vonatkozó adatok. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság makrogazdasági mutatókat állapított meg és vizsgált, mivel azokat nemcsak a mintába felvett uniós gyártók szintjén, hanem uniós szinten is létrehoztak. Úgy ítélik meg, hogy – a makrogazdasági mutatókat illetően – a teljes uniós gazdasági helyzetre vonatkozó, a mintába felvett vállalatoktól származó adatokat is magukba foglaló adatok jobban tükrözik a figyelembe vett időszak alatti helyzetet, mint az iparág kizárólag egy részére vonatkozó adatok.

| (120) | A panaszos által a makrogazdasági mutatók értékelésére rendelkezésre bocsátott adatok pontosnak és megbízhatónak minősítették. Az adatok érvényességét összevetették a mintába felvett uniós gyártóktól származó információval. A teljesség kedvéért meg kell jegyezni, hogy csak a mintába felvett uniós gyártók által rendelkezésre bocsátott adatok következetes felhasználásával elkészített kárelemzés negatívabb képet mutatna a makrogazdasági mutatókról. Semmi nem indokolta annak megállapítását, hogy a panaszos a kárelemzés manipulálása érdekében tudatosan visszatartott volna információkat. Ezért nincs indok a panaszos által rendelkezésre bocsátott, makrogazdasági mutatókra vonatkozó információ figyelmen kívül hagyására. Ennek következtében az arra vonatkozó érvelés, hogy a kármutatók elemzését a mintába felvett uniós gyártóktól származó információkra kéne korlátozni, nem fogadható el. |
| --- | --- |

(120)

A panaszos által a makrogazdasági mutatók értékelésére rendelkezésre bocsátott adatok pontosnak és megbízhatónak minősítették. Az adatok érvényességét összevetették a mintába felvett uniós gyártóktól származó információval. A teljesség kedvéért meg kell jegyezni, hogy csak a mintába felvett uniós gyártók által rendelkezésre bocsátott adatok következetes felhasználásával elkészített kárelemzés negatívabb képet mutatna a makrogazdasági mutatókról. Semmi nem indokolta annak megállapítását, hogy a panaszos a kárelemzés manipulálása érdekében tudatosan visszatartott volna információkat. Ezért nincs indok a panaszos által rendelkezésre bocsátott, makrogazdasági mutatókra vonatkozó információ figyelmen kívül hagyására. Ennek következtében az arra vonatkozó érvelés, hogy a kármutatók elemzését a mintába felvett uniós gyártóktól származó információkra kéne korlátozni, nem fogadható el.

4.4.2.   Makrogazdasági mutatók

4.4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (121) | A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, a (hideghengerlési) gyártási kapacitás és kapacitáskihasználtság a következőképpen alakult:

  8. tábla


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználtság | 2010 | 2011 | 2012 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési mennyiség (tonna) | 3 195 908 | 3 159 359 | 3 222 857 | 3 036 688 |
| Mutató | 100 | 99 | 101 | 95 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 4 174 027 | 4 261 161 | 4 284 261 | 4 330 161 |
| Mutató | 100 | 102 | 103 | 104 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 77 | 74 | 75 | 70 |
| Mutató | 100 | 97 | 98 | 92 |
| Forrás: Mintába felvett gyártók, panaszos. |

(121)

A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, a (hideghengerlési) gyártási kapacitás és kapacitáskihasználtság a következőképpen alakult:

8. tábla

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználtság

2010

2011

2012

Vizsgálati időszak

Termelési mennyiség (tonna)

3 195 908

3 159 359

3 222 857

3 036 688

Mutató

100

99

101

95

Termelési kapacitás (tonna)

4 174 027

4 261 161

4 284 261

4 330 161

Mutató

100

102

103

104

Kapacitáskihasználás (%)

77

74

75

70

Mutató

100

97

98

92

Forrás: Mintába felvett gyártók, panaszos.

| (122) | A termelési mennyiség 2010 és 2012 között stabil maradt. A termelési mennyiség 2012 és a vizsgálati időszak alatt jelentős mértékben, 6 százalékponttal csökkent, ami a stabil kereslet ellenére összességében 5 %-os csökkenést jelentett. |
| --- | --- |

(122)

A termelési mennyiség 2010 és 2012 között stabil maradt. A termelési mennyiség 2012 és a vizsgálati időszak alatt jelentős mértékben, 6 százalékponttal csökkent, ami a stabil kereslet ellenére összességében 5 %-os csökkenést jelentett.

| (123) | A termelési kapacitás ugyanakkor mérsékelten, 4 %-kal növekedett a figyelembe vett időszakban. A termelési kapacitás kismértékű növekedése az uniós gazdasági ágazat által végrehajtott hatékonysági programok miatti jobb gépkihasználásnak tulajdonítható. |
| --- | --- |

(123)

A termelési kapacitás ugyanakkor mérsékelten, 4 %-kal növekedett a figyelembe vett időszakban. A termelési kapacitás kismértékű növekedése az uniós gazdasági ágazat által végrehajtott hatékonysági programok miatti jobb gépkihasználásnak tulajdonítható.

| (124) | Ennek eredményeként a kapacitáskihasználás 8 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Közismert, hogy a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek iparágában 100 %-os kapacitáskihasználás hosszú távon nem érhető el és nem tartható fenn. Az uniós gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszak alatt elért kapacitáskihasználás ugyanakkor jóval a fenntartható hosszú távú termelési szint során elérhetőnek tekintett, 90 %-ot meghaladó kapacitáskihasználás alatt maradt. Továbbá, mivel a termelési kapacitás és a fenntartható hosszú távú termelési szint közötti különbség csekély, ennek nem lehetett az uniós gazdasági ágazat által mutatott csökkenő tendenciára hatása. |
| --- | --- |

(124)

Ennek eredményeként a kapacitáskihasználás 8 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Közismert, hogy a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek iparágában 100 %-os kapacitáskihasználás hosszú távon nem érhető el és nem tartható fenn. Az uniós gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszak alatt elért kapacitáskihasználás ugyanakkor jóval a fenntartható hosszú távú termelési szint során elérhetőnek tekintett, 90 %-ot meghaladó kapacitáskihasználás alatt maradt. Továbbá, mivel a termelési kapacitás és a fenntartható hosszú távú termelési szint közötti különbség csekély, ennek nem lehetett az uniós gazdasági ágazat által mutatott csökkenő tendenciára hatása.

4.4.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (125) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

  9. tábla


  Értékesítési volumen és piaci részesedés | 2010 | 2011 | 2012 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna) | 2 641 033 | 2 637 819 | 2 732 237 | 2 631 508 |
| Mutató | 100 | 100 | 103 | 100 |
| Piaci részesedés (%) | 84 | 81 | 84 | 80 |
| Mutató | 100 | 97 | 100 | 95 |
| Forrás: Mintába felvett gyártók, panaszos. |

(125)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

9. tábla

Értékesítési volumen és piaci részesedés

2010

2011

2012

Vizsgálati időszak

Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna)

2 641 033

2 637 819

2 732 237

2 631 508

Mutató

100

100

103

100

Piaci részesedés (%)

84

81

84

80

Mutató

100

97

100

95

Forrás: Mintába felvett gyártók, panaszos.

| (126) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszak alatt stabil volt, valamivel magasabb 2012. évi értékesítési volumenekkel. |
| --- | --- |

(126)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszak alatt stabil volt, valamivel magasabb 2012. évi értékesítési volumenekkel.

| (127) | Mivel az uniós felhasználás a figyelembe vett időszak alatt a fenti (96) preambulumbekezdésben foglaltak szerint emelkedett, a viszonylag stabil értékesítési volumenek a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének 5 %-os csökkenését eredményezték. Az értékesítési volumenekhez hasonlóan a 2012. év pozitívabb képet mutatott. |
| --- | --- |

(127)

Mivel az uniós felhasználás a figyelembe vett időszak alatt a fenti (96) preambulumbekezdésben foglaltak szerint emelkedett, a viszonylag stabil értékesítési volumenek a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének 5 %-os csökkenését eredményezték. Az értékesítési volumenekhez hasonlóan a 2012. év pozitívabb képet mutatott.

4.4.2.3.   Növekedés

| (128) | A fentiekben leírtak alapján az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszak alatt viszonylag stabil volt egy növekvő piacon. Az érintett országokból származó behozatal ugyanakkor jelentősen emelkedett. Ennek eredményeként a piac mintegy 140 000 tonnával való növekedése a figyelembe vett időszak alatt szinte kizárólag az érintett országokból származó behozatalnak kedvezett, amelyek ugyanezen időszak alatt mintegy 128 000 tonnával növelték meg volumenüket. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat egyáltalán nem tudta kihasználni a piaci növekedés előnyeit. |
| --- | --- |

(128)

A fentiekben leírtak alapján az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszak alatt viszonylag stabil volt egy növekvő piacon. Az érintett országokból származó behozatal ugyanakkor jelentősen emelkedett. Ennek eredményeként a piac mintegy 140 000 tonnával való növekedése a figyelembe vett időszak alatt szinte kizárólag az érintett országokból származó behozatalnak kedvezett, amelyek ugyanezen időszak alatt mintegy 128 000 tonnával növelték meg volumenüket. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat egyáltalán nem tudta kihasználni a piaci növekedés előnyeit.

4.4.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (129) | A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

  10. tábla


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2010 | 2011 | 2012 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottak száma | 13 223 | 12 978 | 12 471 | 11 820 |
| Mutató | 100 | 98 | 94 | 89 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 242 | 235 | 258 | 257 |
| Mutató | 100 | 97 | 107 | 106 |
| Forrás: Mintába felvett gyártók, panaszos. |

(129)

A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

10. tábla

Foglalkoztatás és termelékenység

2010

2011

2012

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatottak száma

13 223

12 978

12 471

11 820

Mutató

100

98

94

89

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

242

235

258

257

Mutató

100

97

107

106

Forrás: Mintába felvett gyártók, panaszos.

| (130) | Az uniós gazdasági ágazat munkavállalóinak száma egyértelműen zuhanó tendenciát mutatott, mert 2011-ben 2 százalékponttal, majd 2012-ben további 4 százalékponttal, végül a vizsgálati időszakban még 5 százalékponttal csökkent. A munkavállalók számának racionalizálása az uniós gyártók változatos „hatékonysági” terveinek és a termelési mennyiség csökkenésének tulajdonítható. |
| --- | --- |

(130)

Az uniós gazdasági ágazat munkavállalóinak száma egyértelműen zuhanó tendenciát mutatott, mert 2011-ben 2 százalékponttal, majd 2012-ben további 4 százalékponttal, végül a vizsgálati időszakban még 5 százalékponttal csökkent. A munkavállalók számának racionalizálása az uniós gyártók változatos „hatékonysági” terveinek és a termelési mennyiség csökkenésének tulajdonítható.

| (131) | A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek iparágát általában tőkeintenzív iparágnak tekintik. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat jelentős számú munkavállalót foglalkoztat. Ezenfelül a munkaerőköltségek a nyersanyagok után a második legfontosabb költségtényezőt alkotják, amely a teljes költségek átlagosan mintegy 10–15 %-át teszi ki. Ezért ezen iparág esetében a foglalkoztatás jelentős kármutató. |
| --- | --- |

(131)

A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek iparágát általában tőkeintenzív iparágnak tekintik. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat jelentős számú munkavállalót foglalkoztat. Ezenfelül a munkaerőköltségek a nyersanyagok után a második legfontosabb költségtényezőt alkotják, amely a teljes költségek átlagosan mintegy 10–15 %-át teszi ki. Ezért ezen iparág esetében a foglalkoztatás jelentős kármutató.

| (132) | Az uniós gazdasági ágazat termelékenysége 2011-ben kis mértékben, 3 százalékponttal csökkent, majd 2012-ben 10 százalékponttal növekedett, ugyanakkor a vizsgálati időszakban további 1 százalékponttal csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a munkavállalók csökkenő száma ellenére a termelékenység összességében az egy munkavállalóra jutó 242 tonnáról 257 tonnára emelkedett, amely nagyobb hatékonyságot mutat. |
| --- | --- |

(132)

Az uniós gazdasági ágazat termelékenysége 2011-ben kis mértékben, 3 százalékponttal csökkent, majd 2012-ben 10 százalékponttal növekedett, ugyanakkor a vizsgálati időszakban további 1 százalékponttal csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a munkavállalók csökkenő száma ellenére a termelékenység összességében az egy munkavállalóra jutó 242 tonnáról 257 tonnára emelkedett, amely nagyobb hatékonyságot mutat.

4.4.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (133) | Valamennyi dömpingkülönbözet lényegesen meghaladta a minimális szintet. Figyelembe véve az érintett országokból származó behozatal mennyiségét és árait, a tényleges dömpingkülönbözetek mértékének uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentős volt. |
| --- | --- |

(133)

Valamennyi dömpingkülönbözet lényegesen meghaladta a minimális szintet. Figyelembe véve az érintett országokból származó behozatal mennyiségét és árait, a tényleges dömpingkülönbözetek mértékének uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentős volt.

| (134) | Ez az érintett termékkel kapcsolatos második dömpingellenes vizsgálat. Ugyanazon termék KNK-ból, Dél-Koreából és Tajvanról származó behozatala 2008–2009-ben is vizsgálat tárgyát képezte (6). Habár ezen vizsgálat nem eredményezte dömpingellenes intézkedések bevezetését, a vizsgálat már akkor is ideiglenesen kimutatta a dömping tényét (7). |
| --- | --- |

(134)

Ez az érintett termékkel kapcsolatos második dömpingellenes vizsgálat. Ugyanazon termék KNK-ból, Dél-Koreából és Tajvanról származó behozatala 2008–2009-ben is vizsgálat tárgyát képezte (6). Habár ezen vizsgálat nem eredményezte dömpingellenes intézkedések bevezetését, a vizsgálat már akkor is ideiglenesen kimutatta a dömping tényét (7).

4.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

4.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (135) | A mintába felvett uniós gyártók uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek súlyozott átlagos egységárai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban | 2010 | 2011 | 2012 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/tonna) | 2 428 | 2 572 | 2 358 | 2 159 |
| Mutató | 100 | 106 | 97 | 89 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna) | 2 247 | 2 345 | 2 149 | 1 939 |
| Mutató | 100 | 104 | 96 | 86 |
| Forrás: A mintába felvett uniós gyártók. |

(135)

A mintába felvett uniós gyártók uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek súlyozott átlagos egységárai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

2010

2011

2012

Vizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/tonna)

2 428

2 572

2 358

2 159

Mutató

100

106

97

89

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

2 247

2 345

2 149

1 939

Mutató

100

104

96

86

Forrás: A mintába felvett uniós gyártók.

| (136) | A mintába felvett uniós gyártók független vevőknek történő értékesítéskor érvényesített értékesítési árai a figyelembe vett időszakban 11 %-kal csökkentek. Bár az árak 2011-ben 6 %-kal nőttek, ezt követően 17 százalékponttal csökkentek a figyelembe vett időszak végéig. |
| --- | --- |

(136)

A mintába felvett uniós gyártók független vevőknek történő értékesítéskor érvényesített értékesítési árai a figyelembe vett időszakban 11 %-kal csökkentek. Bár az árak 2011-ben 6 %-kal nőttek, ezt követően 17 százalékponttal csökkentek a figyelembe vett időszak végéig.

| (137) | A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek teljes termelésére vonatkozó termelési egységköltsége (ideértve a végül exportált termékeket is) nagyjából az értékesítési árak trendjét követte és 14 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Az értékesítési árakat és a termelési egységköltségeket azonban nem lehet közvetlenül összehasonlítani, mivel a termelés és értékesítés között bizonyos időkülönbség jelentkezik. Mivel az uniós gazdasági ágazat átlagos készletszintje megközelítőleg az árbevétel 15 %-át tette ki, átlagosan majdnem 2 hónap időeltolódás van a termelés és értékesítés között. |
| --- | --- |

(137)

A rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek teljes termelésére vonatkozó termelési egységköltsége (ideértve a végül exportált termékeket is) nagyjából az értékesítési árak trendjét követte és 14 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Az értékesítési árakat és a termelési egységköltségeket azonban nem lehet közvetlenül összehasonlítani, mivel a termelés és értékesítés között bizonyos időkülönbség jelentkezik. Mivel az uniós gazdasági ágazat átlagos készletszintje megközelítőleg az árbevétel 15 %-át tette ki, átlagosan majdnem 2 hónap időeltolódás van a termelés és értékesítés között.

| (138) | Általánosságban mind a termelési költségeket, mind az értékesítési árakat a nyersanyagköltségek, főleg a króm és a nikkel költségei alakítják. Az uniós gazdasági ágazat által felszámított árak valóban az úgy nevezett „ötvözetfelár” mechanizmust követik. Ezen mechanizmus keretében az árak a rögzített „alapárból” és az acélfajta kémiai összetétele és az ötvözetek Londoni Fémtőzsdén történő jegyzése alapján ingadozó „ötvözeti felárból” állnak. Ezért az árak az acélfajtához és a megfelelő nyersanyagköltségekhez kapcsolódnak. |
| --- | --- |

(138)

Általánosságban mind a termelési költségeket, mind az értékesítési árakat a nyersanyagköltségek, főleg a króm és a nikkel költségei alakítják. Az uniós gazdasági ágazat által felszámított árak valóban az úgy nevezett „ötvözetfelár” mechanizmust követik. Ezen mechanizmus keretében az árak a rögzített „alapárból” és az acélfajta kémiai összetétele és az ötvözetek Londoni Fémtőzsdén történő jegyzése alapján ingadozó „ötvözeti felárból” állnak. Ezért az árak az acélfajtához és a megfelelő nyersanyagköltségekhez kapcsolódnak.

| (139) | Az érdekelt felek azt javasolták, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak trendjét az „ötvözeti felár” kizárásával elemezzék. Mivel az uniós gazdasági ágazat nem befolyásolja a nikkel árát, az érdekelt felek állítása szerint a Bizottságnak csak az „alapárat” kéne figyelembe vennie. |
| --- | --- |

(139)

Az érdekelt felek azt javasolták, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak trendjét az „ötvözeti felár” kizárásával elemezzék. Mivel az uniós gazdasági ágazat nem befolyásolja a nikkel árát, az érdekelt felek állítása szerint a Bizottságnak csak az „alapárat” kéne figyelembe vennie.

| (140) | A teljes ár valóban az alapárból és az ötvözeti felárból tevődik össze, és a vevők általában tisztában vannak ezzel a felosztással. A vizsgálat során ugyanakkor bebizonyosodott, hogy a vizsgálati időszak során ezt a két árelemet általában nem tüntették fel külön a számlákon. Ilyen esetekben általában a számla előtti kereskedelmi okmányokon – például a megrendelésen vagy a megrendelés visszaigazolásán – sem tüntetik fel külön a két elemet. |
| --- | --- |

(140)

A teljes ár valóban az alapárból és az ötvözeti felárból tevődik össze, és a vevők általában tisztában vannak ezzel a felosztással. A vizsgálat során ugyanakkor bebizonyosodott, hogy a vizsgálati időszak során ezt a két árelemet általában nem tüntették fel külön a számlákon. Ilyen esetekben általában a számla előtti kereskedelmi okmányokon – például a megrendelésen vagy a megrendelés visszaigazolásán – sem tüntetik fel külön a két elemet.

| (141) | Ezért az alapár alakulását az érdekelt felektől származó nyilvánosan elérhető információk alapján elemezték ki. Ezen információ az alapár és az ötvözeti felár szerinti részletes bontásban tartalmazza a 304-es ötvözetű (8) termékekért Németországban (9) felszámított teljes árat. Mialatt az ötvözeti felár a nyersanyagköltségek alakulása szerint ingadozott, az alapár folyamatosan, megközelítőleg 20 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során, a 2010. évi mintegy 1 200 EUR/tonnáról mintegy 1 000 EUR/tonnára a vizsgálati időszakban. Habár a csökkenés szintje nem szükségszerűen reprezentatív minden termék és minden uniós gyártó esetében, a csökkenés nagysága azt a következtetést támasztja alá, hogy nemcsak az ötvözeti felár, de az alapár szintje is csökkenő tendenciát követett. |
| --- | --- |

(141)

Ezért az alapár alakulását az érdekelt felektől származó nyilvánosan elérhető információk alapján elemezték ki. Ezen információ az alapár és az ötvözeti felár szerinti részletes bontásban tartalmazza a 304-es ötvözetű (8) termékekért Németországban (9) felszámított teljes árat. Mialatt az ötvözeti felár a nyersanyagköltségek alakulása szerint ingadozott, az alapár folyamatosan, megközelítőleg 20 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során, a 2010. évi mintegy 1 200 EUR/tonnáról mintegy 1 000 EUR/tonnára a vizsgálati időszakban. Habár a csökkenés szintje nem szükségszerűen reprezentatív minden termék és minden uniós gyártó esetében, a csökkenés nagysága azt a következtetést támasztja alá, hogy nemcsak az ötvözeti felár, de az alapár szintje is csökkenő tendenciát követett.

4.4.3.2.   Munkaerőköltségek

| (142) | A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  12. tábla


  Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség | 2010 | 2011 | 2012 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 57 071 | 58 068 | 59 684 | 61 826 |
| Mutató | 100 | 102 | 105 | 108 |
| Forrás: A mintába felvett uniós gyártók. |

(142)

A mintába felvett uniós gyártók átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

12. tábla

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

2010

2011

2012

Vizsgálati időszak

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

57 071

58 068

59 684

61 826

Mutató

100

102

105

108

Forrás: A mintába felvett uniós gyártók.

| (143) | A munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszak során emelkedett, és 2010 és a vizsgálati időszak között összességében 8 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(143)

A munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszak során emelkedett, és 2010 és a vizsgálati időszak között összességében 8 %-kal nőtt.

4.4.3.3.   Készletek

| (144) | A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  13. táblázat


  Készletek | 2010 | 2011 | 2012 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | 242 166 | 238 818 | 208 021 | 225 418 |
| Mutató | 100 | 99 | 86 | 93 |
| Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve | 15 | 16 | 14 | 15 |
| Mutató | 100 | 103 | 90 | 99 |
| Forrás: A mintába felvett uniós gyártók. |

(144)

A mintába felvett uniós gyártók készleteinek szintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

13. táblázat

Készletek

2010

2011

2012

Vizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

242 166

238 818

208 021

225 418

Mutató

100

99

86

93

Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve

15

16

14

15

Mutató

100

103

90

99

Forrás: A mintába felvett uniós gyártók.

| (145) | A készletek mennyisége 2010 és 2011 között viszonylag állandó maradt, utána 13 százalékponttal csökkent 2012-ben, majd a vizsgálati időszakban kis mértékben, 7 százalékponttal nőtt. Összességében a készletek mennyisége 7 %-kal csökkent a bázisidőszakban. Mivel a termelés nagy része rendelés alapján történik, a készletek mennyiségének ebben az iparágban mutatóként nincs jelentősége. |
| --- | --- |

(145)

A készletek mennyisége 2010 és 2011 között viszonylag állandó maradt, utána 13 százalékponttal csökkent 2012-ben, majd a vizsgálati időszakban kis mértékben, 7 százalékponttal nőtt. Összességében a készletek mennyisége 7 %-kal csökkent a bázisidőszakban. Mivel a termelés nagy része rendelés alapján történik, a készletek mennyiségének ebben az iparágban mutatóként nincs jelentősége.

4.4.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (146) | A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  14. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2010 | 2011 | 2012 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) | – 0,6 % | – 1,3 % | – 2,1 % | – 1,6 % |
| Mutató | – 100 | – 214 | – 330 | – 253 |
| Pénzforgalom (millió EUR) | – 199 | 107 | – 10 | – 39 |
| Mutató | – 100 | 54 | – 5 | – 20 |
| Beruházások (millió EUR) | 1 504 | 1 375 | 1 279 | 1 244 |
| Mutató | 100 | 91 | 85 | 83 |
| Beruházások megtérülése (%) | – 1,2 | – 2,9 | – 4,3 | – 3,1 |
| Mutató | – 100 | – 246 | – 370 | – 269 |
| Forrás: A mintába felvett uniós gyártók. |

(146)

A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásaik megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

14. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2010

2011

2012

Vizsgálati időszak

Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

– 0,6 %

– 1,3 %

– 2,1 %

– 1,6 %

Mutató

– 100

– 214

– 330

– 253

Pénzforgalom (millió EUR)

– 199

107

– 10

– 39

Mutató

– 100

54

– 5

– 20

Beruházások (millió EUR)

1 504

1 375

1 279

1 244

Mutató

100

91

85

83

Beruházások megtérülése (%)

– 1,2

– 2,9

– 4,3

– 3,1

Mutató

– 100

– 246

– 370

– 269

Forrás: A mintába felvett uniós gyártók.

| (147) | A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségben kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. A mintába felvett gyártók jövedelmezősége negatív volt a teljes figyelembe vett időszak alatt: 2010 és 2012 között 1,5 százalékponttal csökkent és a vizsgálati időszakban kis mértékben, 0,5 százalékponttal helyreállt, így –1,6 %-ot ért el. Amint azt a fenti (141) preambulumbekezdés kifejti, a negatív jövedelmezőség főként a folyamatosan csökkenő alapárnak és nem a nyersanyagok, például a nikkel ingadozó árának köszönhető. |
| --- | --- |

(147)

A mintába felvett uniós gyártók jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségben kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. A mintába felvett gyártók jövedelmezősége negatív volt a teljes figyelembe vett időszak alatt: 2010 és 2012 között 1,5 százalékponttal csökkent és a vizsgálati időszakban kis mértékben, 0,5 százalékponttal helyreállt, így –1,6 %-ot ért el. Amint azt a fenti (141) preambulumbekezdés kifejti, a negatív jövedelmezőség főként a folyamatosan csökkenő alapárnak és nem a nyersanyagok, például a nikkel ingadozó árának köszönhető.

| (148) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A pénzforgalom a figyelembe vett négy évből háromban negatív volt – 2011-ben javulást mutatott, de ezt követően ismételten csökkenni kezdett. A 2011. évi átmeneti javulás nagyrészt a félkész termékek készleteinek jelentős csökkenésének tudható be. |
| --- | --- |

(148)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A pénzforgalom a figyelembe vett négy évből háromban negatív volt – 2011-ben javulást mutatott, de ezt követően ismételten csökkenni kezdett. A 2011. évi átmeneti javulás nagyrészt a félkész termékek készleteinek jelentős csökkenésének tudható be.

| (149) | A beruházások csökkenő tendenciát mutattak: 2011-ben 9 %-kal, 2012-ben további 6 %-kal, majd a vizsgálati időszak alatt még 2 %-kal csökkentek. A beruházások a figyelembe vett időszakban összességében 17 százalékponttal csökkentek. |
| --- | --- |

(149)

A beruházások csökkenő tendenciát mutattak: 2011-ben 9 %-kal, 2012-ben további 6 %-kal, majd a vizsgálati időszak alatt még 2 %-kal csökkentek. A beruházások a figyelembe vett időszakban összességében 17 százalékponttal csökkentek.

| (150) | A beruházások megtérülése a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékos arányában kifejezett nyeresége A megtérülés a figyelembe vett négy év mindegyikében negatív volt. 2011-ben 146 %-kal, 2012-ben további 124 %-kal csökkent, és a vizsgálati időszakban –3,1 %-ot ért el. |
| --- | --- |

(150)

A beruházások megtérülése a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékos arányában kifejezett nyeresége A megtérülés a figyelembe vett négy év mindegyikében negatív volt. 2011-ben 146 %-kal, 2012-ben további 124 %-kal csökkent, és a vizsgálati időszakban –3,1 %-ot ért el.

| (151) | Ez mind a négy mintába felvett gyártó tőkebevonási képességére negatív hatással volt, mivel negatív jövedelmezőségi adataik miatt nem voltak képesek a bankoktól finanszírozáshoz jutni. A gyártóknak más vállalatcsoportok által biztosított forrásokat kell felhasználniuk. |
| --- | --- |

(151)

Ez mind a négy mintába felvett gyártó tőkebevonási képességére negatív hatással volt, mivel negatív jövedelmezőségi adataik miatt nem voltak képesek a bankoktól finanszírozáshoz jutni. A gyártóknak más vállalatcsoportok által biztosított forrásokat kell felhasználniuk.

4.4.4.   A kárra vonatkozó következtetés

| (152) | Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó legtöbb kármutató a figyelembe vett időszak alatt negatív tendenciát mutatott. A termelési mennyiség 5 %-kal csökkent, amely a kapacitáskihasználás 8 %-os csökkenéséhez vezetett. A növekvő piacon fennálló stabil értékesítési volumenek a piaci részesedés 5 %-os csökkenését eredményezték. A foglalkoztatottság 11 %-kal csökkent, míg a munkaerőköltségek 8 %-kal növekedtek. A beruházások 17 %-kal csökkentek, míg a beruházások megtérülése a figyelembe vett időszak alatt negatív maradt, valamint rosszabbodó tendenciát mutatott. |
| --- | --- |

(152)

Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó legtöbb kármutató a figyelembe vett időszak alatt negatív tendenciát mutatott. A termelési mennyiség 5 %-kal csökkent, amely a kapacitáskihasználás 8 %-os csökkenéséhez vezetett. A növekvő piacon fennálló stabil értékesítési volumenek a piaci részesedés 5 %-os csökkenését eredményezték. A foglalkoztatottság 11 %-kal csökkent, míg a munkaerőköltségek 8 %-kal növekedtek. A beruházások 17 %-kal csökkentek, míg a beruházások megtérülése a figyelembe vett időszak alatt negatív maradt, valamint rosszabbodó tendenciát mutatott.

| (153) | A kártényezők közül csak a termelési kapacitás és a termelékenység mutatott egyértelműen enyhén pozitív tendenciát. Mindenesetre a termelési kapacitás növekedése összhangban van a felhasználás figyelembe vett időszak alatt bekövetkező növekedésével. A növekvő termelékenység a munkavállalók számában bekövetkező csökkenés eredménye volt. |
| --- | --- |

(153)

A kártényezők közül csak a termelési kapacitás és a termelékenység mutatott egyértelműen enyhén pozitív tendenciát. Mindenesetre a termelési kapacitás növekedése összhangban van a felhasználás figyelembe vett időszak alatt bekövetkező növekedésével. A növekvő termelékenység a munkavállalók számában bekövetkező csökkenés eredménye volt.

| (154) | Egyes kártényezők, mint például a piaci részesedés, értékesítési árak, termelési költség esetében 2011-ben vagy 2012-ben az előző évhez képest ideiglenesen pozitívabb fejlemények történtek, azonban ezt követően ezek is újra visszaestek. A jövedelmezőség mind a négy évben negatív volt; a pénzforgalom négyből három évben volt negatív. |
| --- | --- |

(154)

Egyes kártényezők, mint például a piaci részesedés, értékesítési árak, termelési költség esetében 2011-ben vagy 2012-ben az előző évhez képest ideiglenesen pozitívabb fejlemények történtek, azonban ezt követően ezek is újra visszaestek. A jövedelmezőség mind a négy évben negatív volt; a pénzforgalom négyből három évben volt negatív.

| (155) | A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(155)

A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

5.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (156) | Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézte károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. Ezen tényezők az alábbiak: harmadik országokból származó behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, energiaköltség, kapacitásfelesleg és az Unión belüli verseny. |
| --- | --- |

(156)

Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézte károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. Ezen tényezők az alábbiak: harmadik országokból származó behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, energiaköltség, kapacitásfelesleg és az Unión belüli verseny.

5.1.   A dömpingelt behozatal hatása

| (157) | Az uniós felhasználás 4 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, ugyanakkor azonban az érintett országokból származó behozatal mennyisége 70 %-kal nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csökkenő tendenciát mutatott. Megállapították, hogy a behozatal piaci részesedésének növekedése és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése egymással párhuzamosan zajlott. A behozatal piaci részesedésének növekedése 2012-ben lelassult, majd a vizsgálati időszakban újra felgyorsult, míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése szintén lelassult 2012-ben, azonban a vizsgálati időszakban újra gyorsabban kezdett csökkenni. Ezért egyértelmű, hogy az uniós gazdasági ágazat elvesztett piaci részesedése összefüggésben volt a dömpingelt behozatal növekedésével. |
| --- | --- |

(157)

Az uniós felhasználás 4 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, ugyanakkor azonban az érintett országokból származó behozatal mennyisége 70 %-kal nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csökkenő tendenciát mutatott. Megállapították, hogy a behozatal piaci részesedésének növekedése és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése egymással párhuzamosan zajlott. A behozatal piaci részesedésének növekedése 2012-ben lelassult, majd a vizsgálati időszakban újra felgyorsult, míg az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése szintén lelassult 2012-ben, azonban a vizsgálati időszakban újra gyorsabban kezdett csökkenni. Ezért egyértelmű, hogy az uniós gazdasági ágazat elvesztett piaci részesedése összefüggésben volt a dömpingelt behozatal növekedésével.

| (158) | Az érintett országokból származó behozatal árai 13 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt. Ugyanezen időszak alatt az uniós gazdasági ágazat árai 11 %-kal csökkentek. Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal árai 9,6–11,3 %-kal az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak a vizsgálati időszak alatt, ezáltal árnyomást gyakorolva az uniós gazdasági ágazat áraira. Az érintett országokból származó növekvő mennyiségű dömpingelt behozatal esetén alkalmazott árképzési magatartás nem tette lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára piaci részesedésének fenntartását, illetve a jövedelmezőségi szint elérését. |
| --- | --- |

(158)

Az érintett országokból származó behozatal árai 13 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt. Ugyanezen időszak alatt az uniós gazdasági ágazat árai 11 %-kal csökkentek. Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal árai 9,6–11,3 %-kal az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak a vizsgálati időszak alatt, ezáltal árnyomást gyakorolva az uniós gazdasági ágazat áraira. Az érintett országokból származó növekvő mennyiségű dömpingelt behozatal esetén alkalmazott árképzési magatartás nem tette lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára piaci részesedésének fenntartását, illetve a jövedelmezőségi szint elérését.

| (159) | Az érdekelt felek azt állították, hogy az érintett országokból származó importált termékek nem versenyeznek az uniós gazdasági ágazat által értékesített termékekkel. Állítólag az érintett országokból származó behozatal túlnyomórészt vékony, 2 mm-nél nem vastagabb termékekből áll, míg az ennél vastagabb termékeket főként az uniós gazdasági ágazat szállítja. Ezt az állítást a vizsgálat eredményei nem támasztották alá. Ugyanis az exportáló gyártók és az uniós gazdasági ágazat is értékesít 2 mm-nél vastagabb termékeket, valamint ennél kisebb vastagsággal bíró vékony termékeket is. Továbbá a vastag és vékony termékek aránya átlagosan ugyanakkora – 30–35 % – mind az uniós gazdasági ágazat, mind a mintába felvett exportáló gyártók esetében. |
| --- | --- |

(159)

Az érdekelt felek azt állították, hogy az érintett országokból származó importált termékek nem versenyeznek az uniós gazdasági ágazat által értékesített termékekkel. Állítólag az érintett országokból származó behozatal túlnyomórészt vékony, 2 mm-nél nem vastagabb termékekből áll, míg az ennél vastagabb termékeket főként az uniós gazdasági ágazat szállítja. Ezt az állítást a vizsgálat eredményei nem támasztották alá. Ugyanis az exportáló gyártók és az uniós gazdasági ágazat is értékesít 2 mm-nél vastagabb termékeket, valamint ennél kisebb vastagsággal bíró vékony termékeket is. Továbbá a vastag és vékony termékek aránya átlagosan ugyanakkora – 30–35 % – mind az uniós gazdasági ágazat, mind a mintába felvett exportáló gyártók esetében.

| (160) | Az érdekelt felek állítása szerint nem volt összefüggés a KNK-ból származó behozatal szintje és árai, valamint az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége között. Különösen a 2011–2012. évi csökkenő behozatalra és stabil árakra hivatkoztak, amelyek állítólag nem okozhatták az uniós piacon fennálló átlagos árak csökkenését. Az uniós gazdasági ágazat veszteségei ugyanakkor emelkedtek és az értékesítési volumen viszonylag állandó maradt. |
| --- | --- |

(160)

Az érdekelt felek állítása szerint nem volt összefüggés a KNK-ból származó behozatal szintje és árai, valamint az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége között. Különösen a 2011–2012. évi csökkenő behozatalra és stabil árakra hivatkoztak, amelyek állítólag nem okozhatták az uniós piacon fennálló átlagos árak csökkenését. Az uniós gazdasági ágazat veszteségei ugyanakkor emelkedtek és az értékesítési volumen viszonylag állandó maradt.

| (161) | Az elemzés azonban szelektíven összpontosít a teljes figyelembe vett időszak helyett kizárólag erre a két külön évre. A teljes időszak elemzése során egyértelmű volt, hogy a dömpingelt behozatal erőteljes növekedése vezetett nemcsak a romló jövedelmezőséghez, hanem az uniós gazdasági ágazat csökkenő piaci részesedéséhez, illetve a termelés, kapacitáskihasználás, foglalkoztatás, beruházások és a beruházások megtérülésének visszaeséséhez is. Habár a 2012. év nem követte szigorúan az általános tendenciát, de a tendencia negatív maradt. A kármutatók hosszabb – négy éves – időtávon való elemzésének célja, hogy adott esetben elkerüljék a különálló fejleményeken alapuló következtetések levonását. Mindenesetre a mindkét érintett országból származó dömpingelt behozatal hatásait a fenti (97)–(102) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt összesítve értékelték. Ennek következtében nem volt indokolt a kizárólag a KNK-ból származó dömpingelt behozatal elkülönített hatásait kiértékelni. |
| --- | --- |

(161)

Az elemzés azonban szelektíven összpontosít a teljes figyelembe vett időszak helyett kizárólag erre a két külön évre. A teljes időszak elemzése során egyértelmű volt, hogy a dömpingelt behozatal erőteljes növekedése vezetett nemcsak a romló jövedelmezőséghez, hanem az uniós gazdasági ágazat csökkenő piaci részesedéséhez, illetve a termelés, kapacitáskihasználás, foglalkoztatás, beruházások és a beruházások megtérülésének visszaeséséhez is. Habár a 2012. év nem követte szigorúan az általános tendenciát, de a tendencia negatív maradt. A kármutatók hosszabb – négy éves – időtávon való elemzésének célja, hogy adott esetben elkerüljék a különálló fejleményeken alapuló következtetések levonását. Mindenesetre a mindkét érintett országból származó dömpingelt behozatal hatásait a fenti (97)–(102) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt összesítve értékelték. Ennek következtében nem volt indokolt a kizárólag a KNK-ból származó dömpingelt behozatal elkülönített hatásait kiértékelni.

| (162) | Az érdekelt felek azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat tajvani behozatalok miatt elvesztett piaci részesedése jelentéktelen volt. A panaszban szolgáltatott információk alapján a tajvani behozatal a vizsgálati időszakban 4,98 %-os piaci részesedést jelentett, és 1,09 %-kal növekedett 2010 és a vizsgálati időszak között. Az érdekelt felek állítása szerint ezért lehetetlen, hogy a tajvani kivitel okozta azon károkat, amelyeket a panaszosok állításuk szerint elszenvedtek. |
| --- | --- |

(162)

Az érdekelt felek azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat tajvani behozatalok miatt elvesztett piaci részesedése jelentéktelen volt. A panaszban szolgáltatott információk alapján a tajvani behozatal a vizsgálati időszakban 4,98 %-os piaci részesedést jelentett, és 1,09 %-kal növekedett 2010 és a vizsgálati időszak között. Az érdekelt felek állítása szerint ezért lehetetlen, hogy a tajvani kivitel okozta azon károkat, amelyeket a panaszosok állításuk szerint elszenvedtek.

| (163) | A vizsgálat megállapításai szerint a tajvani behozatal piaci részesedése összességében emelkedett a figyelembe vett időszak alatt és 5,1 %-ot ért el a vizsgálati időszak során. A vizsgálat azt is egyértelműen megállapította, hogy a dömpingelt behozatal jelentősen alákínált az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak. Az érdekelt fél állításával ellentétben a Tajvanról származó dömpingelt behozatal ezért árnyomást fejtett ki, és a kínai dömpingelt behozatallal együtt – a fentiekben kifejtettek szerint – kárt okozott az uniós gazdasági ágazat számára. Emlékeztetni kell arra, hogy a mindkét érintett országból származó behozatal hatásait a fenti (97)–(102) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt összesítve értékelték. Ezért a Tajvanról származó dömpingelt behozatal hatásait nem értékelték elkülönítve. |
| --- | --- |

(163)

A vizsgálat megállapításai szerint a tajvani behozatal piaci részesedése összességében emelkedett a figyelembe vett időszak alatt és 5,1 %-ot ért el a vizsgálati időszak során. A vizsgálat azt is egyértelműen megállapította, hogy a dömpingelt behozatal jelentősen alákínált az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak. Az érdekelt fél állításával ellentétben a Tajvanról származó dömpingelt behozatal ezért árnyomást fejtett ki, és a kínai dömpingelt behozatallal együtt – a fentiekben kifejtettek szerint – kárt okozott az uniós gazdasági ágazat számára. Emlékeztetni kell arra, hogy a mindkét érintett országból származó behozatal hatásait a fenti (97)–(102) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt összesítve értékelték. Ezért a Tajvanról származó dömpingelt behozatal hatásait nem értékelték elkülönítve.

| (164) | Az érdekelt felek állítása szerint a Tajvanról származó behozatal mennyiségét felülértékelték, mert az állítólag jelentős mennyiségű, helytelenül tajvani eredetűnek bejelentett, Kínából vagy Koreából származó rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt terméket foglalt magában. Ezen állítást azonban nem támasztották alá bizonyítékok. |
| --- | --- |

(164)

Az érdekelt felek állítása szerint a Tajvanról származó behozatal mennyiségét felülértékelték, mert az állítólag jelentős mennyiségű, helytelenül tajvani eredetűnek bejelentett, Kínából vagy Koreából származó rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt terméket foglalt magában. Ezen állítást azonban nem támasztották alá bizonyítékok.

| (165) | Az együttműködő tajvani vállalatok (gyártók és egyéb együttműködő felek) azonban a teljes tajvani behozatal túlnyomó többségét képviselő kivitelről számoltak be. Ennek következtében az állítólagosan helytelenül bejelentett nem-tajvani termékek nem, vagy csak korlátozottan fejtettek ki bármilyen hatást. |
| --- | --- |

(165)

Az együttműködő tajvani vállalatok (gyártók és egyéb együttműködő felek) azonban a teljes tajvani behozatal túlnyomó többségét képviselő kivitelről számoltak be. Ennek következtében az állítólagosan helytelenül bejelentett nem-tajvani termékek nem, vagy csak korlátozottan fejtettek ki bármilyen hatást.

| (166) | Az érdekelt felek azt állították, hogy a kínai és tajvani exportáló gyártók árai – az uniós gazdasági ágazat gyártóinak áraihoz hasonlóan – a nikkel árát követték. Habár lehet, hogy idővel az exportáló gyártók ártendenciája valóban a nyersanyagárak tendenciáját követte, de ez figyelmen kívül hagyja az abszolút árszint kérdését. A vizsgálat e tekintetben megállapította, hogy mind a kínai, mind a tajvani árak 9,6– 11,3 %-kal alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. Azon érvelés, hogy a kínai, tajvani és uniós gazdasági ágazat által kínált árak a figyelembe vett időszak alatt ugyanazt a tendenciát követték, még ha megalapozott is, csupán arra engedne következtetni, hogy a kínai és tajvani behozatal hasonló mértékben kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak a figyelembe vett teljes időszak során. |
| --- | --- |

(166)

Az érdekelt felek azt állították, hogy a kínai és tajvani exportáló gyártók árai – az uniós gazdasági ágazat gyártóinak áraihoz hasonlóan – a nikkel árát követték. Habár lehet, hogy idővel az exportáló gyártók ártendenciája valóban a nyersanyagárak tendenciáját követte, de ez figyelmen kívül hagyja az abszolút árszint kérdését. A vizsgálat e tekintetben megállapította, hogy mind a kínai, mind a tajvani árak 9,6– 11,3 %-kal alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. Azon érvelés, hogy a kínai, tajvani és uniós gazdasági ágazat által kínált árak a figyelembe vett időszak alatt ugyanazt a tendenciát követték, még ha megalapozott is, csupán arra engedne következtetni, hogy a kínai és tajvani behozatal hasonló mértékben kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak a figyelembe vett teljes időszak során.

| (167) | Az érdekelt felek állítása szerint az állítólagosan növekvő beruházások nem azt mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős mértékű kár szenvedett el. Ezen állítást azonban a vizsgálat nem erősítette meg. A fenti (149) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ugyanis a beruházások folyamatosan, 17 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(167)

Az érdekelt felek állítása szerint az állítólagosan növekvő beruházások nem azt mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős mértékű kár szenvedett el. Ezen állítást azonban a vizsgálat nem erősítette meg. A fenti (149) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ugyanis a beruházások folyamatosan, 17 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszak alatt.

| (168) | A Bizottság ebben a szakaszban azt a következtetést vonta le, hogy az érintett országokból származó megnövekedett mennyiségű, alacsony árú dömpingelt behozatal okozta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős mértékű kárt. |
| --- | --- |

(168)

A Bizottság ebben a szakaszban azt a következtetést vonta le, hogy az érintett országokból származó megnövekedett mennyiségű, alacsony árú dömpingelt behozatal okozta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős mértékű kárt.

5.2.   Az egyéb tényezők hatásai

5.2.1.   Harmadik országokból származó behozatal

| (169) | Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  15. táblázat


  Harmadik országokból származó behozatal











  Ország | | 2010 | 2011 | 2012 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India Tel. | Mennyiség (EUR/tonna) | 17 568 | 29 437 | 33 763 | 61 855 |
| Mutató | 100 | 168 | 192 | 352 |
| Piaci részesedés (%) | 0,6 | 0,9 | 1,0 | 1,9 |
| Átlagár | 1 912 | 2 421 | 2 218 | 2 098 |
| Mutató | 100 | 127 | 116 | 110 |
| Dél-Korea | Mennyiség (EUR/tonna) | 72 256 | 70 297 | 62 047 | 92 189 |
| Mutató | 100 | 97 | 86 | 128 |
| Piaci részesedés (%) | 2,3 | 2,2 | 1,9 | 2,8 |
| Átlagár | 1 932 | 2 112 | 1 891 | 1 839 |
| Mutató | 100 | 109 | 98 | 95 |
| Dél-Afrika | Mennyiség (EUR/tonna) | 66 142 | 51 788 | 50 718 | 51 907 |
| Mutató | 100 | 78 | 77 | 78 |
| Piaci részesedés (%) | 2,1 | 1,6 | 1,6 | 1,6 |
| Átlagár | 2 302 | 2 355 | 2 102 | 1 943 |
| Mutató | 100 | 102 | 91 | 84 |
| USA | Mennyiség (EUR/tonna) | 94 923 | 82 387 | 82 624 | 90 947 |
| Mutató | 100 | 87 | 87 | 96 |
| Piaci részesedés (%) | 3,0 | 2,5 | 2,5 | 2,8 |
| Átlagár | 2 695 | 2 943 | 2 646 | 2 304 |
| Mutató | 100 | 109 | 98 | 85 |
| Egyéb harmadik országok | Mennyiség (EUR/tonna) | 85 674 | 109 406 | 74 897 | 59 204 |
| Mutató | 100 | 128 | 87 | 69 |
| Piaci részesedés (%) | 2,7 | 3,4 | 2,3 | 1,8 |
| Átlagár | 2 450 | 2 659 | 2 715 | 2 669 |
| Mutató | 100 | 109 | 111 | 109 |
| Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve az érintett országokat | Mennyiség (EUR/tonna) | 336 564 | 343 313 | 304 049 | 356 102 |
| Mutató | 100 | 102 | 90 | 106 |
| Piaci részesedés (%) | 10,6 | 10,6 | 9,3 | 10,8 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 2 351 | 2 549 | 2 371 | 2 156 |
| Mutató | 100 | 108 | 101 | 92 |
| Forrás: Eurostat. |

(169)

Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

15. táblázat

Harmadik országokból származó behozatal

Ország

2010

2011

2012

Vizsgálati időszak

India Tel.

Mennyiség (EUR/tonna)

17 568

29 437

33 763

61 855

Mutató

100

168

192

352

Piaci részesedés (%)

0,6

0,9

1,0

1,9

Átlagár

1 912

2 421

2 218

2 098

Mutató

100

127

116

110

Dél-Korea

Mennyiség (EUR/tonna)

72 256

70 297

62 047

92 189

Mutató

100

97

86

128

Piaci részesedés (%)

2,3

2,2

1,9

2,8

Átlagár

1 932

2 112

1 891

1 839

Mutató

100

109

98

95

Dél-Afrika

Mennyiség (EUR/tonna)

66 142

51 788

50 718

51 907

Mutató

100

78

77

78

Piaci részesedés (%)

2,1

1,6

1,6

1,6

Átlagár

2 302

2 355

2 102

1 943

Mutató

100

102

91

84

USA

Mennyiség (EUR/tonna)

94 923

82 387

82 624

90 947

Mutató

100

87

87

96

Piaci részesedés (%)

3,0

2,5

2,5

2,8

Átlagár

2 695

2 943

2 646

2 304

Mutató

100

109

98

85

Egyéb harmadik országok

Mennyiség (EUR/tonna)

85 674

109 406

74 897

59 204

Mutató

100

128

87

69

Piaci részesedés (%)

2,7

3,4

2,3

1,8

Átlagár

2 450

2 659

2 715

2 669

Mutató

100

109

111

109

Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve az érintett országokat

Mennyiség (EUR/tonna)

336 564

343 313

304 049

356 102

Mutató

100

102

90

106

Piaci részesedés (%)

10,6

10,6

9,3

10,8

Átlagár (EUR/tonna)

2 351

2 549

2 371

2 156

Mutató

100

108

101

92

Forrás: Eurostat.

| (170) | India, Dél-Korea, Dél-Afrika és az USA voltak a legnagyobb behozatali mennyiséggel rendelkező harmadik országok, amelyek a vizsgálati időszak alatt 1,6–2,8 % közötti piaci részesedéssel rendelkeztek. Az egyéb harmadik országok piaci részesedése 10,8 % volt. |
| --- | --- |

(170)

India, Dél-Korea, Dél-Afrika és az USA voltak a legnagyobb behozatali mennyiséggel rendelkező harmadik országok, amelyek a vizsgálati időszak alatt 1,6–2,8 % közötti piaci részesedéssel rendelkeztek. Az egyéb harmadik országok piaci részesedése 10,8 % volt.

| (171) | Az Indiából származó behozatal 1 %-os részesedése elhanyagolható volt a figyelembe vett időszak nagy része alatt. A behozatal csak egyszer haladta meg az 1 %-ot, amikor a vizsgálati időszak alatt India 1,9 %-os piaci részesedéssel rendelkezett. |
| --- | --- |

(171)

Az Indiából származó behozatal 1 %-os részesedése elhanyagolható volt a figyelembe vett időszak nagy része alatt. A behozatal csak egyszer haladta meg az 1 %-ot, amikor a vizsgálati időszak alatt India 1,9 %-os piaci részesedéssel rendelkezett.

| (172) | Dél-Korea piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt viszonylag állandó volt: 2010 és 2012 között 2,3 %-ról 1,9 %-ra csökkent, végül a vizsgálati időszak alatt mindössze 2,8 %-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(172)

Dél-Korea piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt viszonylag állandó volt: 2010 és 2012 között 2,3 %-ról 1,9 %-ra csökkent, végül a vizsgálati időszak alatt mindössze 2,8 %-ra emelkedett.

| (173) | A Dél-Afrikából és az USA-ból származó behozatal csökkenő tendenciát mutatott a figyelembe vett időszak alatt. A dél-afrikai behozatal piaci részesedése 2,1 %-ról 1,6 %-ra csökkent, míg az egyesült államokbeli behozatal piaci részesedése 3,0 %-ról 2,8 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(173)

A Dél-Afrikából és az USA-ból származó behozatal csökkenő tendenciát mutatott a figyelembe vett időszak alatt. A dél-afrikai behozatal piaci részesedése 2,1 %-ról 1,6 %-ra csökkent, míg az egyesült államokbeli behozatal piaci részesedése 3,0 %-ról 2,8 %-ra csökkent.

| (174) | Az Eurostat-adatok szerinti árak tekintetében megfigyelhető, hogy csak a dél-koreai importár volt alacsonyabb a KNK-beli és tajvani importáraknál, míg a Dél-Afrikából származó import árai hasonlóak, és az indiai és egyesült államokbeli import árai magasabbak voltak. Meg kell azonban jegyezni, hogy az érintett termék/hasonló termék különböző acélfajtákból áll, amely jelentős árkülönbségeket eredményez, amit az Eurostat által közölt átlagárakban nem tudtak figyelembe venni. |
| --- | --- |

(174)

Az Eurostat-adatok szerinti árak tekintetében megfigyelhető, hogy csak a dél-koreai importár volt alacsonyabb a KNK-beli és tajvani importáraknál, míg a Dél-Afrikából származó import árai hasonlóak, és az indiai és egyesült államokbeli import árai magasabbak voltak. Meg kell azonban jegyezni, hogy az érintett termék/hasonló termék különböző acélfajtákból áll, amely jelentős árkülönbségeket eredményez, amit az Eurostat által közölt átlagárakban nem tudtak figyelembe venni.

| (175) | Az érdekelt felek hivatkoztak a harmadik országokból – többek között az USA-ból, Dél-Koreából, Indiából és Dél-Afrikából – származó behozatalra. Azt állították, hogy e behozataloknak befolyással kellett lenniük az uniós gazdasági ágazat helyzetére, és mivel egyéb harmadik országokból is jelentős, bizottsági vizsgálat tárgyát nem képező behozatal tapasztalható, nem a KNK-ból és Tajvanról származó behozatalt kéne felelőssé tenni az egyéb országokból származó behozatal által okozott károkért. |
| --- | --- |

(175)

Az érdekelt felek hivatkoztak a harmadik országokból – többek között az USA-ból, Dél-Koreából, Indiából és Dél-Afrikából – származó behozatalra. Azt állították, hogy e behozataloknak befolyással kellett lenniük az uniós gazdasági ágazat helyzetére, és mivel egyéb harmadik országokból is jelentős, bizottsági vizsgálat tárgyát nem képező behozatal tapasztalható, nem a KNK-ból és Tajvanról származó behozatalt kéne felelőssé tenni az egyéb országokból származó behozatal által okozott károkért.

| (176) | A fentiekben leírtak alapján a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékeket az Unióba importáló országok közül Tajvan és a KNK piaci részesedése volt a legnagyobb (5,1 % és 4,3 %) a vizsgálati időszak alatt. Egyetlen más ország behozatala sem haladta meg a 3 %-os piaci részesedést a figyelembe vett időszak alatt. Ezenkívül míg az érintett országok piaci részesedése 3,7 százalékponttal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, az érintett országokon kívüli harmadik országok piaci részesedése összességében állandó maradt – mindössze 0,2 százalékponttal nőtt – a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(176)

A fentiekben leírtak alapján a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékeket az Unióba importáló országok közül Tajvan és a KNK piaci részesedése volt a legnagyobb (5,1 % és 4,3 %) a vizsgálati időszak alatt. Egyetlen más ország behozatala sem haladta meg a 3 %-os piaci részesedést a figyelembe vett időszak alatt. Ezenkívül míg az érintett országok piaci részesedése 3,7 százalékponttal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, az érintett országokon kívüli harmadik országok piaci részesedése összességében állandó maradt – mindössze 0,2 százalékponttal nőtt – a figyelembe vett időszak alatt.

| (177) | A behozatali mennyiség stabil tendenciája miatt a Bizottság ezért ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy az egyéb harmadik országokból származó behozatal nem járult hozzá jelentős mértékben az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(177)

A behozatali mennyiség stabil tendenciája miatt a Bizottság ezért ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy az egyéb harmadik országokból származó behozatal nem járult hozzá jelentős mértékben az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.

5.2.2.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (178) | A mintába felvett uniós gyártok kivitelének mennyisége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  16. táblázat


  A mintába felvett uniós gyártók exportteljesítménye | 2010 | 2011 | 2012 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportmennyiség (tonna) | 185 377 | 188 431 | 182 370 | 178 010 |
| Mutató | 100 | 102 | 98 | 96 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 2 148 | 2 353 | 2 082 | 1 915 |
| Mutató | 100 | 110 | 97 | 89 |
| Forrás: A mintába felvett uniós gyártók. |

(178)

A mintába felvett uniós gyártok kivitelének mennyisége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

16. táblázat

A mintába felvett uniós gyártók exportteljesítménye

2010

2011

2012

Vizsgálati időszak

Exportmennyiség (tonna)

185 377

188 431

182 370

178 010

Mutató

100

102

98

96

Átlagár (EUR/tonna)

2 148

2 353

2 082

1 915

Mutató

100

110

97

89

Forrás: A mintába felvett uniós gyártók.

| (179) | A mintába felvett uniós gyártók exportvolumene a mennyiségben és értékesítési árakban 2011-ben bekövetkezett egyszeri emelkedést követően csökken. A mintába felvett gyártók exportvolumene összességében együttes termelésük mintegy 12 %-át tette ki. Habár a lecsökkent export hozzájárulhatott a termelés visszaeséséhez, figyelembe véve annak uniós értékesítéshez képesti alacsony szintjét, annak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz való hozzájárulása nagyon korlátozott lenne. |
| --- | --- |

(179)

A mintába felvett uniós gyártók exportvolumene a mennyiségben és értékesítési árakban 2011-ben bekövetkezett egyszeri emelkedést követően csökken. A mintába felvett gyártók exportvolumene összességében együttes termelésük mintegy 12 %-át tette ki. Habár a lecsökkent export hozzájárulhatott a termelés visszaeséséhez, figyelembe véve annak uniós értékesítéshez képesti alacsony szintjét, annak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz való hozzájárulása nagyon korlátozott lenne.

5.2.3.   Energiaköltség, kapacitásfelesleg

| (180) | Az érdekelt felek azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár a magas energiaköltségeknek volt köszönhető, amelyek állítólag 20 %-kal magasabbak a KNK-beli áraknál. Az energia azonban a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártásában csak egy kisebb költségtényező, amely nem teszi ki a teljes költségek 10 %-át sem. Eltekintve attól, hogy vajon a KNK-beli energiaköltségek a piaci értékeket tükrözik-e, az energiaárak között fennálló különbség nem lehetett az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár okozója. |
| --- | --- |

(180)

Az érdekelt felek azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár a magas energiaköltségeknek volt köszönhető, amelyek állítólag 20 %-kal magasabbak a KNK-beli áraknál. Az energia azonban a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek gyártásában csak egy kisebb költségtényező, amely nem teszi ki a teljes költségek 10 %-át sem. Eltekintve attól, hogy vajon a KNK-beli energiaköltségek a piaci értékeket tükrözik-e, az energiaárak között fennálló különbség nem lehetett az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár okozója.

| (181) | Az érdekelt felek állítása szerint, a panaszban szolgáltatott információkkal ellentétben, az uniós gazdasági ágazat jelentős kapacitásfeleslegtől szenvedett. A Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a 2010. évi 77 %-ról 70 %-ra esett vissza a figyelembe vett időszakban. Az uniós piacon jelentkező fogyasztás és az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitásának alakulása azonban párhuzamos volt, mindkettő 4 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszak során. A kapacitáskihasználás csökkenését az okozta, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes kihasználni a növekvő piac adta lehetőségeket, mivel a növekedést felszívta az érintett országokból származó dömpingelt behozatal. Az ebből eredő állítólagos kapacitásfelesleg ezért inkább a dömpingelt behozatal eredménye, mint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár okozója. |
| --- | --- |

(181)

Az érdekelt felek állítása szerint, a panaszban szolgáltatott információkkal ellentétben, az uniós gazdasági ágazat jelentős kapacitásfeleslegtől szenvedett. A Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a 2010. évi 77 %-ról 70 %-ra esett vissza a figyelembe vett időszakban. Az uniós piacon jelentkező fogyasztás és az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitásának alakulása azonban párhuzamos volt, mindkettő 4 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszak során. A kapacitáskihasználás csökkenését az okozta, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes kihasználni a növekvő piac adta lehetőségeket, mivel a növekedést felszívta az érintett országokból származó dömpingelt behozatal. Az ebből eredő állítólagos kapacitásfelesleg ezért inkább a dömpingelt behozatal eredménye, mint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár okozója.

| (182) | A Bizottság megállapította, hogy sem az uniós gazdasági ágazat energiaköltsége, sem az állítólagos kapacitásfelesleg nem okozhatta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt. |
| --- | --- |

(182)

A Bizottság megállapította, hogy sem az uniós gazdasági ágazat energiaköltsége, sem az állítólagos kapacitásfelesleg nem okozhatta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt.

5.3.   A versennyel kapcsolatos kérdések

| (183) | Az érdekelt felek azt állították, hogy a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek KNK-ból származó behozatala azért emelkedett, mert az uniós kapacitások néhány szállítónál koncentrálódtak, és így az uniós felhasználókra korlátozott számú uniós gyártó jutott. Azonban az elmúlt 10 évben mindig négy közepes méretű és számos kisebb szállító tevékenykedett az uniós piacon. Habár néhány ilyen vállalat tulajdonost váltott ezen időszak alatt, a szállítók száma állandó maradt. Ennek következtében az uniós szállítók számának csökkenése nem vezethetett a megnövekedett dömpingelt kínai behozatalhoz. |
| --- | --- |

(183)

Az érdekelt felek azt állították, hogy a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek KNK-ból származó behozatala azért emelkedett, mert az uniós kapacitások néhány szállítónál koncentrálódtak, és így az uniós felhasználókra korlátozott számú uniós gyártó jutott. Azonban az elmúlt 10 évben mindig négy közepes méretű és számos kisebb szállító tevékenykedett az uniós piacon. Habár néhány ilyen vállalat tulajdonost váltott ezen időszak alatt, a szállítók száma állandó maradt. Ennek következtében az uniós szállítók számának csökkenése nem vezethetett a megnövekedett dömpingelt kínai behozatalhoz.

| (184) | Az érdekelt felek azt állították, hogy az uniós piac erősen koncentrált volt és az érintett országokból származó behozatal nem okozhatta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkat. Állításuk szerint az ázsiai import mennyisége nem volt elegendő a verseny korlátozásához és nem tudta az uniós gazdasági ágazatot az árak emelésében megakadályozni. Ebben a vonatkozásban ugyanezen felek a Bizottság azon összefonódási határozatára hivatkoztak, amelyben az 2012. novemberében (bizonyos kötelezettségvállalások teljesítése függvényében) jóváhagyta az Outokumpu és az Inoxum (10) összefonódását (az „Outokumpu összefonódási határozat”). |
| --- | --- |

(184)

Az érdekelt felek azt állították, hogy az uniós piac erősen koncentrált volt és az érintett országokból származó behozatal nem okozhatta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkat. Állításuk szerint az ázsiai import mennyisége nem volt elegendő a verseny korlátozásához és nem tudta az uniós gazdasági ágazatot az árak emelésében megakadályozni. Ebben a vonatkozásban ugyanezen felek a Bizottság azon összefonódási határozatára hivatkoztak, amelyben az 2012. novemberében (bizonyos kötelezettségvállalások teljesítése függvényében) jóváhagyta az Outokumpu és az Inoxum (10) összefonódását (az „Outokumpu összefonódási határozat”).

| (185) | Az összefonódási eljárásban alkalmazott elemzés és egy dömpingellenes vizsgálat azonban eltérő jogi keretekre vonatkoznak, amelyeknek különböző céljaik lehetnek. Míg az összefonódási eljárás azt elemzi, hogy a tervezett összefonódás felvetne-e versenyjogi aggályokat, addig a dömpingellenes vizsgálat azt elemzi, hogy az uniós gazdasági ágazat ki van-e téve kárt okozó dömpingnek. |
| --- | --- |

(185)

Az összefonódási eljárásban alkalmazott elemzés és egy dömpingellenes vizsgálat azonban eltérő jogi keretekre vonatkoznak, amelyeknek különböző céljaik lehetnek. Míg az összefonódási eljárás azt elemzi, hogy a tervezett összefonódás felvetne-e versenyjogi aggályokat, addig a dömpingellenes vizsgálat azt elemzi, hogy az uniós gazdasági ágazat ki van-e téve kárt okozó dömpingnek.

| (186) | Mindenesetre az Outokumpu összefonódási határozat keretében azt vizsgálták, hogy az Inoxum Outokumpu általi felvásárlása erőfölénnyel rendelkező szereplőt hozna-e létre az uniós piacon. Az Outokumpu és Inoxum egyesített vállalkozásként 50 %-ot meghaladó együttes piaci részesedéssel rendelkezett volna, valamint négyről háromra csökkentette volna a legfontosabb gyártók számát. Ezen összefonódási határozat az Inoxum egy részének átruházására kötelezte az Outokumpu vállalatot, ideértve az Acciai Speciali Terni (a továbbiakban: AST) gyártót. Az átruházásnak pontosan az volt a célja, hogy a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek uniós piacán fenntartsa a versenyt, és a tervezett, 50 %-ot meghaladó uniós piaci részesedéssel rendelkező egyesült jogalany (az Outokumpu és az Inoxum minden vagyontárgya, ideértve az AST-t is) sosem jött létre. Ehelyett továbbra is négy közepes méretű és számos kisebb, egymással versenyző szereplő létezik, amelyek közül egyik sem rendelkezik akkora piaci erővel, amekkorával az összefonódási ügyben elemzett tervezett egyesült jogalany rendelkezett volna. |
| --- | --- |

(186)

Mindenesetre az Outokumpu összefonódási határozat keretében azt vizsgálták, hogy az Inoxum Outokumpu általi felvásárlása erőfölénnyel rendelkező szereplőt hozna-e létre az uniós piacon. Az Outokumpu és Inoxum egyesített vállalkozásként 50 %-ot meghaladó együttes piaci részesedéssel rendelkezett volna, valamint négyről háromra csökkentette volna a legfontosabb gyártók számát. Ezen összefonódási határozat az Inoxum egy részének átruházására kötelezte az Outokumpu vállalatot, ideértve az Acciai Speciali Terni (a továbbiakban: AST) gyártót. Az átruházásnak pontosan az volt a célja, hogy a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek uniós piacán fenntartsa a versenyt, és a tervezett, 50 %-ot meghaladó uniós piaci részesedéssel rendelkező egyesült jogalany (az Outokumpu és az Inoxum minden vagyontárgya, ideértve az AST-t is) sosem jött létre. Ehelyett továbbra is négy közepes méretű és számos kisebb, egymással versenyző szereplő létezik, amelyek közül egyik sem rendelkezik akkora piaci erővel, amekkorával az összefonódási ügyben elemzett tervezett egyesült jogalany rendelkezett volna.

| (187) | Az érdekelt felek továbbá az Outokumpu összefonódási határozat vitájában azon tényre hivatkoztak, amely szerint az ázsiai import nem korlátozta az uniós gyártókat azon időszakok alatt, amikor a nikkelárak és a valutaárfolyamok ingadozása, valamint a Londoni Fémtőzsde alacsony nikkelárai miatt az ázsiai import veszített versenyképességéből. Az „Outokumpo összefonódási határozatban” megjegyezték, hogy „még ha a behozatal által okozott kényszer jelenleg nem is erős, de a jövőben nagyobb lehet” (11), amely a lehetséges piaci fejlemények értékeléséhez vezetett. A jelenlegi vizsgálat az alábbiakat állapította meg: az érintett országokból származó dömpingelt behozatal a vizsgálati időszakban 9,5 %-os piaci részesedést ért el és 2010-hez képest 70 %-kal emelkedett. Az is megállapítást nyert, hogy a dömpingelt import 9,6–11,3 %-kal alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak. |
| --- | --- |

(187)

Az érdekelt felek továbbá az Outokumpu összefonódási határozat vitájában azon tényre hivatkoztak, amely szerint az ázsiai import nem korlátozta az uniós gyártókat azon időszakok alatt, amikor a nikkelárak és a valutaárfolyamok ingadozása, valamint a Londoni Fémtőzsde alacsony nikkelárai miatt az ázsiai import veszített versenyképességéből. Az „Outokumpo összefonódási határozatban” megjegyezték, hogy „még ha a behozatal által okozott kényszer jelenleg nem is erős, de a jövőben nagyobb lehet” (11), amely a lehetséges piaci fejlemények értékeléséhez vezetett. A jelenlegi vizsgálat az alábbiakat állapította meg: az érintett országokból származó dömpingelt behozatal a vizsgálati időszakban 9,5 %-os piaci részesedést ért el és 2010-hez képest 70 %-kal emelkedett. Az is megállapítást nyert, hogy a dömpingelt import 9,6–11,3 %-kal alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak.

| (188) | Ezen túlmenően az, hogy az uniós piacon tapasztalható kereslet még jelentős áringadozások esetén is viszonylag stabil maradt, nem jelenti azt, hogy a vevők nem árérzékenyek. Habár az exportőrök által kínált alacsonyabb árak miatt nem nő meg a felhasználás az uniós piacon, a vizsgálat egyértelműen megállapította, hogy a vevők hajlandók nagyobb mennyiségben alacsony árú importterméket venni. Mivel ezen alacsony árú importtermékek nem teremtenek további keresletet, az értékesítések a többi piaci szereplő értékesítéseinek – főként az uniós gazdasági ágazat – kárára történnek. |
| --- | --- |

(188)

Ezen túlmenően az, hogy az uniós piacon tapasztalható kereslet még jelentős áringadozások esetén is viszonylag stabil maradt, nem jelenti azt, hogy a vevők nem árérzékenyek. Habár az exportőrök által kínált alacsonyabb árak miatt nem nő meg a felhasználás az uniós piacon, a vizsgálat egyértelműen megállapította, hogy a vevők hajlandók nagyobb mennyiségben alacsony árú importterméket venni. Mivel ezen alacsony árú importtermékek nem teremtenek további keresletet, az értékesítések a többi piaci szereplő értékesítéseinek – főként az uniós gazdasági ágazat – kárára történnek.

| (189) | A vizsgálat megerősítette, hogy az uniós gazdasági ágazat az együttműködő exportáló gyártókénál szélesebb termékválasztékot értékesít. Azonban a vizsgálati időszak során az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek mintegy 75 %-át a négy leggyakoribb acélfajta (304, 304L, 316L és 430) tette ki. Az érintett országok exportőrei valamennyi ilyen acélfajtát nagyon sokféle szélességben, vastagságban és felületkidolgozásban értékesítenek. Az ezen hagyományos acélfajtákon kívüli termékek is közvetlen versenyben állnak, mivel az érintett országok exportőrei ilyen termékeket is értékesítenek. |
| --- | --- |

(189)

A vizsgálat megerősítette, hogy az uniós gazdasági ágazat az együttműködő exportáló gyártókénál szélesebb termékválasztékot értékesít. Azonban a vizsgálati időszak során az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek mintegy 75 %-át a négy leggyakoribb acélfajta (304, 304L, 316L és 430) tette ki. Az érintett országok exportőrei valamennyi ilyen acélfajtát nagyon sokféle szélességben, vastagságban és felületkidolgozásban értékesítenek. Az ezen hagyományos acélfajtákon kívüli termékek is közvetlen versenyben állnak, mivel az érintett országok exportőrei ilyen termékeket is értékesítenek.

| (190) | Az érdekelt felek egyike sem vetett fel a termékek minőségével kapcsolatban kérdéseket ebben a vizsgálatban. Az Outokumpu összefonódási határozat megállapította, hogy míg a nem-európai gyártók termékeinek átlagos minősége hasonlónak tekinthető az európai gyártókéval (12), az egyedi követelményekkel rendelkező vevők nem tudják ezen termékeket Ázsiából beszerezni (13). A fentiekben leírtak alapján azonban az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek túlnyomó többsége alapanyag, amelynek a minősége összehasonlítható egymással. |
| --- | --- |

(190)

Az érdekelt felek egyike sem vetett fel a termékek minőségével kapcsolatban kérdéseket ebben a vizsgálatban. Az Outokumpu összefonódási határozat megállapította, hogy míg a nem-európai gyártók termékeinek átlagos minősége hasonlónak tekinthető az európai gyártókéval (12), az egyedi követelményekkel rendelkező vevők nem tudják ezen termékeket Ázsiából beszerezni (13). A fentiekben leírtak alapján azonban az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek túlnyomó többsége alapanyag, amelynek a minősége összehasonlítható egymással.

| (191) | Az érintett országokból való hosszú szállítás következtében fennálló hosszabb átfutási idők és az érintett országok gyártói által kínált kedvezőtlenebb fizetési feltételek tartoznak még azon kérdések közé, amelyek egyes vevőket megakadályoznak abban, hogy importált rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékeket vegyenek. Ezek a kérdések azonban főként azon vevők lényegesek, amelyek közvetlenül az acélműtől vásárolnak; ez csupán az uniós piac mintegy egyharmadát teszi ki. |
| --- | --- |

(191)

Az érintett országokból való hosszú szállítás következtében fennálló hosszabb átfutási idők és az érintett országok gyártói által kínált kedvezőtlenebb fizetési feltételek tartoznak még azon kérdések közé, amelyek egyes vevőket megakadályoznak abban, hogy importált rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékeket vegyenek. Ezek a kérdések azonban főként azon vevők lényegesek, amelyek közvetlenül az acélműtől vásárolnak; ez csupán az uniós piac mintegy egyharmadát teszi ki.

| (192) | Az értékesítések többségét ugyanakkor acélipari szolgáltató központokon keresztül bonyolították; ez az uniós piac mintegy kétharmadát teszi ki. Valóban csaknem minden értékesítés független szolgáltató központokon keresztül zajlik, amelyek az uniós gazdasági ágazattól is vásárolnak. Ebben az esetben a forgalmazó által kínált fizetési feltételek lényegesek a felhasználó számára. Mivel ezen értékesítéseket jellemzően a forgalmazó készletéből bonyolítják, a releváns átfutási idő ugyanaz, mint a termék forgalmazótól a felhasználóhoz történő szállításához szükséges idő. Ezért az értékesítések többségét ezen kérdések nem érintik. |
| --- | --- |

(192)

Az értékesítések többségét ugyanakkor acélipari szolgáltató központokon keresztül bonyolították; ez az uniós piac mintegy kétharmadát teszi ki. Valóban csaknem minden értékesítés független szolgáltató központokon keresztül zajlik, amelyek az uniós gazdasági ágazattól is vásárolnak. Ebben az esetben a forgalmazó által kínált fizetési feltételek lényegesek a felhasználó számára. Mivel ezen értékesítéseket jellemzően a forgalmazó készletéből bonyolítják, a releváns átfutási idő ugyanaz, mint a termék forgalmazótól a felhasználóhoz történő szállításához szükséges idő. Ezért az értékesítések többségét ezen kérdések nem érintik.

| (193) | Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek többségét az érintett országokból származó dömpingelt behozatal közvetlenül érinti. |
| --- | --- |

(193)

Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek többségét az érintett országokból származó dömpingelt behozatal közvetlenül érinti.

| (194) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az uniós versenyfeltételek nem tudták volna megakadályozni, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(194)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az uniós versenyfeltételek nem tudták volna megakadályozni, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

5.4.   A nyersanyagárak hatása

| (195) | Az érdekelt felek állítása szerint a nyersanyagárak, különösen a nikkel ára befolyásolja az azzal kapcsolatos döntést, hogy az érintett országokból származó érintett terméket vagy az uniós gazdasági ágazat által előállított terméket vásároljanak-e. Ennek oka, hogy az exportőrök egységes árat számítanak fel, míg az uniós gazdasági ágazat ötvözeti felárral megemelt alapárat számít fel. |
| --- | --- |

(195)

Az érdekelt felek állítása szerint a nyersanyagárak, különösen a nikkel ára befolyásolja az azzal kapcsolatos döntést, hogy az érintett országokból származó érintett terméket vagy az uniós gazdasági ágazat által előállított terméket vásároljanak-e. Ennek oka, hogy az exportőrök egységes árat számítanak fel, míg az uniós gazdasági ágazat ötvözeti felárral megemelt alapárat számít fel.

| (196) | Ezért az importőrök számára állítólag előnyösebb lenne, ha a nyersanyagárak emelkedése esetén az érintett országokból vásárolnának (mivel az uniós gazdasági ágazat árai felfelé korrigálnák, míg az exportőrök árai változatlanok maradnának). Másrészt, amennyiben a nyersanyagárak csökkennek, az importőrök számára állítólag kevésbé lenne előnyös az érintett országokból vásárolni (mivel az uniós gazdasági ágazat árai csökkennének, míg az exportőrök árai változatlanok maradnának). |
| --- | --- |

(196)

Ezért az importőrök számára állítólag előnyösebb lenne, ha a nyersanyagárak emelkedése esetén az érintett országokból vásárolnának (mivel az uniós gazdasági ágazat árai felfelé korrigálnák, míg az exportőrök árai változatlanok maradnának). Másrészt, amennyiben a nyersanyagárak csökkennek, az importőrök számára állítólag kevésbé lenne előnyös az érintett országokból vásárolni (mivel az uniós gazdasági ágazat árai csökkennének, míg az exportőrök árai változatlanok maradnának).

| (197) | Az Outokumpu összefonódási határozatban a nikkelár várható alakulásának importőrök vásárlói döntéseire gyakorolt hatását elemezték (14). Ebben a vizsgálatban azt elemezték, hogy a behozatal alakulása valóban követte-e a tényleges nikkelárak alakulását és a fent leírt mintát. A nikkelárak (15) 31 %-kal, a 2010. évi 16 453 EUR/tonnáról 11 327 EUR/tonnára csökkent a vizsgálati időszak alatt. Az érdekelt felek által megfogalmazott, a fenti (196) preambulumbekezdésben leírt állítás szerint a nikkelárak csökkenésének az érintett országokból származó import csökkenését kellett volna eredményeznie. A vizsgálat azonban megállapította, hogy a nikkelárak jelentős mértékű csökkenése ellenére az érintett országokból származó import 70 %-kal nőtt, amint azt a fenti (104) preambulumbekezdés leírja. |
| --- | --- |

(197)

Az Outokumpu összefonódási határozatban a nikkelár várható alakulásának importőrök vásárlói döntéseire gyakorolt hatását elemezték (14). Ebben a vizsgálatban azt elemezték, hogy a behozatal alakulása valóban követte-e a tényleges nikkelárak alakulását és a fent leírt mintát. A nikkelárak (15) 31 %-kal, a 2010. évi 16 453 EUR/tonnáról 11 327 EUR/tonnára csökkent a vizsgálati időszak alatt. Az érdekelt felek által megfogalmazott, a fenti (196) preambulumbekezdésben leírt állítás szerint a nikkelárak csökkenésének az érintett országokból származó import csökkenését kellett volna eredményeznie. A vizsgálat azonban megállapította, hogy a nikkelárak jelentős mértékű csökkenése ellenére az érintett országokból származó import 70 %-kal nőtt, amint azt a fenti (104) preambulumbekezdés leírja.

| (198) | Habár a nyersanyagárak alakulása befolyásolhatta a behozatali mennyiségek alakulását, más tényezők, például az exportáló gyártók alacsony árszínvonala, ennél egyértelműen nagyobb hatást gyakoroltak. Ezért nem tekinthető úgy, hogy a nikkelárak alakulása tartós hatást gyakorolt volna az érintett országokból származó dömpingelt behozatal figyelembe vett időszak alatti összességében emelkedő tendenciájára. |
| --- | --- |

(198)

Habár a nyersanyagárak alakulása befolyásolhatta a behozatali mennyiségek alakulását, más tényezők, például az exportáló gyártók alacsony árszínvonala, ennél egyértelműen nagyobb hatást gyakoroltak. Ezért nem tekinthető úgy, hogy a nikkelárak alakulása tartós hatást gyakorolt volna az érintett országokból származó dömpingelt behozatal figyelembe vett időszak alatti összességében emelkedő tendenciájára.

5.5.   A felhasználás szerkezetében bekövetkező változások

| (199) | Az Outokumpu összefonódási határozatban megállapították, hogy a nikkelár abszolút szintje és a nikkelárak volatilitása feltehetően csökkenti a rozsdamentes acél anyagként való vonzerejét és ösztönzi a nikkelt nem tartalmazó rozsdamentes acél keresletét (16). |
| --- | --- |

(199)

Az Outokumpu összefonódási határozatban megállapították, hogy a nikkelár abszolút szintje és a nikkelárak volatilitása feltehetően csökkenti a rozsdamentes acél anyagként való vonzerejét és ösztönzi a nikkelt nem tartalmazó rozsdamentes acél keresletét (16).

| (200) | A rozsdamentes acél anyagként való vonzerejét illetően azzal is érveltek, hogy számos tendencia feltehetően befolyásolja a rozsdamentes acél helyettesíthetőségét, ideértve a könnyebb anyagok használata iránti igényt például a személygépkocsikban (kedvezőtlen hatással van a rozsdamentes acél iránti keresletre; acél helyett kompozit anyagok felhasználása), a fogyasztási cikkek rövidebb termék-életciklusát (kedvezőtlen hatással van a rozsdamentes acél iránti keresletre; olcsóbb anyagok felhasználása), a vízkezelés és környezetbarát energia termelése iránt megnövekedett igényt (kedvező hatással van a rozsdamentes acél iránti keresletre; számos alkalmazásban nehéz az acélt helyettesíteni) és az esetleges versenytárs anyagok árainak alakulását (vasérc, alumínium, réz) (17). |
| --- | --- |

(200)

A rozsdamentes acél anyagként való vonzerejét illetően azzal is érveltek, hogy számos tendencia feltehetően befolyásolja a rozsdamentes acél helyettesíthetőségét, ideértve a könnyebb anyagok használata iránti igényt például a személygépkocsikban (kedvezőtlen hatással van a rozsdamentes acél iránti keresletre; acél helyett kompozit anyagok felhasználása), a fogyasztási cikkek rövidebb termék-életciklusát (kedvezőtlen hatással van a rozsdamentes acél iránti keresletre; olcsóbb anyagok felhasználása), a vízkezelés és környezetbarát energia termelése iránt megnövekedett igényt (kedvező hatással van a rozsdamentes acél iránti keresletre; számos alkalmazásban nehéz az acélt helyettesíteni) és az esetleges versenytárs anyagok árainak alakulását (vasérc, alumínium, réz) (17).

| (201) | A vizsgálat e tekintetben megerősítette az Outokumpu összefonódási határozat (18) arra vonatkozó megállapítását, hogy általában a rozsdamentes acél, és főként a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek iránti kereslet rugalmatlan. A felhasználás nagyrészt 2010 és 2011 között növekedett, amikor az árak emelkedtek. 2011 és a vizsgálati időszak között – amikor az árak csökkentek – a fogyasztás stabil maradt és csak 1 %-kal nőtt. Ennek következtében a rozsdamentes acél helyettesíthetősége, ideértve a fent említett tényezőket, nem gyakorolt mérhető hatást a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek összfelhasználására. |
| --- | --- |

(201)

A vizsgálat e tekintetben megerősítette az Outokumpu összefonódási határozat (18) arra vonatkozó megállapítását, hogy általában a rozsdamentes acél, és főként a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek iránti kereslet rugalmatlan. A felhasználás nagyrészt 2010 és 2011 között növekedett, amikor az árak emelkedtek. 2011 és a vizsgálati időszak között – amikor az árak csökkentek – a fogyasztás stabil maradt és csak 1 %-kal nőtt. Ennek következtében a rozsdamentes acél helyettesíthetősége, ideértve a fent említett tényezőket, nem gyakorolt mérhető hatást a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek összfelhasználására.

| (202) | A nikkelt nem tartalmazó rozsdamentes acél – amely szintén hasonló termék – iránti kereslet növekedését illetően a mintába felvett uniós gyártók által bejelentett értékesítési ügyletek részletes elemzése megerősíti az Outokumpu összefonódási határozat megállapításait. |
| --- | --- |

(202)

A nikkelt nem tartalmazó rozsdamentes acél – amely szintén hasonló termék – iránti kereslet növekedését illetően a mintába felvett uniós gyártók által bejelentett értékesítési ügyletek részletes elemzése megerősíti az Outokumpu összefonódási határozat megállapításait.

| (203) | Ugyanakkor, amint azt a fenti (138) preambulumbekezdés leírja, az uniós gazdasági ágazat által felszámított árak közvetlenül kapcsolódnak az acélfajtához és a megfelelő nyersanyagköltségekhez. Ezért az egyik acélfajta iránti kereslet csökkenése egy másik acélfajta iránti kereslet párhuzamosan történő növekedésével semleges hatással van az uniós gazdasági ágazat teljesítményére. |
| --- | --- |

(203)

Ugyanakkor, amint azt a fenti (138) preambulumbekezdés leírja, az uniós gazdasági ágazat által felszámított árak közvetlenül kapcsolódnak az acélfajtához és a megfelelő nyersanyagköltségekhez. Ezért az egyik acélfajta iránti kereslet csökkenése egy másik acélfajta iránti kereslet párhuzamosan történő növekedésével semleges hatással van az uniós gazdasági ágazat teljesítményére.

| (204) | A jelenlegi szakaszban tehát megállapítást nyert, hogy a felhasználás szerkezetében bekövetkező változások nem voltak kedvezőtlen hatással az uniós gazdasági ágazat teljesítményére. |
| --- | --- |

(204)

A jelenlegi szakaszban tehát megállapítást nyert, hogy a felhasználás szerkezetében bekövetkező változások nem voltak kedvezőtlen hatással az uniós gazdasági ágazat teljesítményére.

5.6.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (205) | Az érintett országokból származó alacsony árú dömpingelt behozatal abszolút értékben és az uniós felhasználáshoz képest is megnövekedett akkor, amikor az uniós gazdasági ágazat legtöbb kártényezője (termelés, kapacitáskihasználás, piaci részesedés, foglalkoztatottság, értékesítési árak, munkaerőköltségek, jövedelmezőség, beruházások, beruházások megtérülése) romlott. Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal 9,6–11,3 %-kal alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(205)

Az érintett országokból származó alacsony árú dömpingelt behozatal abszolút értékben és az uniós felhasználáshoz képest is megnövekedett akkor, amikor az uniós gazdasági ágazat legtöbb kártényezője (termelés, kapacitáskihasználás, piaci részesedés, foglalkoztatottság, értékesítési árak, munkaerőköltségek, jövedelmezőség, beruházások, beruházások megtérülése) romlott. Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal 9,6–11,3 %-kal alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak a vizsgálati időszak alatt.

| (206) | Más tényezők, például az energiaköltségek, kapacitás és az uniós piacon uralkodó versenyfeltételek nem járultak hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. A harmadik országokból származó behozatal és az uniós gazdasági ágazat kivitele is azon tényezők közé tartozik, amelyek nagyon korlátozott mértékben hozzájárulhattak a kárhoz. |
| --- | --- |

(206)

Más tényezők, például az energiaköltségek, kapacitás és az uniós piacon uralkodó versenyfeltételek nem járultak hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. A harmadik országokból származó behozatal és az uniós gazdasági ágazat kivitele is azon tényezők közé tartozik, amelyek nagyon korlátozott mértékben hozzájárulhattak a kárhoz.

| (207) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt az érintett országokból származó dömpingelt import okozta, és ezt az okozati összefüggést egyénileg figyelembe vett más tényezők nem befolyásolták. A kár főként az uniós gazdasági ágazat törékeny pénzügyi helyzetéből és a termelés, kapacitáskihasználás, foglalkoztatottság és piaci részesedés visszaeséséből áll. |
| --- | --- |

(207)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt az érintett országokból származó dömpingelt import okozta, és ezt az okozati összefüggést egyénileg figyelembe vett más tényezők nem befolyásolták. A kár főként az uniós gazdasági ágazat törékeny pénzügyi helyzetéből és a termelés, kapacitáskihasználás, foglalkoztatottság és piaci részesedés visszaeséséből áll.

| (208) | A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait és a dömpingelt behozatal káros hatásait. Az egyéb behozatalnak, az uniós gazdasági ágazat kivitelének, az energiaköltségeknek, a kapacitásnak és az uniós gazdasági ágazat versenyfeltételeiben bekövetkező – a pénzügyi helyzetet, termelést és piaci részesedést tekintve – kedvezőtlen fejleményeknek a hatása nagyon korlátozott mértékű volt vagy nem létezett. |
| --- | --- |

(208)

A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait és a dömpingelt behozatal káros hatásait. Az egyéb behozatalnak, az uniós gazdasági ágazat kivitelének, az energiaköltségeknek, a kapacitásnak és az uniós gazdasági ágazat versenyfeltételeiben bekövetkező – a pénzügyi helyzetet, termelést és piaci részesedést tekintve – kedvezőtlen fejleményeknek a hatása nagyon korlátozott mértékű volt vagy nem létezett.

6.   AZ UNIÓS ÉRDEK

| (209) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy annak ellenére, hogy megállapításra került a dömping káros hatása, jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(209)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy annak ellenére, hogy megállapításra került a dömping káros hatása, jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (210) | Az uniós gazdasági ágazat többsége támogatja az intézkedések bevezetését. A legnagyobb uniós gyártó nem működött együtt a vizsgálattal, de nem is ellenezte a panaszt. Az uniós értékesítés és gyártás körülbelül 55 %-át képviselő hat uniós gyártó együttműködött a vizsgálattal és támogatta a panaszt. |
| --- | --- |

(210)

Az uniós gazdasági ágazat többsége támogatja az intézkedések bevezetését. A legnagyobb uniós gyártó nem működött együtt a vizsgálattal, de nem is ellenezte a panaszt. Az uniós értékesítés és gyártás körülbelül 55 %-át képviselő hat uniós gyártó együttműködött a vizsgálattal és támogatta a panaszt.

| (211) | Az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett. Minden pénzügyi mutató (jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások megtérülése) többnyire negatív volt a figyelembe vett időszak alatt. Egyéb tényezők, például a termelés, kapacitáskihasználás, foglalkoztatottság és piaci részesedés kedvezőtlenül alakultak a figyelembe vett időszak alatt. Az uniós gazdasági ágazatnak csak a válság utáni alacsony értékesítési volument sikerült fenntartania, és nem volt képes profitálni a piac növekedéséből. |
| --- | --- |

(211)

Az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett. Minden pénzügyi mutató (jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások megtérülése) többnyire negatív volt a figyelembe vett időszak alatt. Egyéb tényezők, például a termelés, kapacitáskihasználás, foglalkoztatottság és piaci részesedés kedvezőtlenül alakultak a figyelembe vett időszak alatt. Az uniós gazdasági ágazatnak csak a válság utáni alacsony értékesítési volument sikerült fenntartania, és nem volt képes profitálni a piac növekedéséből.

| (212) | Az intézkedések hiányában az érintett országokból származó behozatal továbbra is veszteséges áron való értékesítésre kényszeríti az uniós gazdasági ágazatot. A további veszteségek felhalmozódása az uniós gazdasági helyzet további romlásához vezet. Az uniós gazdasági ágazatnak ezért érdekében áll az intézkedések bevezetése. |
| --- | --- |

(212)

Az intézkedések hiányában az érintett országokból származó behozatal továbbra is veszteséges áron való értékesítésre kényszeríti az uniós gazdasági ágazatot. A további veszteségek felhalmozódása az uniós gazdasági helyzet további romlásához vezet. Az uniós gazdasági ágazatnak ezért érdekében áll az intézkedések bevezetése.

6.2.   A független importőrök és forgalmazók érdeke

| (213) | Az importőrök és forgalmazók (ideértve az acélipari szolgáltató központokat) nagyon aktívak voltak ebben a vizsgálatban. Harmincegy importőr és forgalmazó jelentkezett és ellenezte bármilyen intézkedés bevezetését. |
| --- | --- |

(213)

Az importőrök és forgalmazók (ideértve az acélipari szolgáltató központokat) nagyon aktívak voltak ebben a vizsgálatban. Harmincegy importőr és forgalmazó jelentkezett és ellenezte bármilyen intézkedés bevezetését.

| (214) | Az importőrök és forgalmazók azt állították, hogy az intézkedések bevezetése korlátozza a lehetséges beszerzési forrásaikat. Érvelésük szerint amennyiben bevezetik az intézkedéseket, többé nem lesznek képesek rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékeket a KNK-ból és Tajvanról beszerezni. |
| --- | --- |

(214)

Az importőrök és forgalmazók azt állították, hogy az intézkedések bevezetése korlátozza a lehetséges beszerzési forrásaikat. Érvelésük szerint amennyiben bevezetik az intézkedéseket, többé nem lesznek képesek rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékeket a KNK-ból és Tajvanról beszerezni.

| (215) | A vizsgálat azonban megállapította, hogy minden importőr és forgalmazó több forrásból vásárol, ideértve az uniós gazdasági ágazatot, az érintett országokat és egyéb harmadik országokat. Ennek következtében csak bizonyos mértékig függnek az érintett országokból származó készletektől. |
| --- | --- |

(215)

A vizsgálat azonban megállapította, hogy minden importőr és forgalmazó több forrásból vásárol, ideértve az uniós gazdasági ágazatot, az érintett országokat és egyéb harmadik országokat. Ennek következtében csak bizonyos mértékig függnek az érintett országokból származó készletektől.

| (216) | Ezen felek továbbra is vásárolhatnak rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékeket az uniós gazdasági ágazattól és az ezen vizsgálat hatálya alá nem tartozó más országoktól (pl. India, Dél-Afrika, Dél-Korea vagy az USA), amelyek együttesen 11 %-os piaci részesedéssel rendelkeznek. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat és a harmadik országokból származó behozatal is megbízható alternatívát jelent a kínai és tajvani behozatallal szemben. |
| --- | --- |

(216)

Ezen felek továbbra is vásárolhatnak rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékeket az uniós gazdasági ágazattól és az ezen vizsgálat hatálya alá nem tartozó más országoktól (pl. India, Dél-Afrika, Dél-Korea vagy az USA), amelyek együttesen 11 %-os piaci részesedéssel rendelkeznek. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat és a harmadik országokból származó behozatal is megbízható alternatívát jelent a kínai és tajvani behozatallal szemben.

| (217) | A jelenlegi szakaszban tehát megállapítást nyert, hogy az intézkedések bevezetése csak csekély mértékű kedvezőtlen hatást gyakorolhat a független importőrök és forgalmazók helyzetére. |
| --- | --- |

(217)

A jelenlegi szakaszban tehát megállapítást nyert, hogy az intézkedések bevezetése csak csekély mértékű kedvezőtlen hatást gyakorolhat a független importőrök és forgalmazók helyzetére.

6.3.   A felhasználók érdeke

| (218) | Számos érdekelt fél, ideértve az exportáló gyártókat és forgalmazókat aggályait fejezte ki a felhasználókra gyakorolt lehetséges negatív hatásokra vonatkozóan. Maguk a felhasználók nem osztották ezen aggályokat. A felhasználók ezen ügyben való részvételi aránya ugyanis nagyon alacsony volt. Hat felhasználó (ideértve egy négy vállalatból álló csoportot) közölte véleményét, amelyből csak egy ellenezte az intézkedések bevezetését. Más felhasználók és szövetségeik vagy nem vettek részt a vizsgálatban vagy kifejezetten tartózkodtak az állásfoglalástól. |
| --- | --- |

(218)

Számos érdekelt fél, ideértve az exportáló gyártókat és forgalmazókat aggályait fejezte ki a felhasználókra gyakorolt lehetséges negatív hatásokra vonatkozóan. Maguk a felhasználók nem osztották ezen aggályokat. A felhasználók ezen ügyben való részvételi aránya ugyanis nagyon alacsony volt. Hat felhasználó (ideértve egy négy vállalatból álló csoportot) közölte véleményét, amelyből csak egy ellenezte az intézkedések bevezetését. Más felhasználók és szövetségeik vagy nem vettek részt a vizsgálatban vagy kifejezetten tartózkodtak az állásfoglalástól.

| (219) | Ezért a Bizottság ideiglenesen megállapítja, hogy az intézkedések bevezetése nem áll szemben a felhasználók érdekével. |
| --- | --- |

(219)

Ezért a Bizottság ideiglenesen megállapítja, hogy az intézkedések bevezetése nem áll szemben a felhasználók érdekével.

6.4.   A versennyel kapcsolatos kérdések

| (220) | A Bizottság az Outokumpu összefonódási határozatban megállapította, hogy az Outokumpu és az Inoxum tervezett összefonódása a nem koordinatív hatásokon keresztül, illetve az EGT-piacon, a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek területén fennálló erőfölény megteremtése révén valószínűleg a tényleges verseny jelentős akadályozásához vezetne (19). Az akadályozás elkerülése érdekében a Bizottság elfogadta, hogy egy – az AST vállalatot is magában foglaló – átruházási csomag elegendő a versenyjogi aggályok orvoslására (20). A Bizottság által elfogadott jogorvoslati intézkedés valóban fenntartotta a négy közepes méretű uniós gyártót. |
| --- | --- |

(220)

A Bizottság az Outokumpu összefonódási határozatban megállapította, hogy az Outokumpu és az Inoxum tervezett összefonódása a nem koordinatív hatásokon keresztül, illetve az EGT-piacon, a rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek területén fennálló erőfölény megteremtése révén valószínűleg a tényleges verseny jelentős akadályozásához vezetne (19). Az akadályozás elkerülése érdekében a Bizottság elfogadta, hogy egy – az AST vállalatot is magában foglaló – átruházási csomag elegendő a versenyjogi aggályok orvoslására (20). A Bizottság által elfogadott jogorvoslati intézkedés valóban fenntartotta a négy közepes méretű uniós gyártót.

| (221) | Ezen jogorvoslati intézkedést már végrehajtották és teljes hatállyal bír. A dömpingellenes intézkedések bevezetése sem csökkenti a közepes méretű uniós gyártók számát. A jelenlegi szakaszban tehát megállapítást nyert, hogy az intézkedések bevezetése nem csökkenti vagy szünteti meg a Bizottság által az Outokumpu összefonódási határozatban elfogadott kötelezettségvállalás hatását. |
| --- | --- |

(221)

Ezen jogorvoslati intézkedést már végrehajtották és teljes hatállyal bír. A dömpingellenes intézkedések bevezetése sem csökkenti a közepes méretű uniós gyártók számát. A jelenlegi szakaszban tehát megállapítást nyert, hogy az intézkedések bevezetése nem csökkenti vagy szünteti meg a Bizottság által az Outokumpu összefonódási határozatban elfogadott kötelezettségvállalás hatását.

6.5.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (222) | A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem álltak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az érintett termék Törökországból származó behozatalára vonatozó intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában nem szolgálja az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(222)

A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem álltak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az érintett termék Törökországból származó behozatalára vonatozó intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában nem szolgálja az Unió érdekét.

7.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (223) | A Bizottság dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(223)

A Bizottság dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet (kárkülönbözet)

| (224) | Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg. |
| --- | --- |

(224)

Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg.

| (225) | A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet. |
| --- | --- |

(225)

A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit, és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet.

| (226) | Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a figyelembe vet teljes időszak alatt, azaz 2010 és 2013 között negatív volt. Az ezt megelőző éveket (2008 és 2009) a kereslet pénzügyi válság közbeni összeomlása jellemezte, ezért az ezen években elért nyereség nem tekinthető a szokásos versenyfeltételek mellett elért nyereségnek. Habár, amint azt a fenti (134) preambulumbekezdés leírja, az előző vizsgálat a 2007. évre vonatkozóan ideiglenesen megállapította a dömping tényét, ezen behozatal és az uniós gazdasági ágazat helyzete között nem állapítottak meg valós kapcsolatot. E célból az előirányzott nyereség 8,1 %-ban állapították meg, amely az uniós gazdasági ágazat által 2007-ben elért nyereség volt. Ez volt a kereslet 2008. és 2009. évi összeomlása előtti utolsó reprezentatív év, amelyet a szokásos versenyfeltételek jellemeztek. A piaci részesedés 2013-ban valóban elérte a felhasználás 2007. évi szintjét. |
| --- | --- |

(226)

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a figyelembe vet teljes időszak alatt, azaz 2010 és 2013 között negatív volt. Az ezt megelőző éveket (2008 és 2009) a kereslet pénzügyi válság közbeni összeomlása jellemezte, ezért az ezen években elért nyereség nem tekinthető a szokásos versenyfeltételek mellett elért nyereségnek. Habár, amint azt a fenti (134) preambulumbekezdés leírja, az előző vizsgálat a 2007. évre vonatkozóan ideiglenesen megállapította a dömping tényét, ezen behozatal és az uniós gazdasági ágazat helyzete között nem állapítottak meg valós kapcsolatot. E célból az előirányzott nyereség 8,1 %-ban állapították meg, amely az uniós gazdasági ágazat által 2007-ben elért nyereség volt. Ez volt a kereslet 2008. és 2009. évi összeomlása előtti utolsó reprezentatív év, amelyet a szokásos versenyfeltételek jellemeztek. A piaci részesedés 2013-ban valóban elérte a felhasználás 2007. évi szintjét.

| (227) | Mindezek alapján a Bizottság az uniós értékesítési árakból a vizsgálati időszak alatt ténylegesen elszenvedett veszteséget eltávolítva, és ahhoz a fent említett 8,1 %-os haszonkulcsot hozzáadva kiszámította a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát. |
| --- | --- |

(227)

Mindezek alapján a Bizottság az uniós értékesítési árakból a vizsgálati időszak alatt ténylegesen elszenvedett veszteséget eltávolítva, és ahhoz a fent említett 8,1 %-os haszonkulcsot hozzáadva kiszámította a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát.

| (228) | A Bizottság ezt követően az érintett exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára, valamint a mintába felvett együttműködő uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(228)

A Bizottság ezt követően az érintett exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára, valamint a mintába felvett együttműködő uniós gyártók által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.

| (229) | A kár megszüntetéséhez szükséges szintet „az egyéb együttműködő vállalatok” és a „minden más vállalat” esetében ugyanúgy határozták meg, mint a dömpingkülönbözetet (lásd az (56), (60), (85) és (88) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(229)

A kár megszüntetéséhez szükséges szintet „az egyéb együttműködő vállalatok” és a „minden más vállalat” esetében ugyanúgy határozták meg, mint a dömpingkülönbözetet (lásd az (56), (60), (85) és (88) preambulumbekezdést).

7.2.   Ideiglenes intézkedések

| (230) | A KNK-ból és Tajvanról származó rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámtételek összegét a dömping-, illetve kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(230)

A KNK-ból és Tajvanról származó rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámtételek összegét a dömping-, illetve kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni.

| (231) | A fenti (4) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Bizottság az 1331/2014/EU végrehajtási rendelet által a KNK-ból és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára nyilvántartásba-vételi kötelezettséget vezetett be a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése és az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: szubvencióellenes alaprendelet) (21) 16. cikkének (4) bekezdése szerinti esetleges visszamenőleges hatályú alkalmazásának céljából. |
| --- | --- |

(231)

A fenti (4) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Bizottság az 1331/2014/EU végrehajtási rendelet által a KNK-ból és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára nyilvántartásba-vételi kötelezettséget vezetett be a dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések az alaprendelet 10. cikkének (4) bekezdése és az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: szubvencióellenes alaprendelet) (21) 16. cikkének (4) bekezdése szerinti esetleges visszamenőleges hatályú alkalmazásának céljából.

| (232) | A tárgybeli dömpingellenes vizsgálatot illetően és a fenti megállapításokra figyelemmel be kell fejezni a behozatal dömpingellenes vizsgálat céljára az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésével összhangban történő nyilvántartásba vételét. |
| --- | --- |

(232)

A tárgybeli dömpingellenes vizsgálatot illetően és a fenti megállapításokra figyelemmel be kell fejezni a behozatal dömpingellenes vizsgálat céljára az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésével összhangban történő nyilvántartásba vételét.

| (233) | Ami a párhuzamos szubvencióellenes vizsgálatot illeti (lásd a fenti (3) preambulumbekezdést), a KNK-ból származó behozatal az alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételét folytatni kell. |
| --- | --- |

(233)

Ami a párhuzamos szubvencióellenes vizsgálatot illeti (lásd a fenti (3) preambulumbekezdést), a KNK-ból származó behozatal az alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételét folytatni kell.

| (234) | Az eljárás jelenlegi szakaszában a dömpingellenes intézkedések esetleges visszamenőleges hatályú alkalmazásáról semmilyen döntést nem lehet hozni. |
| --- | --- |

(234)

Az eljárás jelenlegi szakaszában a dömpingellenes intézkedések esetleges visszamenőleges hatályú alkalmazásáról semmilyen döntést nem lehet hozni.

| (235) | A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:









  Ország | Vállalat | Dömpingkülönbözet
  (%) | Kárkülönbözet
  (%) | Ideiglenes dömpingellenes vám
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | Baosteel Stainless Steel Co., Ltd. | 34,9 | 25,2 | 25,2 |
| Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd. | 34,9 | 25,2 | 25,2 |
| Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd. | 29,2 | 24,3 | 24,3 |
| Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd. | 29,2 | 24,3 | 24,3 |
| Egyéb együttműködő vállalatok | 30,0 | 24,5 | 24,5 |
| Minden más vállalat | 34,9 | 25,2 | 25,2 |
| Tajvan | Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. | 12,0 | 23,9 | 12,0 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd. | 10,9 | 22,9 | 10,9 |
| Yieh United Steel Corporation | 10,9 | 22,9 | 10,9 |
| Egyéb együttműködő vállalatok | 10,9 | 22,9 | 10,9 |
| Minden más vállalat | 12,0 | 23,9 | 12,0 |

(235)

A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Ország

Vállalat

Dömpingkülönbözet

(%)

Kárkülönbözet

(%)

Ideiglenes dömpingellenes vám

(%)

Kínai Népköztársaság

Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.

34,9

25,2

25,2

Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.

34,9

25,2

25,2

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.

29,2

24,3

24,3

Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.

29,2

24,3

24,3

Egyéb együttműködő vállalatok

30,0

24,5

24,5

Minden más vállalat

34,9

25,2

25,2

Tajvan

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.

12,0

23,9

12,0

Tang Eng Iron Works Co., Ltd.

10,9

22,9

10,9

Yieh United Steel Corporation

10,9

22,9

10,9

Egyéb együttműködő vállalatok

10,9

22,9

10,9

Minden más vállalat

12,0

23,9

12,0

| (236) | Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámtételek kizárólag az érintett országokból származó és a megnevezett jogi személyek által előállított érintett termékek behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott importált érintett termékre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(236)

Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámtételek kizárólag az érintett országokból származó és a megnevezett jogi személyek által előállított érintett termékek behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott importált érintett termékre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó.

| (237) | Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz (22) kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(237)

Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz (22) kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (238) | A dömpingellenes vámok megfelelő végrehajtása érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámtétel nemcsak a vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(238)

A dömpingellenes vámok megfelelő végrehajtása érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámtétel nemcsak a vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

| (239) | A dömpingelt behozatal elleni védelmet 2015. március 26-tól ideiglenes dömpingellenes vám biztosítja. Emiatt többé nincs szükség a behozatal dömpingelt behozatal elleni védelem céljaira szolgáló nyilvántartásba vételére. Ezért az 1331/2014/EK rendeletet 1. cikkének (1) bekezdését ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(239)

A dömpingelt behozatal elleni védelmet 2015. március 26-tól ideiglenes dömpingellenes vám biztosítja. Emiatt többé nincs szükség a behozatal dömpingelt behozatal elleni védelem céljaira szolgáló nyilvántartásba vételére. Ezért az 1331/2014/EK rendeletet 1. cikkének (1) bekezdését ennek megfelelően módosítani kell.

8.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (240) | A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselője előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(240)

A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselője előtti meghallgatásukat.

| (241) | Az ideiglenes vám kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják, |
| --- | --- |

(241)

Az ideiglenes vám kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a vizsgálat végleges szakaszában módosítják,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az ideiglenes dömpingellenes vámot a Kínai Népköztársaságból vagy Tajvanról származó, jelenleg a 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 és 7220 20 89 KN-kód alá besorolt, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt (hidegen tömörített), de tovább nem megmunkált termékekre vetik ki.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

| Ország | Vállalat | Ideiglenes dömpingellenes vám
  (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.. Sanghaj | 25,2 | C022 |
| Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo | 25,2 | C023 |
| Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Tajjüen | 24,3 | C024 |
| Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tiencsin | 24,3 | C025 |
| Az I. mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok | 24,5 | |
| Minden más vállalat | 25,2 | C999 |
| Tajvan | Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Tajpej | 12,0 | C030 |
| Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsziung | 10,9 | C031 |
| Yieh United Steel Corporation, Kaohsziung | 10,9 | C032 |
| A II. mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok | 10,9 | |
| Minden más vállalat | 12,0 | C999 |

Ország

Vállalat

Ideiglenes dömpingellenes vám

(%)

TARIC-kiegészítő kód

Kínai Népköztársaság

Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.. Sanghaj

25,2

C022

Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo

25,2

C023

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Tajjüen

24,3

C024

Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tiencsin

24,3

C025

Az I. mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok

24,5

Minden más vállalat

25,2

C999

Tajvan

Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Tajpej

12,0

C030

Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsziung

10,9

C031

Yieh United Steel Corporation, Kaohsziung

10,9

C032

A II. mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok

10,9

Minden más vállalat

12,0

C999

(3)   Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó megfelelő hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

(1)   Az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül:

| a) | kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták; |
| --- | --- |

a)

kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták;

| b) | írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; és |
| --- | --- |

b)

írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; és

| c) | kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

c)

kérhetik a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

(2)   Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdésében említett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 naptári napon belül észrevételeket tehetnek az ideiglenes intézkedések alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

A 1331/2014/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (1) bekezdésének helyébe az alábbi szöveg lép:

„(1)   A Bizottság az 597/2009/EK rendelet 24. cikke (5) bekezdésének értelmében felszólítja a vámhatóságokat arra, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket a Kínai Köztársaságból származó, jelenleg a 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 és 7220 20 89 KN-kód alá besorolt, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt (hidegen tömörített), de tovább nem megmunkált termékek Unióba irányuló behozatalainak nyilvántartásba vételéhez.”

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Az 1. cikket egy hat hónapos időszakon át kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. március 24-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL C 196., 2014.6.26., 9. o.

2

(3)  HL C 267., 2014.8.14., 17. o.

3

(4)  HL L 359., 2014.12.16., 90. o.

4

(5)  COMP/M.6471 ügy.

5

(6)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból, a Koreai Köztársaságból és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 29., 2008.2.1., 13. o.).

6

(7)  A Bizottság 2009. április 16-i 2009/327/EK határozata a Kínai Népköztársaságból, a Koreai Köztársaságból és Tajvanról származó, rozsdamentes acélból készült, hidegen síkhengerelt termékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről (HL L 98., 2009.4.17., 39. o.).

7

(8)  Az egymáshoz szorosan kapcsolódó 304 és 304L ötvözet az uniós gazdasági ágazat értékesítésének több, mint 50 %-át kitevő leggyakoribb termék.

8

(9)  Outokumpu 2013. évi éves jelentés, 11. o. (ábra).

9

(10)  A 2012. november 7-i, az Outokumpu OYJ vállalatnak címzett bizottsági határozat egy összefonódásnak a belső piaccal és az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (COMP/M.6471 – Outokumpu/INOXUM ügy)

10

(11)  Outokumpu összefonódási határozat, (587) bekezdés.

11

(12)  Outokumpu összefonódási határozat, (546) bekezdés.

12

(13)  Outokumpu összefonódási határozat, (550) bekezdés.

13

(14)  Outokumpu összefonódási határozat, (567) bekezdés.

14

(15)  Nikkel, ötvöző minőség, Londoni Fémtőzsde azonnali ára, CIF európai kikötők, euro/metrikus tonna. Forrás: Világbank.

15

(16)  Outokumpu összefonódási határozat, (96) bekezdés.

16

(17)  Outokumpu összefonódási határozat, (97) bekezdés.

17

(18)  Outokumpu összefonódási határozat, (98) bekezdés.

18

(19)  Outokumpu összefonódási határozat, (883) bekezdés.

19

(20)  Outokumpu összefonódási határozat, (1296) bekezdés.

20

(21)  HL L 188., 2009.7.18., 93. o.

21

(22)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

22

---

I. MELLÉKLET

A mintában nem szereplő kínai együttműködő exportáló gyártók

| Ország | Elnevezés | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | Lianzhong Stainless Steel Corp. (LISCO), Kuangcsou | C026 |
| Ningbo Qi Yi Precision Metals Co., Ltd., Ningpo | C027 |
| Tianjin Lianfa Precision Steel Corporation, Tiencsin | C028 |
| Zhangjiagang Pohang Stainless Steel Co., Ltd., Csangcsiakang | C029 |

Ország

Elnevezés

TARIC-kiegészítő kód

Kínai Népköztársaság

Lianzhong Stainless Steel Corp. (LISCO), Kuangcsou

C026

Ningbo Qi Yi Precision Metals Co., Ltd., Ningpo

C027

Tianjin Lianfa Precision Steel Corporation, Tiencsin

C028

Zhangjiagang Pohang Stainless Steel Co., Ltd., Csangcsiakang

C029

---

II. MELLÉKLET

A mintában nem szereplő tajvani együttműködő exportáló gyártók

| Ország | Elnevezés | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Tajvan | Jie Jin Material Science Technology Co., Ltd., Tajnan | C033 |
| Yuan Long Stainless Steel Corporation, Kaohsziung | C034 |

Ország

Elnevezés

TARIC-kiegészítő kód

Tajvan

Jie Jin Material Science Technology Co., Ltd., Tajnan

C033

Yuan Long Stainless Steel Corporation, Kaohsziung

C034

---

| 25.3.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 79/57 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 79/57

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/502 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. március 24.)

a Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 készítmény tejelő tehenek takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Micro Bio-System Ltd)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról.

| (2) | A Bizottsághoz az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be egy Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 készítmény engedélyezésére vonatkozóan. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be egy Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 készítmény engedélyezésére vonatkozóan. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (3) | A szóban forgó kérelem az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 készítmény tejelő tehenek takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésére vonatkozik. |
| --- | --- |

(3)

A szóban forgó kérelem az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába sorolandó Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 készítmény tejelő tehenek takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésére vonatkozik.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2014. szeptember 11-i véleményében (2) megállapította, hogy a Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 készítmény a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre. A vélemény emellett megállapította, hogy az adalékanyag hozzájárulhat a tejelő tehenek tejhozamának javításához. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő nyomon követésre vonatkozó egyedi követelményeket elrendelni. Továbbá ellenőrizte az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést is. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2014. szeptember 11-i véleményében (2) megállapította, hogy a Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 készítmény a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem a környezetre. A vélemény emellett megállapította, hogy az adalékanyag hozzájárulhat a tejelő tehenek tejhozamának javításához. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő nyomon követésre vonatkozó egyedi követelményeket elrendelni. Továbbá ellenőrizte az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést is.

| (5) | A Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény felhasználását az e rendelet mellékletében meghatározottak szerinti engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(5)

A Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény felhasználását az e rendelet mellékletében meghatározottak szerinti engedélyezni kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „bélflóra-stabilizálók” funkcionális csoportba tartozó készítmény takarmány-adalékanyagként történő felhasználása a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. március 24-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  EFSA Journal 2014; 12(9):3830.

2

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | Egyéb rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: bélflóra-stabilizálók. |
| 4b1871 | Micron Bio-Systems Ltd | Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 | Az adalékanyag összetétele:


  Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 készítmény, amely legalább az alábbi mennyiségeket tartalmazza:
  szilárd formában: 1 × 1010 CFU/g adalékanyag.

  A hatóanyag jellemzése:


  Saccharomyces cerevisiae NCYC R404

  Analitikai módszer
   (1)

  Meghatározás: Polimeráz láncreakció (PCR)






  — | Számlálás: lemezöntéses módszer élesztőkivonat-dextróz-klóramfenikol (CGYE) agarral – EN 15789 |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

Egyéb rendelkezések

Az engedély lejárta

CFU/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: bélflóra-stabilizálók.

4b1871

Micron Bio-Systems Ltd

Saccharomyces cerevisiae NCYC R404

Az adalékanyag összetétele:

Saccharomyces cerevisiae NCYC R404 készítmény, amely legalább az alábbi mennyiségeket tartalmazza:

szilárd formában: 1 × 1010 CFU/g adalékanyag.

A hatóanyag jellemzése:

Saccharomyces cerevisiae NCYC R404

Analitikai módszer
   (1)

Meghatározás: Polimeráz láncreakció (PCR)

—

Számlálás: lemezöntéses módszer élesztőkivonat-dextróz-klóramfenikol (CGYE) agarral – EN 15789

Tejelő tehenek

—

4,4 × 108

—

| 1. | Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási körülményeket és a pelletálási stabilitást. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási körülményeket és a pelletálási stabilitást.

| 2. | Az adalékanyag ajánlott adagja: 1 × 1010CFU/állat/nap. |
| --- | --- |

2.

Az adalékanyag ajánlott adagja: 1 × 1010CFU/állat/nap.

| 3. | Biztonsági előírás: használatkor védőmaszk és bőrvédő eszköz viselése kötelező. |
| --- | --- |

3.

Biztonsági előírás: használatkor védőmaszk és bőrvédő eszköz viselése kötelező.

2025. április 14.

---

(1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a takarmány-adalékanyagok vizsgálatára létrehozott uniós referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 25.3.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 79/60 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 79/60

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/503 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. március 24.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. március 24-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 91,6 |
| TR | 115,6 |
| ZZ | 103,6 |
| 0707 00 05 | JO | 206,0 |
| MA | 176,1 |
| TR | 162,7 |
| ZZ | 181,6 |
| 0709 93 10 | MA | 113,3 |
| TR | 162,2 |
| ZZ | 137,8 |
| 0805 10 20 | EG | 44,7 |
| IL | 71,5 |
| MA | 53,7 |
| TN | 54,3 |
| TR | 70,2 |
| ZZ | 58,9 |
| 0805 50 10 | TR | 46,6 |
| ZZ | 46,6 |
| 0808 10 80 | AR | 94,0 |
| BR | 92,5 |
| CL | 78,4 |
| CN | 105,5 |
| MK | 25,2 |
| US | 218,4 |
| ZA | 123,7 |
| ZZ | 105,4 |
| 0808 30 90 | AR | 108,8 |
| CL | 139,2 |
| CN | 102,1 |
| ZA | 133,1 |
| ZZ | 120,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

91,6

TR

115,6

ZZ

103,6

0707 00 05

JO

206,0

MA

176,1

TR

162,7

ZZ

181,6

0709 93 10

MA

113,3

TR

162,2

ZZ

137,8

0805 10 20

EG

44,7

IL

71,5

MA

53,7

TN

54,3

TR

70,2

ZZ

58,9

0805 50 10

TR

46,6

ZZ

46,6

0808 10 80

AR

94,0

BR

92,5

CL

78,4

CN

105,5

MK

25,2

US

218,4

ZA

123,7

ZZ

105,4

0808 30 90

AR

108,8

CL

139,2

CN

102,1

ZA

133,1

ZZ

120,8

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---