# Euroopa Liidu C 52/2015

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 52 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide13. veebruar 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 52

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide13. veebruar 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | KONTROLLIKODA |
| 2015/C 052/01 | Arvamus nr 1/2015
  (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 322 ja 325)
  ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

KONTROLLIKODA

2015/C 052/01

Arvamus nr 1/2015
  (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 322 ja 325)
  ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju

(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 322 ja 325)

1

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

KONTROLLIKODA

| 13.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 52/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 52/1

---

ARVAMUS nr 1/2015

(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 322 ja 325)

ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju

(2015/C 52/01)

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| I. | ÜLDISED MÄRKUSED ETTEPANEKU SISU JA EESMÄRKIDE KOHTA |

Punktid

Lk

I.

ÜLDISED MÄRKUSED ETTEPANEKU SISU JA EESMÄRKIDE KOHTA

1–18

2

Määruse ettepaneku eesmärk

1–4

2

Otsustuskorra reeglite rikkumine; eeskirjade selgitamise eesmärki takistav asjaolu

5–9

3

Finantseeskirjad ei ole täielikult kooskõlas riigihanke-eeskirjade läbivaatamiseks ja ajakohastamiseks vastu võetud direktiivide eesmärkidega

10–14

3

Kavandatud mehhanismi ebasobivus Euroopa Liidu finantshuvide kaitsmiseks

15–18

4

| II. | KOMMENTAARID ARTIKLITE KAUPA |
| --- | --- |

II.

KOMMENTAARID ARTIKLITE KAUPA

19–42

4

Artikkel 102. Hankemenetluste ja lepingute suhtes kohaldatavad põhimõtted

20

5

Artikkel 104. Hankemenetlused

21–22

5

Artiklid 106 ja 108. Kõrvalejätmise kriteeriumid ja süsteem

23–30

5

Artikkel 107. Pakkumuse tagasilükkamine

31–33

7

Artikkel 110. Lepingute sõlmimine

34–35

7

Artikkel 112. Kontaktid hankemenetluse ajal

36

8

Artikkel 113. Lepingu sõlmimise otsus

37

8

Artikkel 114a. Lepingu täitmine ja muutmine

38–39

8

Artikkel 116. Olulised vead, eeskirjade eiramine või pettus

40

8

Artikkel 118. Kohaldatavad piirmäärad ja ooteaeg

41–42

9

EUROOPA KONTROLLIKODA,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 322 ja 325, koos Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eriti selle artikliga 106a;

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, (1) millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (2) (edaspidi „finantsmäärus”);

võttes arvesse parlamendi poolt 23. juulil 2014 kontrollikojale saadetud taotlust arvamuse avaldamiseks ülalnimetatud ettepaneku kohta;

võttes arvesse nõukogu poolt 18. juulil 2014 kontrollikojale saadetud taotlust arvamuse avaldamiseks ülalnimetatud ettepaneku kohta;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruaril 2014. aastal vastu võetud direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (3) (edaspidi „direktiiv 2014/24/EL”) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruaril 2014. aastal vastu võetud direktiivi 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (4)

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

I.   ÜLDISED MÄRKUSED ETTEPANEKU SISU JA EESMÄRKIDE KOHTA

Määruse ettepaneku eesmärk

| 1. | Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju, koostati eesmärgiga viia mainitud eeskirjad kooskõlla direktiivis 2014/24/EL ja kontsessioonilepingute sõlmimist käsitlevas direktiivis 2014/23/EL sisalduvate riigihanke-eeskirjadega. |
| --- | --- |

1.

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju, koostati eesmärgiga viia mainitud eeskirjad kooskõlla direktiivis 2014/24/EL ja kontsessioonilepingute sõlmimist käsitlevas direktiivis 2014/23/EL sisalduvate riigihanke-eeskirjadega.

| 2. | Kontrollikoda tunnistab kooskõlla viimise vajadust. Esiteks sellepärast, et riigihangete õigusraamistikku tuleb parandada avaliku sektori kulude mõjususe suurendamise eesmärgil, mis aitab kaasa usaldusväärsele finantsjuhtimisele ja õiguskindlusele, mille poole peavad liikmesriigid (5) ja liit püüdlema. Teiseks, erinevate poliitikavaldkondade ja meetmete kooskõla tagamiseks (6) ning kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega (7) peab liit kindlustama, et tema üldeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade (finantsmääruse) eesmärgid on sarnased eelmainitud direktiivide eesmärkidega. Lisaks (välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel) peab liit direktiivide sätteid miinimumnõudena täpselt dubleerima, kui nende sätete kohaldamise viis ei ole liikmesriikide otsustada. |
| --- | --- |

2.

Kontrollikoda tunnistab kooskõlla viimise vajadust. Esiteks sellepärast, et riigihangete õigusraamistikku tuleb parandada avaliku sektori kulude mõjususe suurendamise eesmärgil, mis aitab kaasa usaldusväärsele finantsjuhtimisele ja õiguskindlusele, mille poole peavad liikmesriigid (5) ja liit püüdlema. Teiseks, erinevate poliitikavaldkondade ja meetmete kooskõla tagamiseks (6) ning kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega (7) peab liit kindlustama, et tema üldeelarve suhtes kohaldatavate finantseeskirjade (finantsmääruse) eesmärgid on sarnased eelmainitud direktiivide eesmärkidega. Lisaks (välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel) peab liit direktiivide sätteid miinimumnõudena täpselt dubleerima, kui nende sätete kohaldamise viis ei ole liikmesriikide otsustada.

| 3. | Kooskõlla viimine tähendab finantsmääruse muutmise eeskirjade vastuvõtmist seadusandja poolt ja delegeeritud aktide vastuvõtmist komisjoni poolt. Finantsmääruse sätted ja rakenduseeskirjad on omavahel tihedalt seotud, mistõttu leiab kontrollikoda, et teda tuleks teavitada muudatustest, mida komisjon rakenduseeskirjades teha kavatseb, enne kui seadusandja finantsmääruse muutmise eeskirjad vastu võtab. |
| --- | --- |

3.

Kooskõlla viimine tähendab finantsmääruse muutmise eeskirjade vastuvõtmist seadusandja poolt ja delegeeritud aktide vastuvõtmist komisjoni poolt. Finantsmääruse sätted ja rakenduseeskirjad on omavahel tihedalt seotud, mistõttu leiab kontrollikoda, et teda tuleks teavitada muudatustest, mida komisjon rakenduseeskirjades teha kavatseb, enne kui seadusandja finantsmääruse muutmise eeskirjad vastu võtab.

| 4. | Komisjoni poolt finantsmääruse muutmiseks vastu võetud ettepaneku õigusliku aluse suhtes märgib kontrollikoda, et ettepanek sisaldab ka märkimisväärsel arvul eeskirju, mille eesmärk on tõhustada ELi finantshuvide kaitset, rakendades komisjoni poolt finantshuvidele avalduvate ohtude kiire avastamise süsteemi. Seetõttu tuleks ettepaneku õigusliku alusena viidata ka ELTLi artiklile 325. Määruse ettepanekus, mille kohta arvamust taotletakse, sellele artiklile aga ei osutata. |
| --- | --- |

4.

Komisjoni poolt finantsmääruse muutmiseks vastu võetud ettepaneku õigusliku aluse suhtes märgib kontrollikoda, et ettepanek sisaldab ka märkimisväärsel arvul eeskirju, mille eesmärk on tõhustada ELi finantshuvide kaitset, rakendades komisjoni poolt finantshuvidele avalduvate ohtude kiire avastamise süsteemi. Seetõttu tuleks ettepaneku õigusliku alusena viidata ka ELTLi artiklile 325. Määruse ettepanekus, mille kohta arvamust taotletakse, sellele artiklile aga ei osutata.

Otsustuskorra reeglite rikkumine; eeskirjade selgitamise eesmärki takistav asjaolu

| 5. | Kontrollikoda leiab, et riigihangete teema jagamine finantsmääruse ja rakenduseeskirjade vahel rikub otsustuskorra eeskirju ja menetlusi, nagu need on aluslepingutes sätestatud ja Euroopa Kohtu praktikas selgitatud. See kehtib eriti teatud põhiterminite ja mõistete kasutamise suhtes, mida ei ole määruse ettepanekus määratletud ega selgitatud (vt punktid 21, 23, 35, 39, 41 ja 42), ehkki ELTLi artikli 290 kohaselt võib delegeeritud õigusaktidega reguleerida üksnes finantseeskirjade mitteolemuslikke osi. Selle valdkonna keskse tähtsusega eeskirjade eest peavad vastutama Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt (8). |
| --- | --- |

5.

Kontrollikoda leiab, et riigihangete teema jagamine finantsmääruse ja rakenduseeskirjade vahel rikub otsustuskorra eeskirju ja menetlusi, nagu need on aluslepingutes sätestatud ja Euroopa Kohtu praktikas selgitatud. See kehtib eriti teatud põhiterminite ja mõistete kasutamise suhtes, mida ei ole määruse ettepanekus määratletud ega selgitatud (vt punktid 21, 23, 35, 39, 41 ja 42), ehkki ELTLi artikli 290 kohaselt võib delegeeritud õigusaktidega reguleerida üksnes finantseeskirjade mitteolemuslikke osi. Selle valdkonna keskse tähtsusega eeskirjade eest peavad vastutama Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt (8).

| 6. | Seetõttu on kontrollikoda seisukohal, et seadusandja ei saa delegeerida komisjonile artikli 290 alusel õiguse määrata kindlaks riigihangete olemuslikud aspektid, nagu näeb ette praegune määruse ettepanek. |
| --- | --- |

6.

Seetõttu on kontrollikoda seisukohal, et seadusandja ei saa delegeerida komisjonile artikli 290 alusel õiguse määrata kindlaks riigihangete olemuslikud aspektid, nagu näeb ette praegune määruse ettepanek.

| 7. | Arvestades, et ettepaneku kohaselt sisalduks enamik riigihangete põhiterminitest ja mõistetest tõenäoliselt rakenduseeskirju hõlmavas määruses, ei ole kontrollikojal võimalik hinnata, kas selline muudatus aitab täiel määral kaasa riigihanke-eeskirjade selgitamise eesmärgi saavutamisele. Juhime tähelepanu sellele, et riigihankedirektiivi (vt eespool) üks eesmärke on selgitada mõningaid põhimõisteid ja -kontseptsioone, et paremini tagada õiguskindlus ja võtta arvesse Euroopa Liidu Kohtu asjakohast kohtupraktikat (9). |
| --- | --- |

7.

Arvestades, et ettepaneku kohaselt sisalduks enamik riigihangete põhiterminitest ja mõistetest tõenäoliselt rakenduseeskirju hõlmavas määruses, ei ole kontrollikojal võimalik hinnata, kas selline muudatus aitab täiel määral kaasa riigihanke-eeskirjade selgitamise eesmärgi saavutamisele. Juhime tähelepanu sellele, et riigihankedirektiivi (vt eespool) üks eesmärke on selgitada mõningaid põhimõisteid ja -kontseptsioone, et paremini tagada õiguskindlus ja võtta arvesse Euroopa Liidu Kohtu asjakohast kohtupraktikat (9).

| 8. | Samuti on selline jaotus vastuolus eeskirjade selgitamise põhimõttega, mis on riigihanke-eeskirjade reformi aluseks ja millele direktiivi 2014/24/EL tekst toetub. Institutsioonide suhtes kohaldatavad hanke-eeskirjad muutuvad hoopiski raskemini mõistetavaks, kui ühtlustamisprotsess kavandatakse kahe õigusakti paralleelse ülevaatamisena ja kui direktiivi sätted võetakse üle normatiivse teksti ülesehitust säilitamata (10). |
| --- | --- |

8.

Samuti on selline jaotus vastuolus eeskirjade selgitamise põhimõttega, mis on riigihanke-eeskirjade reformi aluseks ja millele direktiivi 2014/24/EL tekst toetub. Institutsioonide suhtes kohaldatavad hanke-eeskirjad muutuvad hoopiski raskemini mõistetavaks, kui ühtlustamisprotsess kavandatakse kahe õigusakti paralleelse ülevaatamisena ja kui direktiivi sätted võetakse üle normatiivse teksti ülesehitust säilitamata (10).

| 9. | Kontrollikoda soovitab esiplaanile seada otsustuskorra järgimise ja eeskirjade selgitamise põhimõtte. Kontrollikoja hinnangul saavutataks see eesmärk, kui kõik institutsioonide suhtes kohaldatavad riigihanke-eeskirjad kodifitseeritaks ühte määrusesse, mis muudaks eeskirjade mõistmise ja kasutamise lihtsamaks (11). |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoda soovitab esiplaanile seada otsustuskorra järgimise ja eeskirjade selgitamise põhimõtte. Kontrollikoja hinnangul saavutataks see eesmärk, kui kõik institutsioonide suhtes kohaldatavad riigihanke-eeskirjad kodifitseeritaks ühte määrusesse, mis muudaks eeskirjade mõistmise ja kasutamise lihtsamaks (11).

Finantseeskirjad ei ole täielikult kooskõlas riigihanke-eeskirjade läbivaatamiseks ja ajakohastamiseks vastu võetud direktiivide eesmärkidega

| 10. | Hankedirektiivide 2014/23/EL ja 2014/24/EL vastuvõtmisega soovitakse riigihanke-eeskirjad läbi vaadata ja ajakohastada, et „suurendada avaliku sektori kulutuste tõhusust, hõlbustades eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) riigihangetes osalemist ning võimaldades hankijatel kasutada riigihankeid tulemuslikumalt ühiste ühiskondlike eesmärkide toetamiseks” (12). |
| --- | --- |

10.

Hankedirektiivide 2014/23/EL ja 2014/24/EL vastuvõtmisega soovitakse riigihanke-eeskirjad läbi vaadata ja ajakohastada, et „suurendada avaliku sektori kulutuste tõhusust, hõlbustades eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) riigihangetes osalemist ning võimaldades hankijatel kasutada riigihankeid tulemuslikumalt ühiste ühiskondlike eesmärkide toetamiseks” (12).

| 11. | Kontrollikoda soovitab kavandatava määruse põhjendustes neile eesmärkidele selgelt viidata. Praeguses ettepanekus loetletakse need üksnes osaliselt seletuskirjas, mille kohaselt „lisatakse uued sätted, mis käsitlevad muu hulgas järgmist: [...] keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse normidele vastavuse kui keskse nõude kehtestamine [...]”. Eesmärke tuleks täpsemini käsitleda ka määruse normatiivses osas. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoda soovitab kavandatava määruse põhjendustes neile eesmärkidele selgelt viidata. Praeguses ettepanekus loetletakse need üksnes osaliselt seletuskirjas, mille kohaselt „lisatakse uued sätted, mis käsitlevad muu hulgas järgmist: [...] keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse normidele vastavuse kui keskse nõude kehtestamine [...]”. Eesmärke tuleks täpsemini käsitleda ka määruse normatiivses osas.

| 12. | Esiteks tuleks selgelt väljendada eesmärki võimaldada hankijatel kasutada riigihankeid tulemuslikumalt ühiste ühiskondlike eesmärkide toetamiseks, kuid täpsustades, et riigihangete sellisel viisil kasutamine ei tohi kahjustada ELi eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist. Teiseks, keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse normide järgimise kohustust tuleks rõhutada ka hangete suhtes rakendatavate üldpõhimõtete hulgas (vt punkt 20) ja lisada tuleks selgesõnalised sanktsioonid nende pakkujate ja töövõtjate suhtes, kes norme ei järgi (vt punktid 34 ja 40). |
| --- | --- |

12.

Esiteks tuleks selgelt väljendada eesmärki võimaldada hankijatel kasutada riigihankeid tulemuslikumalt ühiste ühiskondlike eesmärkide toetamiseks, kuid täpsustades, et riigihangete sellisel viisil kasutamine ei tohi kahjustada ELi eelarve usaldusväärset finantsjuhtimist. Teiseks, keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse normide järgimise kohustust tuleks rõhutada ka hangete suhtes rakendatavate üldpõhimõtete hulgas (vt punkt 20) ja lisada tuleks selgesõnalised sanktsioonid nende pakkujate ja töövõtjate suhtes, kes norme ei järgi (vt punktid 34 ja 40).

| 13. | Kontrollikoda kordab oma tähelepanekut, mille kohaselt on keskkonnahoidlike hangete puhul ELi institutsioonide õiguslikud kohustused väiksemad kui ELi õigusaktidega liikmesriikide ametiasutustele pandud kohustused (13). Sektoripõhiste direktiivide kohaselt peavad liikmesriikide ametiasutused rakendama riigihangete potentsiaali arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvu strateegiale „Euroopa 2020” kaasa aitamiseks. Neid nõudeid (14) tuleks seetõttu kohaldada ka ELi institutsioonide hangete suhtes. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoda kordab oma tähelepanekut, mille kohaselt on keskkonnahoidlike hangete puhul ELi institutsioonide õiguslikud kohustused väiksemad kui ELi õigusaktidega liikmesriikide ametiasutustele pandud kohustused (13). Sektoripõhiste direktiivide kohaselt peavad liikmesriikide ametiasutused rakendama riigihangete potentsiaali arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvu strateegiale „Euroopa 2020” kaasa aitamiseks. Neid nõudeid (14) tuleks seetõttu kohaldada ka ELi institutsioonide hangete suhtes.

| 14. | Määruse ettepanekus tuleks selgesõnaliselt väljendada ka eesmärki hõlbustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate riigihangetes osalemist. Kontrollikoda leiab, et VKEde osalemise edendamiseks tuleks tähelepanu pöörata eelkõige järgmistele aspektidele: kohustus lepingu osadeks mittejagamise otsust põhjendada (direktiivi 2014/24/EL artikli 46 lõige 1), e-Certise kohustuslik kasutamine (artikkel 61), alltöövõtjatele otsemaksete tegemine (artikli 71 lõige 7), riigihanke-eeskirjade kohaldamise seire (artikli 83 lõige 3) ning ELi institutsioonide ja asutuste jaoks siduvate riigihankealaste õigusaktide tõlgendamist ja kohaldamist käsitleva teabe ja juhiste avalik kättesaadavus (artikli 83 lõige 4). |
| --- | --- |

14.

Määruse ettepanekus tuleks selgesõnaliselt väljendada ka eesmärki hõlbustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate riigihangetes osalemist. Kontrollikoda leiab, et VKEde osalemise edendamiseks tuleks tähelepanu pöörata eelkõige järgmistele aspektidele: kohustus lepingu osadeks mittejagamise otsust põhjendada (direktiivi 2014/24/EL artikli 46 lõige 1), e-Certise kohustuslik kasutamine (artikkel 61), alltöövõtjatele otsemaksete tegemine (artikli 71 lõige 7), riigihanke-eeskirjade kohaldamise seire (artikli 83 lõige 3) ning ELi institutsioonide ja asutuste jaoks siduvate riigihankealaste õigusaktide tõlgendamist ja kohaldamist käsitleva teabe ja juhiste avalik kättesaadavus (artikli 83 lõige 4).

Kavandatud mehhanismi ebasobivus Euroopa Liidu finantshuvide kaitsmiseks

| 15. | Kontrollikoda saab üksnes toetust avaldada ELi finantshuvide tõhusamate kaitsemeetmete võtmisele läbi mõjusa ohtude avastamise süsteemi. Kontrollikoda leiab, et komisjon peaks jätkuvalt olema ainus institutsioon, kes on volitatud haldama menetlusest kõrvalejätmise juhtumeid käsitlevat keskandmebaasi, kasutades ELi teiste institutsioonide ja asutuste saadetud õigeaegset teavet. |
| --- | --- |

15.

Kontrollikoda saab üksnes toetust avaldada ELi finantshuvide tõhusamate kaitsemeetmete võtmisele läbi mõjusa ohtude avastamise süsteemi. Kontrollikoda leiab, et komisjon peaks jätkuvalt olema ainus institutsioon, kes on volitatud haldama menetlusest kõrvalejätmise juhtumeid käsitlevat keskandmebaasi, kasutades ELi teiste institutsioonide ja asutuste saadetud õigeaegset teavet.

| 16. | Määruse ettepaneku artiklite 106 ja 108 sätted, mis käsitlevad komisjoni hallatava ettevõtjate tsentraliseeritud karistussüsteemi loomist uute sihtotstarbeliste asutuste kaudu, on aga üldjuhul vastuolus autonoomiaga, mis teistele institutsioonidele ja asutustele korralduslikes küsimustes on antud. Selline süsteem võib võtta institutsioonidelt ja asutustelt kontrolli oma hankemenetluste ja lepingute haldamise üle, ehkki neile on aluslepingu ja finantsmäärusega antud selleks autonoomia ning neil on pädevate asutustena parim positsioon sellise kontrolli tegemiseks. Problemaatiline on ka see, et kavandatud otsustusprotsess oleks aeganõudev ja keeruline valdkonnas, kus kiire tegutsemine on määrava tähtsusega. Selline süsteem toodaks tõenäoliselt finantshuvide kaitse eest vastutavate asutuste ja toimkondade jaoks vastuolulisi vastutusvaldkondi, eriti OLAFit silmas pidades (15). |
| --- | --- |

16.

Määruse ettepaneku artiklite 106 ja 108 sätted, mis käsitlevad komisjoni hallatava ettevõtjate tsentraliseeritud karistussüsteemi loomist uute sihtotstarbeliste asutuste kaudu, on aga üldjuhul vastuolus autonoomiaga, mis teistele institutsioonidele ja asutustele korralduslikes küsimustes on antud. Selline süsteem võib võtta institutsioonidelt ja asutustelt kontrolli oma hankemenetluste ja lepingute haldamise üle, ehkki neile on aluslepingu ja finantsmäärusega antud selleks autonoomia ning neil on pädevate asutustena parim positsioon sellise kontrolli tegemiseks. Problemaatiline on ka see, et kavandatud otsustusprotsess oleks aeganõudev ja keeruline valdkonnas, kus kiire tegutsemine on määrava tähtsusega. Selline süsteem toodaks tõenäoliselt finantshuvide kaitse eest vastutavate asutuste ja toimkondade jaoks vastuolulisi vastutusvaldkondi, eriti OLAFit silmas pidades (15).

| 17. | On oluline meeles pidada, et ettevõtja hankemenetlusest kõrvalejätmise või pakkumuse tagasilükkamise meetmed sarnanevad välistavate sanktsioonidega, mida riiklikud kriminaalkohtud võivad juriidiliste isikute suhtes kohaldada. Kontrollikoda on seisukohal, et määruse ettepanekus kavandatud süsteem tuleks üle vaadata, võttes arvesse karistuse seaduslikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet ning kaitseõiguse tagamise vajadust. |
| --- | --- |

17.

On oluline meeles pidada, et ettevõtja hankemenetlusest kõrvalejätmise või pakkumuse tagasilükkamise meetmed sarnanevad välistavate sanktsioonidega, mida riiklikud kriminaalkohtud võivad juriidiliste isikute suhtes kohaldada. Kontrollikoda on seisukohal, et määruse ettepanekus kavandatud süsteem tuleks üle vaadata, võttes arvesse karistuse seaduslikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet ning kaitseõiguse tagamise vajadust.

| 18. | Preambulis tuleks selgemini välja tuua põhjused praeguse menetlusest kõrvalejätmise süsteemi muutmiseks. Eeskirjade parandamise eesmärk on esitatud üldsõnaliselt ja pole võimalik kindlaks teha, milliseid süsteemi osi parandada soovitakse. |
| --- | --- |

18.

Preambulis tuleks selgemini välja tuua põhjused praeguse menetlusest kõrvalejätmise süsteemi muutmiseks. Eeskirjade parandamise eesmärk on esitatud üldsõnaliselt ja pole võimalik kindlaks teha, milliseid süsteemi osi parandada soovitakse.

II.   KOMMENTAARID ARTIKLITE KAUPA

| 19. | Järgnevas osas analüüsib kontrollikoda määruse ettepanekut, võttes aluseks riigihanke-eeskirjade läbivaatamise ja ajakohastamise eesmärgi (millest lähtuvalt riigihankedirektiivid vastu võeti) ning liidu finantshuvide kaitse eesmärgi. Kontrollikoda analüüsis iga artiklit mainitud eesmärkide seisukohast ja esitas kommentaare juhul, kui ettepaneku sõnastus tundus olevat direktiividega vastuolus või kui finantshuvide kaitse kavandatud mehhanismi tuleb teha parandusi. |
| --- | --- |

19.

Järgnevas osas analüüsib kontrollikoda määruse ettepanekut, võttes aluseks riigihanke-eeskirjade läbivaatamise ja ajakohastamise eesmärgi (millest lähtuvalt riigihankedirektiivid vastu võeti) ning liidu finantshuvide kaitse eesmärgi. Kontrollikoda analüüsis iga artiklit mainitud eesmärkide seisukohast ja esitas kommentaare juhul, kui ettepaneku sõnastus tundus olevat direktiividega vastuolus või kui finantshuvide kaitse kavandatud mehhanismi tuleb teha parandusi.

Artikkel 102

   (16)

  . Hankemenetluste ja lepingute suhtes kohaldatavad põhimõtted

| 20. | Kontrollikoja hinnangul tuleks direktiivi 2014/24/EL artikli 18 lõike 2 alusel lisada üldine põhimõte, mis reguleerib lepingute täitmist vastavalt seadusele ja kajastab vajalikke ühiskondlike eesmärke. Teeme ettepaneku lisada artiklisse 102 järgmine lõik:
  „Hankija rakendab lepingute sõlmimisel ja täitmisel asjakohaseid meetmeid, tagamaks aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu toetamise, samuti selle, et ettevõtja järgib keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse nõudeid, mis on sätestatud ELi või siseriiklikes õigusaktides, kollektiivlepingutes või direktiivi 2014/24/EL X lisas loetletud rahvusvahelistes keskkonnaalastes, sotsiaalsetes ja tööalastes konventsioonides.” |
| --- | --- |

20.

Kontrollikoja hinnangul tuleks direktiivi 2014/24/EL artikli 18 lõike 2 alusel lisada üldine põhimõte, mis reguleerib lepingute täitmist vastavalt seadusele ja kajastab vajalikke ühiskondlike eesmärke. Teeme ettepaneku lisada artiklisse 102 järgmine lõik:

„Hankija rakendab lepingute sõlmimisel ja täitmisel asjakohaseid meetmeid, tagamaks aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu toetamise, samuti selle, et ettevõtja järgib keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse nõudeid, mis on sätestatud ELi või siseriiklikes õigusaktides, kollektiivlepingutes või direktiivi 2014/24/EL X lisas loetletud rahvusvahelistes keskkonnaalastes, sotsiaalsetes ja tööalastes konventsioonides.”

Artikkel 104. Hankemenetlused

| 21. | Määruse ettepaneku artikli 104 lõige 1 sisaldab hankemenetluste nimekirja. Artiklit tuleks laiendada ja lisada iga menetluse määratlus ning erandlike menetluste (konkurentsipõhine läbirääkimistega hankemenetlus, võistlev dialoog, läbirääkimistega hankemenetlus) kasutamise tingimused. Need kuuluvad riigihanke põhimõistete ja -kontseptsioonide hulka, mida ei saa ELTLi artikli 290 alusel edasi delegeerida. |
| --- | --- |

21.

Määruse ettepaneku artikli 104 lõige 1 sisaldab hankemenetluste nimekirja. Artiklit tuleks laiendada ja lisada iga menetluse määratlus ning erandlike menetluste (konkurentsipõhine läbirääkimistega hankemenetlus, võistlev dialoog, läbirääkimistega hankemenetlus) kasutamise tingimused. Need kuuluvad riigihanke põhimõistete ja -kontseptsioonide hulka, mida ei saa ELTLi artikli 290 alusel edasi delegeerida.

| 22. | Selguse ja täielikkuse huvides tuleks ettepaneku artikli 104 lõiget 5 laiendada ja muuta alljärgnevalt: „Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad kontsessioonilepingute või direktiivi 2014/24/EL artikli 4 punktides a ja b sätestatud piirmäära ületava või sellest madalama väärtusega lepingute sõlmimiseks korraldatud hankemenetluste liike, dünaamilist hankesüsteemi,
  ning ühiseid ja institutsioonidevahelisi hankeid”., madala maksumusega lepinguid ja arvete alusel tasumist |
| --- | --- |

22.

Selguse ja täielikkuse huvides tuleks ettepaneku artikli 104 lõiget 5 laiendada ja muuta alljärgnevalt: „Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 210 vastu delegeeritud õigusakte üksikasjalike eeskirjade kohta, mis käsitlevad kontsessioonilepingute või direktiivi 2014/24/EL artikli 4 punktides a ja b sätestatud piirmäära ületava või sellest madalama väärtusega lepingute sõlmimiseks korraldatud hankemenetluste liike, dünaamilist hankesüsteemi,
  ning ühiseid ja institutsioonidevahelisi hankeid”., madala maksumusega lepinguid ja arvete alusel tasumist

Artiklid 106 ja 108. Kõrvalejätmise kriteeriumid ja süsteem

| 23. | Arvestades ettevõtja hankemenetlusest kõrvalejätmise karistuse iseloomu, tuleb olukorrad ja tingimused, mille puhul võib karistust rakendada, asetada selgesse, täpsesse ja kitsalt tõlgendatavasse õigusraamistikku. Selles suhtes sisaldab ettepaneku tekst palju ebakindlust, eriti järgnevalt käsitlevates punktides.






  — | Artikli 106 lõike 1 punktides b, c ja f kasutatud mõistet „haldusotsus” ei määratleta. Sellist tüüpi otsus ei oleks analoogne lõpliku kohtuotsusega, välja arvatud juhul, kui see määratletaks sarnaselt direktiivi artikliga 57 kui haldusotsus, „millel on lõplik ja siduv mõju otsuse teinud liikmesriigi haldusasutuse suhtes kohaldatavate või liidu õigusaktide kohaselt”. |
| --- | --- | --- |

23.

Arvestades ettevõtja hankemenetlusest kõrvalejätmise karistuse iseloomu, tuleb olukorrad ja tingimused, mille puhul võib karistust rakendada, asetada selgesse, täpsesse ja kitsalt tõlgendatavasse õigusraamistikku. Selles suhtes sisaldab ettepaneku tekst palju ebakindlust, eriti järgnevalt käsitlevates punktides.

—

Artikli 106 lõike 1 punktides b, c ja f kasutatud mõistet „haldusotsus” ei määratleta. Sellist tüüpi otsus ei oleks analoogne lõpliku kohtuotsusega, välja arvatud juhul, kui see määratletaks sarnaselt direktiivi artikliga 57 kui haldusotsus, „millel on lõplik ja siduv mõju otsuse teinud liikmesriigi haldusasutuse suhtes kohaldatavate või liidu õigusaktide kohaselt”.

| — | Arvestades eelkõige artikli 106 lõike 1 punktis d viidatud juhte, tuleks ettepanekut täiendada, et viia see kooskõlla direktiivi 2014/24/EL artikli 57 lõikega 1. Seda põhjusel, et menetlusest kõrvalejätmise nõue on selle kohaselt põhjendatud üksnes siis, kui ettevõtja (või tema esindaja) suhtes on kõnealuses süüteos langetatud lõplik süüdimõistev kohtuotsus. Artiklis 108 viidatud sihtotstarbelisel toimkonnal puuduks pädevus sellist tüüpi süütegude tõendusmaterjali kogumiseks. Tekib õigustatud küsimus, kuidas selline organ pettuse, korruptsiooni või laste tööjõu kasutamise kindlaks teeks. Tasub märkida, et kui Euroopa Liidu vahenditest rahastatava riigihankemenetluse või toetuslepingu puhul on tuvastatud pettusele või korruptsioonile viitavat käitumist ja kui selle kohta ei ole tehtud lõplikku kohtuotsust, võib vastutavad pooled artikli 106 lõike 1 punkti b ja/või f alusel riigihankemenetlusest kõrvale jätta, sest sellist käitumist võib määratleda kui eeskirjade eiramist (17) ja/või lugeda seda ametialaste käitumisreeglite oluliseks rikkumiseks.
  Samuti tuleb meeles pidada, et ettevõtja jäetakse menetlusest kõrvale ka siis, kui tema suhtes on rahvusvahelise (ÜRO või EL) või siseriikliku rahalise karistuse raames tehtud rahaliste vahendite külmutamise otsus. Selline otsus on hankijale siduv, olenemata sellest, kas finantsmääruse artiklit 106 kohaldatakse või mitte. Kontrollikoda teeb ettepaneku järgmiseks täienduseks:

  „Ettevõtja jäetakse hankemenetluses osalemisest kõrvale järgmistel juhtudel:
  [...]

  artiklis 108 osutatud toimkonna otsuse või lõpliku kohtuotsusega tõendatudpettus, korruptsioon, osalemine kuritegelikus ühenduses, rahapesu, terrorismi rahastamine, terrorismiga seotud õigusrikkumine, laste tööjõu kasutamine või muu inimkaubanduse vorm, kui on tõendatud, et ettevõtja on ühel neist põhjustest lõpliku kohtuotsusega süüdi mõistetud või tema suhtes kehtib siseriiklik või rahvusvaheline varade külmutamise sanktsioon;

  [...].” |
| --- | --- |

—

Arvestades eelkõige artikli 106 lõike 1 punktis d viidatud juhte, tuleks ettepanekut täiendada, et viia see kooskõlla direktiivi 2014/24/EL artikli 57 lõikega 1. Seda põhjusel, et menetlusest kõrvalejätmise nõue on selle kohaselt põhjendatud üksnes siis, kui ettevõtja (või tema esindaja) suhtes on kõnealuses süüteos langetatud lõplik süüdimõistev kohtuotsus. Artiklis 108 viidatud sihtotstarbelisel toimkonnal puuduks pädevus sellist tüüpi süütegude tõendusmaterjali kogumiseks. Tekib õigustatud küsimus, kuidas selline organ pettuse, korruptsiooni või laste tööjõu kasutamise kindlaks teeks. Tasub märkida, et kui Euroopa Liidu vahenditest rahastatava riigihankemenetluse või toetuslepingu puhul on tuvastatud pettusele või korruptsioonile viitavat käitumist ja kui selle kohta ei ole tehtud lõplikku kohtuotsust, võib vastutavad pooled artikli 106 lõike 1 punkti b ja/või f alusel riigihankemenetlusest kõrvale jätta, sest sellist käitumist võib määratleda kui eeskirjade eiramist (17) ja/või lugeda seda ametialaste käitumisreeglite oluliseks rikkumiseks.

Samuti tuleb meeles pidada, et ettevõtja jäetakse menetlusest kõrvale ka siis, kui tema suhtes on rahvusvahelise (ÜRO või EL) või siseriikliku rahalise karistuse raames tehtud rahaliste vahendite külmutamise otsus. Selline otsus on hankijale siduv, olenemata sellest, kas finantsmääruse artiklit 106 kohaldatakse või mitte. Kontrollikoda teeb ettepaneku järgmiseks täienduseks:

„Ettevõtja jäetakse hankemenetluses osalemisest kõrvale järgmistel juhtudel:

[...]

artiklis 108 osutatud toimkonna otsuse või lõpliku kohtuotsusega tõendatudpettus, korruptsioon, osalemine kuritegelikus ühenduses, rahapesu, terrorismi rahastamine, terrorismiga seotud õigusrikkumine, laste tööjõu kasutamine või muu inimkaubanduse vorm, kui on tõendatud, et ettevõtja on ühel neist põhjustest lõpliku kohtuotsusega süüdi mõistetud või tema suhtes kehtib siseriiklik või rahvusvaheline varade külmutamise sanktsioon;

[...].”

| — | Ettepanekus ei määratleta põhimõisteid, mis on toodud menetlusest kõrvalejätmise põhjuste all, nagu kohustuste oluline täitmatajätmine, ametialaste käitumisreeglite oluline rikkumine, eeskirjade eiramine jne. |
| --- | --- |

—

Ettepanekus ei määratleta põhimõisteid, mis on toodud menetlusest kõrvalejätmise põhjuste all, nagu kohustuste oluline täitmatajätmine, ametialaste käitumisreeglite oluline rikkumine, eeskirjade eiramine jne.

| — | Ettepanek ei sisalda sätteid sihtotstarbeliste toimkondade tegevuse ega uurimisvolituste kohta, mida finantsmäärus peaks käsitlema. |
| --- | --- |

—

Ettepanek ei sisalda sätteid sihtotstarbeliste toimkondade tegevuse ega uurimisvolituste kohta, mida finantsmäärus peaks käsitlema.

| — | Artikli 108 lõikes 2 ei selgitata, millised on „eelarve täitmisel ennetavad ajutised ja kaitsemeetmed”, mida vastutav eelarvevahendite käsutaja võib võtta, kui toimkond ei ole (veel) kõrvalejätmise suhtes otsust teinud. Artikli 107 kohaselt (vt allpool) saab ettevõtja hankemenetlusest kõrvale jätta, st tema pakkumuse tagasi lükata ainult siis, kui ta on mõnes artiklis 107 osutatud olukordadest, ning ajutise ennetusmeetmena oleks see võimatu. Lisaks ei saa ettevõtjat teatavast menetlusest ajutiselt kõrvale jätta. Seetõttu tuleks ettepanekut täiendada ja täpsustada, milliseid muid mõjusaid meetmeid on vastutaval eelarvevahendite käsutajal võimalik võtta. |
| --- | --- |

—

Artikli 108 lõikes 2 ei selgitata, millised on „eelarve täitmisel ennetavad ajutised ja kaitsemeetmed”, mida vastutav eelarvevahendite käsutaja võib võtta, kui toimkond ei ole (veel) kõrvalejätmise suhtes otsust teinud. Artikli 107 kohaselt (vt allpool) saab ettevõtja hankemenetlusest kõrvale jätta, st tema pakkumuse tagasi lükata ainult siis, kui ta on mõnes artiklis 107 osutatud olukordadest, ning ajutise ennetusmeetmena oleks see võimatu. Lisaks ei saa ettevõtjat teatavast menetlusest ajutiselt kõrvale jätta. Seetõttu tuleks ettepanekut täiendada ja täpsustada, milliseid muid mõjusaid meetmeid on vastutaval eelarvevahendite käsutajal võimalik võtta.

| — | Tekst ei käsitle topeltkaristamise küsimust. Tuleks täpsustada, et juba tehtud kõrvalejätmise otsust ei saa teha teist korda kriminaalkaristuse raames, mille liikmesriik võib määrata, kui OLAF edastab juhtumi liikmesriigi õigusasutusele. |
| --- | --- |

—

Tekst ei käsitle topeltkaristamise küsimust. Tuleks täpsustada, et juba tehtud kõrvalejätmise otsust ei saa teha teist korda kriminaalkaristuse raames, mille liikmesriik võib määrata, kui OLAF edastab juhtumi liikmesriigi õigusasutusele.

| 24. | Ettepaneku kohaselt oleksid olukorrad, mis annaksid alust ettevõtja menetlusest kõrvale jätmisele lepingu olulise rikkumise korral (artikli 106 lõike 1 punkt e), piiratud juhtumitega, mille puhul on olemas oht liidu finantshuvidele, sest artiklis 108 osutatud toimkonna tegevuse ulatus oleks samamoodi piiratud. Ometi võib ettevõtja oma lepingujärgseid kohustusi oluliselt rikkuda, ilma et sellega kaasneks oht liidu finantshuvidele. Samuti tuleks ette näha võimalus menetlusest kõrvale jätta ettevõtja, kes ei täida direktiivi 2014/24/EL artikli 18 lõikes 2 osutatud (ja ettepaneku artiklisse 102 üle võetud, vt eespool) kohaldatavaid kohustusi, lähtudes direktiivi artikli 57 lõike 4 punktist a. |
| --- | --- |

24.

Ettepaneku kohaselt oleksid olukorrad, mis annaksid alust ettevõtja menetlusest kõrvale jätmisele lepingu olulise rikkumise korral (artikli 106 lõike 1 punkt e), piiratud juhtumitega, mille puhul on olemas oht liidu finantshuvidele, sest artiklis 108 osutatud toimkonna tegevuse ulatus oleks samamoodi piiratud. Ometi võib ettevõtja oma lepingujärgseid kohustusi oluliselt rikkuda, ilma et sellega kaasneks oht liidu finantshuvidele. Samuti tuleks ette näha võimalus menetlusest kõrvale jätta ettevõtja, kes ei täida direktiivi 2014/24/EL artikli 18 lõikes 2 osutatud (ja ettepaneku artiklisse 102 üle võetud, vt eespool) kohaldatavaid kohustusi, lähtudes direktiivi artikli 57 lõike 4 punktist a.

| 25. | Selgitamist vajab küsimus, milline organ vastutab menetlusest kõrvale jätmise karistuse rakendamise ja avaldamise eest. Ühelt poolt ei käsitle ettepanek neid küsimusi kõrvalejätmise juhtude puhul, kus toimkonna sekkumine ei ole vajalik näiteks sel põhjusel, et ettevõtja kohta on juba langetatud lõplik kohtuotsus või käimas on pankrotimenetlus. Teisest küljest, juhtudel, kui artikli 108 alusel on ette nähtud toimkonna sekkumine, et teha kõrvalejätmise juhtumi kohta otsus, tundub kõrvalejätmist ja rahalist karistust puudutavate otsuste tegemine olevat toimkonna ainupädevuses, mis võtab hankijalt otsuste tegemise autonoomia, mis tal sellistel juhtudel on ja mis on vajalik selleks, et ta saaks oma haldustegevust mõjusalt ellu viia. Seetõttu on hankija kõige paremal positsioonil otsustamaks, kas tegemist võib olla lepingujärgsete kohustuste olulise rikkumisega. Puudub alus sihtotstarbelise toimkonna sekkumiseks, mis pealegi oleks vastuolus institutsiooni autonoomiaga. |
| --- | --- |

25.

Selgitamist vajab küsimus, milline organ vastutab menetlusest kõrvale jätmise karistuse rakendamise ja avaldamise eest. Ühelt poolt ei käsitle ettepanek neid küsimusi kõrvalejätmise juhtude puhul, kus toimkonna sekkumine ei ole vajalik näiteks sel põhjusel, et ettevõtja kohta on juba langetatud lõplik kohtuotsus või käimas on pankrotimenetlus. Teisest küljest, juhtudel, kui artikli 108 alusel on ette nähtud toimkonna sekkumine, et teha kõrvalejätmise juhtumi kohta otsus, tundub kõrvalejätmist ja rahalist karistust puudutavate otsuste tegemine olevat toimkonna ainupädevuses, mis võtab hankijalt otsuste tegemise autonoomia, mis tal sellistel juhtudel on ja mis on vajalik selleks, et ta saaks oma haldustegevust mõjusalt ellu viia. Seetõttu on hankija kõige paremal positsioonil otsustamaks, kas tegemist võib olla lepingujärgsete kohustuste olulise rikkumisega. Puudub alus sihtotstarbelise toimkonna sekkumiseks, mis pealegi oleks vastuolus institutsiooni autonoomiaga.

| 26. | Ettepaneku artikli 106 lõike 3 kohaselt on hankijal karistusi puudutavate otsuste tegemise pädevus. See ei ühti artikli 108 loogikaga, mille kohaselt teeb kõrvalejätmise karistuse määramise otsused komisjon selleks otstarbeks moodustatud toimkonna kaudu. Seetõttu oleks loogiline viia see klausel üle artiklisse 107, mis käsitleb ettevõtja pakkumuse tagasilükkamist, sest just selles kontekstis peaks hankijal olema teatud kaalutlusõigus, otsustamaks enda algatatud menetluse puhul pakkumuse tagasilükkamise üle. |
| --- | --- |

26.

Ettepaneku artikli 106 lõike 3 kohaselt on hankijal karistusi puudutavate otsuste tegemise pädevus. See ei ühti artikli 108 loogikaga, mille kohaselt teeb kõrvalejätmise karistuse määramise otsused komisjon selleks otstarbeks moodustatud toimkonna kaudu. Seetõttu oleks loogiline viia see klausel üle artiklisse 107, mis käsitleb ettevõtja pakkumuse tagasilükkamist, sest just selles kontekstis peaks hankijal olema teatud kaalutlusõigus, otsustamaks enda algatatud menetluse puhul pakkumuse tagasilükkamise üle.

| 27. | Selgitamist vajab ka pädeva otsuseid tegeva organi küsimus seoses õiguskaitsevahendite läbipaistvuse nõudega (finantsmääruse artikkel 97). Juhul, kui karistusotsuse (menetlusest kõrvalejätmine ja rahaline karistus) teeb toimkond, tuleb viimase otsuste vastu esitatavad kaebused suunata komisjonile, kes lõi enda nimel tegutseva toimkonna. See tähendab ka seda, et kaebused hankija otsuste vastu, mis puudutavad avalduse või pakkumuse tagasilükkamist ning mille aluseks on toimkonna määratud kõrvalejätmise karistus, on vastuvõetamatud, sest huve kahjustavaks otsuseks on karistusotsus (vt ka punkt 32). |
| --- | --- |

27.

Selgitamist vajab ka pädeva otsuseid tegeva organi küsimus seoses õiguskaitsevahendite läbipaistvuse nõudega (finantsmääruse artikkel 97). Juhul, kui karistusotsuse (menetlusest kõrvalejätmine ja rahaline karistus) teeb toimkond, tuleb viimase otsuste vastu esitatavad kaebused suunata komisjonile, kes lõi enda nimel tegutseva toimkonna. See tähendab ka seda, et kaebused hankija otsuste vastu, mis puudutavad avalduse või pakkumuse tagasilükkamist ning mille aluseks on toimkonna määratud kõrvalejätmise karistus, on vastuvõetamatud, sest huve kahjustavaks otsuseks on karistusotsus (vt ka punkt 32).

| 28. | ELTLi artikli 261 alusel peab tekst võimaldama Euroopa Kohtule täieliku pädevuse andmist nende artiklitega ette nähtud kõrvalejätmise karistuste määramisel. |
| --- | --- |

28.

ELTLi artikli 261 alusel peab tekst võimaldama Euroopa Kohtule täieliku pädevuse andmist nende artiklitega ette nähtud kõrvalejätmise karistuste määramisel.

| 29. | Artikli 108 lõike 3 viimast lõiku tuleb täiendada, võimaldades kaebuse esitamist, kui palve kõrvalejätmise otsuse muutmiseks artikli 108 lõike 3 punkti g alusel on tagasi lükatud. |
| --- | --- |

29.

Artikli 108 lõike 3 viimast lõiku tuleb täiendada, võimaldades kaebuse esitamist, kui palve kõrvalejätmise otsuse muutmiseks artikli 108 lõike 3 punkti g alusel on tagasi lükatud.

| 30. | Artikli 108 lõige 3 näeb oma praegusel kujul ette, et mõjuvatel õiguslikel põhjustel, kaitsmaks juurdluse või siseriikliku kohtumenetluse konfidentsiaalsust, võib ettevõtja pettuse (artikli 106 lõike 1 punkt d) või eeskirjade eiramise (artikli 106 lõike 1 punkt f) eest menetlusest kõrvale jätta teda eelnevalt ära kuulamata. Sellist kõrvalekallet nõuetekohasest menetlusest tuleb täpsustada. Kontrollikoda soovitab sellise erandi planeerimisel taotleda eelnevalt kirjalik luba tulevaselt menetlustagatiste kontrolörilt (18). |
| --- | --- |

30.

Artikli 108 lõige 3 näeb oma praegusel kujul ette, et mõjuvatel õiguslikel põhjustel, kaitsmaks juurdluse või siseriikliku kohtumenetluse konfidentsiaalsust, võib ettevõtja pettuse (artikli 106 lõike 1 punkt d) või eeskirjade eiramise (artikli 106 lõike 1 punkt f) eest menetlusest kõrvale jätta teda eelnevalt ära kuulamata. Sellist kõrvalekallet nõuetekohasest menetlusest tuleb täpsustada. Kontrollikoda soovitab sellise erandi planeerimisel taotleda eelnevalt kirjalik luba tulevaselt menetlustagatiste kontrolörilt (18).

18

Artikkel 107. Pakkumuse tagasilükkamine

Artikkel 107. Pakkumuse tagasilükkamine

| 31. | Määruse ettepaneku seletuskirja ja põhjenduse 15 kohaselt on menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumid nüüdsest pakkumuse tagasilükkamise kriteeriumidest selgelt eristatud. See kehtib aga üksnes artikli 107 lõike 1 punktides b ja c kirjeldatud olukordade puhul. Seda seetõttu, et nii ettevõtja menetlusest kõrvalejätmise kui ka pakkumuse tagasilükkamise korral on artikli 106 lõigetes 1 ja 2 osutatud olukorrad, nagu ka järgitavad menetlused, identsed. Pakkumuse tagasilükkamine ei sõltu hankija hinnangust, vaid lõplikust kohtuotsusest, haldusotsusest või artiklis 108 osutatud toimkonna tehtud otsusest. Järgides kavatsust eristada need kaks olukorda mõjususe ja institutsiooni autonoomia huvides, tuleks artikkel 107 täielikult kooskõlla viia direktiivi 2014/24/EL artikli 57 lõikega 4, taastades täies mahus hankija õiguse otsustada ettevõtja pakkumuse tagasilükkamise üle. |
| --- | --- |

31.

Määruse ettepaneku seletuskirja ja põhjenduse 15 kohaselt on menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumid nüüdsest pakkumuse tagasilükkamise kriteeriumidest selgelt eristatud. See kehtib aga üksnes artikli 107 lõike 1 punktides b ja c kirjeldatud olukordade puhul. Seda seetõttu, et nii ettevõtja menetlusest kõrvalejätmise kui ka pakkumuse tagasilükkamise korral on artikli 106 lõigetes 1 ja 2 osutatud olukorrad, nagu ka järgitavad menetlused, identsed. Pakkumuse tagasilükkamine ei sõltu hankija hinnangust, vaid lõplikust kohtuotsusest, haldusotsusest või artiklis 108 osutatud toimkonna tehtud otsusest. Järgides kavatsust eristada need kaks olukorda mõjususe ja institutsiooni autonoomia huvides, tuleks artikkel 107 täielikult kooskõlla viia direktiivi 2014/24/EL artikli 57 lõikega 4, taastades täies mahus hankija õiguse otsustada ettevõtja pakkumuse tagasilükkamise üle.

| 32. | Kaitseõiguse tagamiseks tuleks artiklit 107 täiendada, täpsustades, et enne pakkumuse tagasilükkamise otsuse tegemist peab hankija andma pakkujale või taotlejale võimaluse esitada tagasilükkamise kohta oma seisukoht. Tagasilükkamise otsused, mis on tehtud vale deklaratsiooni alusel (19) või seetõttu, et ettevõtja oli varem osalenud hankedokumentide ettevalmistamisel, loetakse pakkuja või taotleja huve kahjustavateks otsusteks. Kui aga tagasilükkamise otsus on tehtud pärast komisjoni poolt (tema nimel tegutseva organi kaudu) vastu võetud karistusotsust, tuleb tagasilükkamise otsus lugeda kõrvalejätmise otsust kinnitavaks ning pakkuja või taotleja huve kahjustavaks otsuseks on kõrvalejätmise otsus. Tarvidust pakkuja või taotleja ärakuulamise järele ei ole. Kontrollikoda teeb ettepaneku lisada järgmine lõik: „Enne pakkumuse tagasilükkamise otsuse tegemist annab hankija ettevõtjale võimaluse esitada oma tähelepanekud, välja arvatud juhul, kui pakkumuse või hankes osalemise taotluse tagasilükkamise otsus tugineb ettevõtja suhtes pärast tema tähelepanekute ärakuulamist tehtud otsusele, millega nähakse ette menetlusest kõrvalejätmise karistus”. |
| --- | --- |

32.

Kaitseõiguse tagamiseks tuleks artiklit 107 täiendada, täpsustades, et enne pakkumuse tagasilükkamise otsuse tegemist peab hankija andma pakkujale või taotlejale võimaluse esitada tagasilükkamise kohta oma seisukoht. Tagasilükkamise otsused, mis on tehtud vale deklaratsiooni alusel (19) või seetõttu, et ettevõtja oli varem osalenud hankedokumentide ettevalmistamisel, loetakse pakkuja või taotleja huve kahjustavateks otsusteks. Kui aga tagasilükkamise otsus on tehtud pärast komisjoni poolt (tema nimel tegutseva organi kaudu) vastu võetud karistusotsust, tuleb tagasilükkamise otsus lugeda kõrvalejätmise otsust kinnitavaks ning pakkuja või taotleja huve kahjustavaks otsuseks on kõrvalejätmise otsus. Tarvidust pakkuja või taotleja ärakuulamise järele ei ole. Kontrollikoda teeb ettepaneku lisada järgmine lõik: „Enne pakkumuse tagasilükkamise otsuse tegemist annab hankija ettevõtjale võimaluse esitada oma tähelepanekud, välja arvatud juhul, kui pakkumuse või hankes osalemise taotluse tagasilükkamise otsus tugineb ettevõtja suhtes pärast tema tähelepanekute ärakuulamist tehtud otsusele, millega nähakse ette menetlusest kõrvalejätmise karistus”.

19

| 33. | Ettepaneku artiklis 107 on huvide konflikt ettevõtja pakkumuse tagasilükkamise põhjuste hulgast välja jäetud. Direktiivi 2014/24/EL artikli 57 lõike 4 punktiga e on see aga ette nähtud. Ettepaneku artiklis 107 üksnes viidatakse huvide konflikti olukorrale, millesse menetluse ettevalmistamises osalev pakkuja võib sattuda. See on spetsiifiline olukord, mis erineb direktiivi artikli 57 lõikes 4 osutatud huvide konfliktist. On kindel, et enamiku hankija personali liikme ja ettevõtja vaheliste huvide konflikti juhtumite puhul finantsmääruse artikli 57 tähenduses peab hankija lepingu sõlmimise menetlusest kõrvale jätma personaliliikme, mitte ettevõtja. Need pakkumuse tagasilükkamise põhjused tuleb lisada, et hõlmata eelkõige juhtumeid, kus ettevõtja on majanduslikult seotud ettevõttega, mis osaleb lepingu sõlmimise menetluse objektiks olevale lepingule eraldatud eelarveosa täitmise või haldamise eest. Kontrollikoda teeb ettepaneku täiendada artiklit 107 kirjeldatud tagasilükkamise põhjusega alljärgnevalt: „d) on artikli 57 tähenduses huvide konflikti olukorras, mida ei saa lahendada teiste, vähem sekkuvate meetmetega”. |
| --- | --- |

33.

Ettepaneku artiklis 107 on huvide konflikt ettevõtja pakkumuse tagasilükkamise põhjuste hulgast välja jäetud. Direktiivi 2014/24/EL artikli 57 lõike 4 punktiga e on see aga ette nähtud. Ettepaneku artiklis 107 üksnes viidatakse huvide konflikti olukorrale, millesse menetluse ettevalmistamises osalev pakkuja võib sattuda. See on spetsiifiline olukord, mis erineb direktiivi artikli 57 lõikes 4 osutatud huvide konfliktist. On kindel, et enamiku hankija personali liikme ja ettevõtja vaheliste huvide konflikti juhtumite puhul finantsmääruse artikli 57 tähenduses peab hankija lepingu sõlmimise menetlusest kõrvale jätma personaliliikme, mitte ettevõtja. Need pakkumuse tagasilükkamise põhjused tuleb lisada, et hõlmata eelkõige juhtumeid, kus ettevõtja on majanduslikult seotud ettevõttega, mis osaleb lepingu sõlmimise menetluse objektiks olevale lepingule eraldatud eelarveosa täitmise või haldamise eest. Kontrollikoda teeb ettepaneku täiendada artiklit 107 kirjeldatud tagasilükkamise põhjusega alljärgnevalt: „d) on artikli 57 tähenduses huvide konflikti olukorras, mida ei saa lahendada teiste, vähem sekkuvate meetmetega”.

Artikkel 110. Lepingute sõlmimine

Artikkel 110. Lepingute sõlmimine

| 34. | Reformieelnõu eesmärkide täitmiseks tuleks määruse ettepaneku artikli 110 lõikes 1 direktiivi 2014/24/EL artikli 56 alusel sätestada, et „avaliku sektori hankijad võivad otsustada mitte sõlmida lepingut pakkujaga, kes esitas majanduslikult kõige soodsama pakkumuse, kui nad on kindlaks teinud, et kõnealune pakkumus ei vasta keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse valdkonnas kohaldatavatele kohustustele, mis on kehtestatud ELi või siseriiklike õigusaktidega, kollektiivlepingutega või direktiivi 2014/24/EL X lisas loetletud rahvusvaheliste keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja tööalaste konventsioonidega”.
  Ilma sellise sätteta ei oleks võimalik kirjeldatud pakkumusi tagasi lükata, välja arvatud juhul, kui kohustuste mittetäitmise tagajärjeks on pakkumus, mille hind on põhjendamatult madal või mis ei vasta hanketeates toodud miinimumnõuetele. |
| --- | --- |

34.

Reformieelnõu eesmärkide täitmiseks tuleks määruse ettepaneku artikli 110 lõikes 1 direktiivi 2014/24/EL artikli 56 alusel sätestada, et „avaliku sektori hankijad võivad otsustada mitte sõlmida lepingut pakkujaga, kes esitas majanduslikult kõige soodsama pakkumuse, kui nad on kindlaks teinud, et kõnealune pakkumus ei vasta keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse valdkonnas kohaldatavatele kohustustele, mis on kehtestatud ELi või siseriiklike õigusaktidega, kollektiivlepingutega või direktiivi 2014/24/EL X lisas loetletud rahvusvaheliste keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja tööalaste konventsioonidega”.

Ilma sellise sätteta ei oleks võimalik kirjeldatud pakkumusi tagasi lükata, välja arvatud juhul, kui kohustuste mittetäitmise tagajärjeks on pakkumus, mille hind on põhjendamatult madal või mis ei vasta hanketeates toodud miinimumnõuetele.

| 35. | Määruses tuleb määratleda pakkumuste hindamise kriteeriumid, kuna need on riigihanke kesksed elemendid. Seega tuleb määruses määratleda „majanduslikult kõige soodsam pakkumus”. Seejuures tuleks täies mahus viidata direktiivi 2014/24/EL artiklile 67, kaasa arvatud lõike 2 punktile b, milles mainitakse kohtupraktikas määratletud hindamiskriteeriumi: „lepingut täitma määratavate töötajate [...] kvalifikatsioon ja kogemus, kui töötajate kvalifikatsioon võib oluliselt mõjutada lepingu täitmise kvaliteeti”. Tegemist on kohtupraktika edasiminekuga, milles võetakse arvesse hankija reaalset vajadust ja mis aitab avaliku sektori kulude tõhusust suurendada. Hankijatel peab olema võimalik (eriti intellektuaalset tegevust puudutavate teenuste hankelepingute puhul) hinnata pakkumuse tehnilist väärtust pakkuja poolt lepingu või raamlepingu täitmiseks määratud töötajate tehnilise kvaliteedi ja erialase töökogemuse põhjal (20). Kui määruse ettepanek moodustab osa ühtlustamisprotsessist seoses eelmainitud eesmärkidega, ei saa kõnealust hindamiskriteeriumide põhielementi välja jätta. |
| --- | --- |

35.

Määruses tuleb määratleda pakkumuste hindamise kriteeriumid, kuna need on riigihanke kesksed elemendid. Seega tuleb määruses määratleda „majanduslikult kõige soodsam pakkumus”. Seejuures tuleks täies mahus viidata direktiivi 2014/24/EL artiklile 67, kaasa arvatud lõike 2 punktile b, milles mainitakse kohtupraktikas määratletud hindamiskriteeriumi: „lepingut täitma määratavate töötajate [...] kvalifikatsioon ja kogemus, kui töötajate kvalifikatsioon võib oluliselt mõjutada lepingu täitmise kvaliteeti”. Tegemist on kohtupraktika edasiminekuga, milles võetakse arvesse hankija reaalset vajadust ja mis aitab avaliku sektori kulude tõhusust suurendada. Hankijatel peab olema võimalik (eriti intellektuaalset tegevust puudutavate teenuste hankelepingute puhul) hinnata pakkumuse tehnilist väärtust pakkuja poolt lepingu või raamlepingu täitmiseks määratud töötajate tehnilise kvaliteedi ja erialase töökogemuse põhjal (20). Kui määruse ettepanek moodustab osa ühtlustamisprotsessist seoses eelmainitud eesmärkidega, ei saa kõnealust hindamiskriteeriumide põhielementi välja jätta.

20

Artikkel 112. Kontaktid hankemenetluse ajal

Artikkel 112. Kontaktid hankemenetluse ajal

| 36. | Finantsmääruse järjepidevuse ja selguse huvides tuleks artiklisse 112 lisada ristviide artiklile 96. Pakume välja järgmise sõnastuse: „1. Hankemenetluse vältel peavad kõik hankija ja taotlejate või pakkujate vahelised kontaktid vastama tingimustele, millega tagatakse läbipaistvus ja võrdne kohtlemine, ning artiklis 96 sätestatud hea halduse põhimõtetele. Pärast pakkumuste vastuvõtmise tähtaja möödumist ei tohi kõnealused kontaktid põhjustada hankedokumentide muutmist või esitatud pakkumuse tingimuste olulist muutmist, välja arvatud juhul, kui see võimalus on lubatud artikli 104 lõikes 1 ette nähtud menetlusega.” |
| --- | --- |

36.

Finantsmääruse järjepidevuse ja selguse huvides tuleks artiklisse 112 lisada ristviide artiklile 96. Pakume välja järgmise sõnastuse: „1. Hankemenetluse vältel peavad kõik hankija ja taotlejate või pakkujate vahelised kontaktid vastama tingimustele, millega tagatakse läbipaistvus ja võrdne kohtlemine, ning artiklis 96 sätestatud hea halduse põhimõtetele. Pärast pakkumuste vastuvõtmise tähtaja möödumist ei tohi kõnealused kontaktid põhjustada hankedokumentide muutmist või esitatud pakkumuse tingimuste olulist muutmist, välja arvatud juhul, kui see võimalus on lubatud artikli 104 lõikes 1 ette nähtud menetlusega.”

, ning artiklis 96 sätestatud hea halduse põhimõtetele

Artikkel 113. Lepingu sõlmimise otsus

Artikkel 113. Lepingu sõlmimise otsus

| 37. | Artikli 113 lõike 2 teise lõigu ja lõike 3 punkti a praegune sõnastus ei näe ette, et hankija edastaks pakkujatele erilepingute puhul, mis põhinevad raamlepingul, mille puhul kuulutatakse välja uus konkurss, pakkumuse tagasilükkamise põhjused, eduka pakkumuse suhtelised eelised ning selle pakkuja nime, kellega leping sõlmitakse. Selline kõrvalekalle läbipaistvust reguleerivatest eeskirjadest ja põhjuste esitamise kohustusest ei ole õigustatud. |
| --- | --- |

37.

Artikli 113 lõike 2 teise lõigu ja lõike 3 punkti a praegune sõnastus ei näe ette, et hankija edastaks pakkujatele erilepingute puhul, mis põhinevad raamlepingul, mille puhul kuulutatakse välja uus konkurss, pakkumuse tagasilükkamise põhjused, eduka pakkumuse suhtelised eelised ning selle pakkuja nime, kellega leping sõlmitakse. Selline kõrvalekalle läbipaistvust reguleerivatest eeskirjadest ja põhjuste esitamise kohustusest ei ole õigustatud.

Artikkel 114a. Lepingu täitmine ja muutmine

Artikkel 114a. Lepingu täitmine ja muutmine

| 38. | Seoses õigusraamistikuga, mis reguleerib lepingu muutmist selle täitmise vältel, sisaldab direktiiv 2014/24/EL uusi üksikasju, milles võetakse kokku Euroopa Kohtu praktika selles valdkonnas. Selle kohaselt, nagu märgitud direktiivi põhjenduses 107, võib lepinguid küll muuta, kuid „uut hankemenetlust on vaja juhul, kui esialgsesse lepingusse tehakse olulisi muudatusi [...]”. Artikli 114a lõike 2 sõnastus on järgmine: „Hankija võib lepingut või raamlepingut ilma hankemenetlust korraldamata oluliselt muuta ainult vastavalt käesolevale määrusele vastu võetud delegeeritud õigusaktidega ette nähtud juhtudel ja eeldusel, et oluline muudatus ei muuda lepingu või raamlepingu eset.” Finantsmääruse direktiivi ja ELi kohtupraktikaga kooskõlla viimiseks tuleks sõnad „oluliselt” ja „oluline” sellest lõigust kustutada või antonüümiga asendada. |
| --- | --- |

38.

Seoses õigusraamistikuga, mis reguleerib lepingu muutmist selle täitmise vältel, sisaldab direktiiv 2014/24/EL uusi üksikasju, milles võetakse kokku Euroopa Kohtu praktika selles valdkonnas. Selle kohaselt, nagu märgitud direktiivi põhjenduses 107, võib lepinguid küll muuta, kuid „uut hankemenetlust on vaja juhul, kui esialgsesse lepingusse tehakse olulisi muudatusi [...]”. Artikli 114a lõike 2 sõnastus on järgmine: „Hankija võib lepingut või raamlepingut ilma hankemenetlust korraldamata oluliselt muuta ainult vastavalt käesolevale määrusele vastu võetud delegeeritud õigusaktidega ette nähtud juhtudel ja eeldusel, et oluline muudatus ei muuda lepingu või raamlepingu eset.” Finantsmääruse direktiivi ja ELi kohtupraktikaga kooskõlla viimiseks tuleks sõnad „oluliselt” ja „oluline” sellest lõigust kustutada või antonüümiga asendada.

| 39. | Määruse ettepanekus ei selgitata, mis laadi muudatusi võib lepingusse selle täitmise vältel teha. Ometi on see üks riigihanke kesksetest osadest, mida tuleb finantsmääruses määratleda. Välja arvatud juhtudel, mil see on põhjendatud ELi eelarvest rahastatavate lepingute eripäraga, tuleks kasutada direktiivi 2014/24/EL artikli 72 sõnastust. |
| --- | --- |

39.

Määruse ettepanekus ei selgitata, mis laadi muudatusi võib lepingusse selle täitmise vältel teha. Ometi on see üks riigihanke kesksetest osadest, mida tuleb finantsmääruses määratleda. Välja arvatud juhtudel, mil see on põhjendatud ELi eelarvest rahastatavate lepingute eripäraga, tuleks kasutada direktiivi 2014/24/EL artikli 72 sõnastust.

Artikkel 116. Olulised vead, eeskirjade eiramine või pettus

Artikkel 116. Olulised vead, eeskirjade eiramine või pettus

| 40. | Lepingujärgsete trahvide mehhanismi käivitamine, sealhulgas lepingu lõpetamine, on alati hankija ülesanne (vt eelkõige finantsmääruse artikkel 116). Finantsmääruse artiklis 116 tuleb lepingu peatamise ja lõpetamise ühe põhjusena ära tuua lepinguliste kohustuste tõsine ja märkimisväärne rikkumine, mille tagajärjel võidakse lepingu olulise rikkumise alusel määrata rahaline või menetlusest kõrvalejätmise karistus. Neid juhtumeid tuleb eristada oluliste vigade juhtudest. Lisaks peab lepinguliste kohustuste olulise rikkumise korral olema võimalik määrata lepingujärgne sanktsioon isegi siis, kui rikkumine ei kahjusta ELi finantshuve. See võimaldaks hõlmata eelkõige juhtumeid, mille puhul lepingu rikkumine või selliste keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse valdkonnas kohaldatavate kohustuste mittetäitmine, mis on kehtestatud ELi või siseriiklike õigusaktidega, kollektiivlepingutega või direktiivi 2014/24/EL X lisas loetletud rahvusvaheliste keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja tööalaste konventsioonidega, ei tooks kaasa kahju ELi eelarvele. |
| --- | --- |

40.

Lepingujärgsete trahvide mehhanismi käivitamine, sealhulgas lepingu lõpetamine, on alati hankija ülesanne (vt eelkõige finantsmääruse artikkel 116). Finantsmääruse artiklis 116 tuleb lepingu peatamise ja lõpetamise ühe põhjusena ära tuua lepinguliste kohustuste tõsine ja märkimisväärne rikkumine, mille tagajärjel võidakse lepingu olulise rikkumise alusel määrata rahaline või menetlusest kõrvalejätmise karistus. Neid juhtumeid tuleb eristada oluliste vigade juhtudest. Lisaks peab lepinguliste kohustuste olulise rikkumise korral olema võimalik määrata lepingujärgne sanktsioon isegi siis, kui rikkumine ei kahjusta ELi finantshuve. See võimaldaks hõlmata eelkõige juhtumeid, mille puhul lepingu rikkumine või selliste keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse valdkonnas kohaldatavate kohustuste mittetäitmine, mis on kehtestatud ELi või siseriiklike õigusaktidega, kollektiivlepingutega või direktiivi 2014/24/EL X lisas loetletud rahvusvaheliste keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja tööalaste konventsioonidega, ei tooks kaasa kahju ELi eelarvele.

Artikkel 118. Kohaldatavad piirmäärad ja ooteaeg

Artikkel 118. Kohaldatavad piirmäärad ja ooteaeg

| 41. | Lepingu väärtuse hindamise meetodeid käsitlevad eeskirjad on riigihangete puhul keskse tähtsusega, sest nende alusel määratakse kindlaks lepingu sõlmimise menetlus. Seetõttu tuleks mainitud eeskirju finantsmääruses kajastada. Selles kontekstis tuleb märkida, et sarnaselt raamlepingute ja dünaamiliste hankesüsteemide lepingute väärtuse hindamise eeskirjadega peab osalemiskutse avaldamisele järgnevas menetluses aluseks võtma kõigi nende lepingute maksimaalse väärtuse, mis on kavandatud osalemiskutse avaldamise järgselt koostatud nimekirja kogu kehtivusaja vältel. |
| --- | --- |

41.

Lepingu väärtuse hindamise meetodeid käsitlevad eeskirjad on riigihangete puhul keskse tähtsusega, sest nende alusel määratakse kindlaks lepingu sõlmimise menetlus. Seetõttu tuleks mainitud eeskirju finantsmääruses kajastada. Selles kontekstis tuleb märkida, et sarnaselt raamlepingute ja dünaamiliste hankesüsteemide lepingute väärtuse hindamise eeskirjadega peab osalemiskutse avaldamisele järgnevas menetluses aluseks võtma kõigi nende lepingute maksimaalse väärtuse, mis on kavandatud osalemiskutse avaldamise järgselt koostatud nimekirja kogu kehtivusaja vältel.

| 42. | Arvestades, et eeskirjad, mis käsitlevad ooteaja mittejärgimise eest määratavaid karistusi, on riigihangete keskne element, tuleks artiklisse 118 lisada järgmine klausel: „enne ooteaja lõppu sõlmitud lepingud on õigustühised”. Ilma sellise hoiatava sanktsioonita võidakse kõnealune kohustus täitmata jätta. Ooteaja nõude täitmine on aga riigihangete valdkonna mõjusa õiguskaitsevahendite süsteemi lahutamatu osa, ning nõude täitmise peaksid tagama nii EL kui ka liikmesriigid. |
| --- | --- |

42.

Arvestades, et eeskirjad, mis käsitlevad ooteaja mittejärgimise eest määratavaid karistusi, on riigihangete keskne element, tuleks artiklisse 118 lisada järgmine klausel: „enne ooteaja lõppu sõlmitud lepingud on õigustühised”. Ilma sellise hoiatava sanktsioonita võidakse kõnealune kohustus täitmata jätta. Ooteaja nõude täitmine on aga riigihangete valdkonna mõjusa õiguskaitsevahendite süsteemi lahutamatu osa, ning nõude täitmise peaksid tagama nii EL kui ka liikmesriigid.

Kontrollikoda võttis käesoleva arvamuse vastu 15. jaanuari 2015. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  COM(2014) 358 (final), 18. juuni 2014.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

2

(3)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 65.

3

(4)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 1.

4

(5)  Direktiivi 2014/24/EL põhjendus 2.

5

(6)  ELi lepingu artikkel 13 ja ELTLi artikkel 7.

6

(7)  ELi lepingu artikli 4 lõige 3.

7

(8)  Kohtu 17. detsembril 1970. aastal Kösteris tehtud otsuse punkt 6 (kohtuasi 25/70, EKL lk 1161).

8

(9)  Direktiivi 2014/24/EL põhjendus 2.

9

(10)  Näiteks direktiivi 2014/24/EL artikli 57 sisu on jaotatud finantsmääruse mitme artikli vahel.

10

(11)  Nagu EKP 27. jaanuari 2009. aasta otsus, millega muudetakse otsust EKP/2007/5 hangete teostamise korra kehtestamise kohta (EKP/2009/2) (ELT L 51, 24.2.2009, lk 10).

11

(12)  Direktiivi 2014/24/EL põhjendus 2.

12

(13)  Vt kontrollikoja eriaruande nr 14/2014 „Kuidas arvutavad, vähendavad ja kompenseerivad ELi institutsioonid ja organid oma kasvuhoonegaaside heidet?” punkt 80.

13

(14)  Ära toodud ka direktiivi 2014/24/EL põhjenduses 95.

14

(15)  Näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999) artikli 7 lõike 6 punkti b kohaselt on see asjaomase institutsiooni otsustada, kas on vaja rakendada esialgset õiguskaitset, näiteks teha otsus mõne osaleja riigihankemenetlusest kõrvale jätmise kohta. Kavandatud süsteemis teeks menetlusest kõrvale jätmise otsuse aga sihtotstarbeline toimkond, kelle poole institutsioonid vajaduse korral pöörduksid.

15

(16)  Kõiki artikleid, millele kommentaarides viidatakse, käsitletakse määruse ettepaneku artikli 1 lõikes 3.

16

(17)  Termin „eeskirjade eiramine” on määratletud nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (mis käsitleb Euroopa ühenduste finantshuvide kaitset) (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1) artikli 1 lõikes 2 (vt eelkõige põhjendus 6: „eespool nimetatud eiramiste alla kuuluvad ka kelmused, nagu need on määratletud Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsioonis”).

17

(18)  Vt ka kontrollikoja arvamuse nr 6/2014 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanekut, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 883/2013 menetlustagatiste kontrolöri ametikoha loomise kohta) punkti 17 alapunktis b esitatud soovitust.

18

(19)  Üldkohtu 26. septembri 2014. aasta otsus kohtuasjades T-91/12 ja T-280/12: Flying Holding NV & Consorts, punktid 63–67.

19

(20)  Üldkohtu 17. oktoobri 2012. aasta otsus kohtuasjas T-447/10: Evropaïki Dynamiki vs. Euroopa Kohus, punkt 53, ja üldkohtu 25. novembri 2014. aasta otsus kohtuasjas T-394/12: Alfastar Benelux SA vs. Euroopa Liidu Nõukogu, punkt 159.

20

vs

vs

---