# Úradný vestník L 53/2015

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 53 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5825. februára 2015 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 53

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5825. februára 2015

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/291 z 19. februára 2015, ktorým sa schvaľuje podstatná zmena špecifikácie názvu zapísaného do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Asparago bianco di Cimadolmo (CHZO)] | 1 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/292 z 24. februára 2015, ktorým sa schvaľuje oxid uhličitý ako účinná látka na použitie v biocídnych výrobkoch typu 15 (
  1
  ) | 3 |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/293 z 24. februára 2015, ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Liliputas (CHZO)] | 5 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/294 z 24. februára 2015, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 8 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/295 z 24. februára 2015 o schválení účinného alternátora MELCO GXi ako inovačnej technológie na znižovanie emisií CO2 z osobných automobilov podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 443/2009 (
  1
  ) | 11 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/296 z 24. februára 2015, ktorým sa stanovujú procedurálne opatrenia týkajúce sa spolupráce medzi členskými štátmi v oblasti elektronickej identifikácie podľa článku 12 ods. 7 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 910/2014 o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu (
  1
  ) | 14 |
| | * | Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2015/297 z 15. decembra 2014, ktorým sa mení rozhodnutie ECB/2010/23 o rozdeľovaní menových príjmov národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro (ECB/2014/56) | 21 |
| | * | Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2015/298 z 15. decembra 2014 o dočasnom rozdeľovaní príjmu Európskej centrálnej banky (ECB/2014/57) | 24 |
| | * | Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2015/299 z 10. februára 2015, ktorým sa mení rozhodnutie ECB/2014/34 o opatreniach týkajúcich sa cielených dlhodobejších refinančných operácií (ECB/2015/5) | 27 |
| | * | Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2015/300 z 10. februára 2015 o akceptovateľnosti obchodovateľných dlhových nástrojov, ktoré vydala alebo za ktoré v plnom rozsahu ručí Helénska republika (ECB/2015/6) | 29 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/291 z 19. februára 2015, ktorým sa schvaľuje podstatná zmena špecifikácie názvu zapísaného do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Asparago bianco di Cimadolmo (CHZO)]

1

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/292 z 24. februára 2015, ktorým sa schvaľuje oxid uhličitý ako účinná látka na použitie v biocídnych výrobkoch typu 15 (
  1
  )

1

3

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/293 z 24. februára 2015, ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Liliputas (CHZO)]

5

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/294 z 24. februára 2015, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

8

ROZHODNUTIA

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/295 z 24. februára 2015 o schválení účinného alternátora MELCO GXi ako inovačnej technológie na znižovanie emisií CO2 z osobných automobilov podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 443/2009 (
  1
  )

2

1

11

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/296 z 24. februára 2015, ktorým sa stanovujú procedurálne opatrenia týkajúce sa spolupráce medzi členskými štátmi v oblasti elektronickej identifikácie podľa článku 12 ods. 7 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 910/2014 o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu (
  1
  )

1

14

*

Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2015/297 z 15. decembra 2014, ktorým sa mení rozhodnutie ECB/2010/23 o rozdeľovaní menových príjmov národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro (ECB/2014/56)

21

*

Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2015/298 z 15. decembra 2014 o dočasnom rozdeľovaní príjmu Európskej centrálnej banky (ECB/2014/57)

24

*

Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2015/299 z 10. februára 2015, ktorým sa mení rozhodnutie ECB/2014/34 o opatreniach týkajúcich sa cielených dlhodobejších refinančných operácií (ECB/2015/5)

27

*

Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2015/300 z 10. februára 2015 o akceptovateľnosti obchodovateľných dlhových nástrojov, ktoré vydala alebo za ktoré v plnom rozsahu ručí Helénska republika (ECB/2015/6)

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 25.2.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/1

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/291

z 19. februára 2015,

ktorým sa schvaľuje podstatná zmena špecifikácie názvu zapísaného do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Asparago bianco di Cimadolmo (CHZO)]

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (1), a najmä na jeho článok 52 ods. 2,

keďže:

| (1) | V súlade s článkom 53 ods. 1 prvým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 Komisia preskúmala žiadosť Talianska o schválenie zmeny špecifikácie chráneného zemepisného označenia „Asparago bianco di Cimadolmo“ zapísaného do registra podľa nariadenia Komisie (ES) č. 245/2002 (2). |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 53 ods. 1 prvým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 Komisia preskúmala žiadosť Talianska o schválenie zmeny špecifikácie chráneného zemepisného označenia „Asparago bianco di Cimadolmo“ zapísaného do registra podľa nariadenia Komisie (ES) č. 245/2002 (2).

| (2) | Vzhľadom na to, že nejde o nepodstatnú zmenu v zmysle článku 53 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, Komisia danú žiadosť o zmenu uverejnila v zmysle článku 50 ods. 2 písm. a) uvedeného nariadenia v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Vzhľadom na to, že nejde o nepodstatnú zmenu v zmysle článku 53 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, Komisia danú žiadosť o zmenu uverejnila v zmysle článku 50 ods. 2 písm. a) uvedeného nariadenia v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3).

| (3) | Vzhľadom na to, že Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 51 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, zmena špecifikácie sa musí schváliť, |
| --- | --- |

(3)

Vzhľadom na to, že Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 51 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, zmena špecifikácie sa musí schváliť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Zmena špecifikácie uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie týkajúca sa názvu „Asparago bianco di Cimadolmo“ (CHZO) sa schvaľuje.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 19. februára 2015

Za Komisiu

v mene predsedu

Phil HOGAN

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Nariadenie Komisie (ES) č. 245/2002 z 8. februára 2002, ktorým sa dopĺňa príloha k nariadeniu (ES) č. 2400/96 o zápise určitých názvov do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení ustanoveného v nariadení Rady (EHS) č. 2081/92 o ochrane zemepisných označení, a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (Ú. v. ES L 39, 9.2.2002, s. 12).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 371, 18.10.2014, s. 22.

3

---

| 25.2.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/3

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/292

z 24. februára 2015,

ktorým sa schvaľuje oxid uhličitý ako účinná látka na použitie v biocídnych výrobkoch typu 15

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 528/2012 z 22. mája 2012 o sprístupňovaní biocídnych výrobkov na trhu a ich používaní (1), a najmä na jeho článok 90 ods. 2,

keďže:

| (1) | Holandsku bola 22. februára 2012 v súlade s článkom 11 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES (2) doručená žiadosť o začlenenie účinnej látky oxid uhličitý do prílohy I k uvedenej smernici na použitie vo výrobkoch typu 15 – avicídy – ako sú vymedzené v prílohe V k uvedenej smernici. |
| --- | --- |

(1)

Holandsku bola 22. februára 2012 v súlade s článkom 11 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES (2) doručená žiadosť o začlenenie účinnej látky oxid uhličitý do prílohy I k uvedenej smernici na použitie vo výrobkoch typu 15 – avicídy – ako sú vymedzené v prílohe V k uvedenej smernici.

| (2) | Holandsko 30. augusta 2013 predložilo Komisii hodnotiacu správu a odporúčania v súlade s článkom 11 ods. 2 smernice 98/8/ES. |
| --- | --- |

(2)

Holandsko 30. augusta 2013 predložilo Komisii hodnotiacu správu a odporúčania v súlade s článkom 11 ods. 2 smernice 98/8/ES.

| (3) | Stanovisko Európskej chemickej agentúry sformuloval 17. júna 2014 Výbor pre biocídne výrobky, pričom prihliadol na závery hodnotiaceho zodpovedného orgánu. |
| --- | --- |

(3)

Stanovisko Európskej chemickej agentúry sformuloval 17. júna 2014 Výbor pre biocídne výrobky, pričom prihliadol na závery hodnotiaceho zodpovedného orgánu.

| (4) | Z uvedeného stanoviska vyplýva, že v prípade biocídnych výrobkov, ktoré sa používajú vo výrobkoch typu 15 a obsahujú oxid uhličitý, možno očakávať, že spĺňajú požiadavky stanovené v článku 5 smernice 98/8/ES, ak sú splnené určité špecifikácie a podmienky týkajúce sa jej používania. |
| --- | --- |

(4)

Z uvedeného stanoviska vyplýva, že v prípade biocídnych výrobkov, ktoré sa používajú vo výrobkoch typu 15 a obsahujú oxid uhličitý, možno očakávať, že spĺňajú požiadavky stanovené v článku 5 smernice 98/8/ES, ak sú splnené určité špecifikácie a podmienky týkajúce sa jej používania.

| (5) | Preto je vhodné schváliť oxid uhličitý na používanie v biocídnych výrobkoch typu 15 za predpokladu dodržania určitých špecifikácií a podmienok. |
| --- | --- |

(5)

Preto je vhodné schváliť oxid uhličitý na používanie v biocídnych výrobkoch typu 15 za predpokladu dodržania určitých špecifikácií a podmienok.

| (6) | Keďže hodnotenia sa netýkali nanomateriálov, schválenie by sa v súlade s článkom 4 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 528/2012 nemalo vzťahovať na tieto materiály. |
| --- | --- |

(6)

Keďže hodnotenia sa netýkali nanomateriálov, schválenie by sa v súlade s článkom 4 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 528/2012 nemalo vzťahovať na tieto materiály.

| (7) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre biocídne výrobky, |
| --- | --- |

(7)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre biocídne výrobky,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Oxid uhličitý sa schvaľuje ako účinná látka na použitie v biocídnych výrobkoch typu 15 za predpokladu dodržania špecifikácií a podmienok uvedených v prílohe.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 24. februára 2015

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES zo 16. februára 1998 o uvádzaní biocídnych výrobkov na trh (Ú. v. ES L 123, 24.4.1998, s. 1).

2

---

PRÍLOHA

| Bežný názov | Názov IUPAC
  Identifikačné čísla | Minimálny stupeň čistoty účinnej látky (1) | Dátum schválenia | Dátum skončenia platnosti schválenia | Typ výrobku | Osobitné podmienky (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| oxid uhličitý | Názov IUPAC:
  oxid uhličitý
  EC č. 204-696-9
  CAS č. 124-38-9 | 999 ml/l | 1. júna 2015 | 31. mája 2025 | 15 | Pri hodnotení výrobku sa musí venovať osobitná pozornosť expozíciám, rizikám a účinnosti v súvislosti s každým použitím, na ktoré sa vzťahuje žiadosť o autorizáciu, no nie je predmetom hodnotenia rizika spojeného s účinnou látkou, ktoré sa vykonáva na úrovni Únie.
  Autorizácie biocídnych výrobkov podliehajú týmto podmienkam:






  1. | Výrobky sa budú dodávať iba vyškoleným odborníkom a používať ich môžu iba daní odborníci. |

Bežný názov

Názov IUPAC

Identifikačné čísla

Minimálny stupeň čistoty účinnej látky (1)

Dátum schválenia

Dátum skončenia platnosti schválenia

Typ výrobku

Osobitné podmienky (2)

oxid uhličitý

Názov IUPAC:

oxid uhličitý

EC č. 204-696-9

CAS č. 124-38-9

999 ml/l

1. júna 2015

31. mája 2025

15

Pri hodnotení výrobku sa musí venovať osobitná pozornosť expozíciám, rizikám a účinnosti v súvislosti s každým použitím, na ktoré sa vzťahuje žiadosť o autorizáciu, no nie je predmetom hodnotenia rizika spojeného s účinnou látkou, ktoré sa vykonáva na úrovni Únie.

Autorizácie biocídnych výrobkov podliehajú týmto podmienkam:

1.

Výrobky sa budú dodávať iba vyškoleným odborníkom a používať ich môžu iba daní odborníci.

| 2. | V záujme ochrany používateľov sa prijmú vhodné opatrenia vrátane osobných ochranných prostriedkov (OOP), ak je to potrebné. |
| --- | --- |

2.

V záujme ochrany používateľov sa prijmú vhodné opatrenia vrátane osobných ochranných prostriedkov (OOP), ak je to potrebné.

| 3. | Vhodné opatrenia, ako napríklad zákaz vstupu na miesto ošetrenia, sa musia prijať aj na ochranu ostatných prítomných osôb. |
| --- | --- |

3.

Vhodné opatrenia, ako napríklad zákaz vstupu na miesto ošetrenia, sa musia prijať aj na ochranu ostatných prítomných osôb.

| 4. | Aplikačné dávky a návod na použitie musia zabezpečiť, aby sa vtáky nezabíjali so zbytočnou bolesťou a utrpením. |
| --- | --- |

4.

Aplikačné dávky a návod na použitie musia zabezpečiť, aby sa vtáky nezabíjali so zbytočnou bolesťou a utrpením.

| 5. | V podmienkach použitia sa musí uvádzať, že oxid uhličitý sa používa ako núdzové opatrenie v kontexte stratégie integrovanej ochrany proti škodcom, ktorej cieľom je obmedziť používanie tohto výrobku na minimum. |
| --- | --- |

5.

V podmienkach použitia sa musí uvádzať, že oxid uhličitý sa používa ako núdzové opatrenie v kontexte stratégie integrovanej ochrany proti škodcom, ktorej cieľom je obmedziť používanie tohto výrobku na minimum.

---

(1)  Čistota uvedená v tomto stĺpci predstavuje minimálny stupeň čistoty účinnej látky použitej na hodnotenie podľa článku 8 nariadenia (EÚ) č. 528/2012. Účinná látka vo výrobku uvádzanom na trh môže mať rovnakú alebo inú čistotu, ak bola preukázaná jej technická rovnocennosť s hodnotenou účinnou látkou.

(2)  V záujme uplatňovania spoločných zásad uvedených v prílohe VI k nariadeniu (EÚ) č. 528/2012 sú obsah a závery hodnotiacich správ k dispozícii na webovej stránke Komisie: http://ec.europa.eu/environment/chemicals/biocides/index_en.htm.

---

| 25.2.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/5

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/293

z 24. februára 2015,

ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Liliputas (CHZO)]

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (1), a najmä na jeho článok 15 ods. 2 a článok 52 ods. 3 písm. b),

keďže:

| (1) | Žiadosť Litvy o zápis názvu „Liliputas“ do registra bola v súlade s článkom 50 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Žiadosť Litvy o zápis názvu „Liliputas“ do registra bola v súlade s článkom 50 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2).

| (2) | Voči predmetnému zápisu do registra vznieslo v súlade s článkom 51 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 námietku Poľsko, a to 13. septembra 2013 prostredníctvom oznámenia o námietke a 8. novembra 2013 formou odôvodneného stanoviska k námietke. Námietka bola uznaná za oprávnenú. |
| --- | --- |

(2)

Voči predmetnému zápisu do registra vznieslo v súlade s článkom 51 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 námietku Poľsko, a to 13. septembra 2013 prostredníctvom oznámenia o námietke a 8. novembra 2013 formou odôvodneného stanoviska k námietke. Námietka bola uznaná za oprávnenú.

| (3) | Komisia v listoch z 8. januára 2014 vyzvala zainteresované strany, aby pristúpili k príslušným konzultáciám v snahe dosiahnuť vzájomnú dohodu v zmysle svojich vnútroštátnych postupov. |
| --- | --- |

(3)

Komisia v listoch z 8. januára 2014 vyzvala zainteresované strany, aby pristúpili k príslušným konzultáciám v snahe dosiahnuť vzájomnú dohodu v zmysle svojich vnútroštátnych postupov.

| (4) | Litve a Poľsku sa však žiadnu vzájomnú dohodu nepodarilo dosiahnuť. |
| --- | --- |

(4)

Litve a Poľsku sa však žiadnu vzájomnú dohodu nepodarilo dosiahnuť.

| (5) | Vzhľadom na to, že k uzavretiu žiadnej dohody nedošlo, by Komisia mala prijať rozhodnutie v súlade s postupom uvedeným v článku 52 ods. 3 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. |
| --- | --- |

(5)

Vzhľadom na to, že k uzavretiu žiadnej dohody nedošlo, by Komisia mala prijať rozhodnutie v súlade s postupom uvedeným v článku 52 ods. 3 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1151/2012.

| (6) | V súlade s článkom 10 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 namietateľ tvrdil, že zaregistrovanie názvu „Liliputas“ ako chráneného zemepisného označenia by ohrozilo existenciu čiastočne identického názvu, ochranných známok a výrobkov, ktoré sa na poľskom trhu legálne vyskytujú podstatne dlhšie ako päť rokov predchádzajúcich dňu uverejnenia žiadosti o zaregistrovanie názvu „Liliputas“ ako chráneného zemepisného označenia v Úradnom vestníku Európskej únie (15. jún 2013); podľa namietateľa by registrácia predstavovala ohrozenie existencie výrobku s názvom „Liliput“ (poľský syr s podobnými vlastnosťami, ako má syr „Liliputas“), ktorého názov je z fonetického hľadiska podobný názvu „Liliputas“. |
| --- | --- |

(6)

V súlade s článkom 10 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 namietateľ tvrdil, že zaregistrovanie názvu „Liliputas“ ako chráneného zemepisného označenia by ohrozilo existenciu čiastočne identického názvu, ochranných známok a výrobkov, ktoré sa na poľskom trhu legálne vyskytujú podstatne dlhšie ako päť rokov predchádzajúcich dňu uverejnenia žiadosti o zaregistrovanie názvu „Liliputas“ ako chráneného zemepisného označenia v Úradnom vestníku Európskej únie (15. jún 2013); podľa namietateľa by registrácia predstavovala ohrozenie existencie výrobku s názvom „Liliput“ (poľský syr s podobnými vlastnosťami, ako má syr „Liliputas“), ktorého názov je z fonetického hľadiska podobný názvu „Liliputas“.

| (7) | Namietateľ tvrdí, že výraz „Liliput“ sa v Poľsku všeobecne používa pri zmienke o výrobkoch, ktoré sa vyznačujú malou veľkosťou, pričom sa používa aj pri syre. Syr s názvom „Liliput“ sa v Poľsku legálne vyrába a predáva od roku 1971. Syr „Liliput“ sa vo vnútropodnikových štandardoch, technických inštrukciách či normách týkajúcich sa používania surovín uvádza popri ďalších druhoch syra, ako sú napríklad syry gouda, eidam alebo ementál. Tento výraz odkazujúci na poľský syr je u poľských spotrebiteľov zaužívaný a nijako nesúvisí s litovským syrom. Preto ho treba vnímať ako druhový názov pre v Poľsku existujúci špecifický druh syra. Pokiaľ ide o daný výrobok, poľský syr „Liliput“ svojimi vlastnosťami, vzhľadom a rozmermi pripomína litovský syr „Liliputas“. Na záver namietateľ konštatuje, že „Liliput“ a „Liliputas“ sú podobné výrobky nesúce druhové názvy. V dôsledku zaregistrovania názvu „Liliputas“ ako chráneného zemepisného označenia by teda poľskí výrobcovia nemohli na trh uvádzať svoj syr „Liliput“, ani daný syr vôbec označovať týmto názvom. |
| --- | --- |

(7)

Namietateľ tvrdí, že výraz „Liliput“ sa v Poľsku všeobecne používa pri zmienke o výrobkoch, ktoré sa vyznačujú malou veľkosťou, pričom sa používa aj pri syre. Syr s názvom „Liliput“ sa v Poľsku legálne vyrába a predáva od roku 1971. Syr „Liliput“ sa vo vnútropodnikových štandardoch, technických inštrukciách či normách týkajúcich sa používania surovín uvádza popri ďalších druhoch syra, ako sú napríklad syry gouda, eidam alebo ementál. Tento výraz odkazujúci na poľský syr je u poľských spotrebiteľov zaužívaný a nijako nesúvisí s litovským syrom. Preto ho treba vnímať ako druhový názov pre v Poľsku existujúci špecifický druh syra. Pokiaľ ide o daný výrobok, poľský syr „Liliput“ svojimi vlastnosťami, vzhľadom a rozmermi pripomína litovský syr „Liliputas“. Na záver namietateľ konštatuje, že „Liliput“ a „Liliputas“ sú podobné výrobky nesúce druhové názvy. V dôsledku zaregistrovania názvu „Liliputas“ ako chráneného zemepisného označenia by teda poľskí výrobcovia nemohli na trh uvádzať svoj syr „Liliput“, ani daný syr vôbec označovať týmto názvom.

| (8) | Namietateľ okrem toho konštatuje, že výrobok a názov, ktoré sa majú zapísať do registra, nie sú v súlade s požiadavkami článku 5 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. Ako sa uvádza v uverejnenom jednotnom dokumente, syr bol pomenovaný „Liliputas“ vďaka svojej veľkosti. Z názvu „Liliputas“ preto nevyplýva, že výrobok pochádza z určitého miesta, ale obdobne ako v prípade poľského syra „Liliput“ len to, že má malú veľkosť. Ďalej treba uviesť, že vlastnosti výrobku nemožno pripísať jeho zemepisnému pôvodu, jednoducho súvisia s tým, že syr dozrieva v malých bochníkoch. Nie je preukázané, že na organoleptické vlastnosti syra „Liliputas“ má vplyv miestna mikroskopická pleseň Penicillium pallidum Smith. Okrem toho by zo skutočnosti, že výrobok bol vyrobený podľa vnútroštátnych noriem platných v ZSSR (Zväz sovietskych socialistických republík), vyplývalo, že by sa mohol vyrábať kdekoľvek v ZSSR a že medzi výrobkom a vymedzenou zemepisnou oblasťou neexistovala špecifická súvislosť. Napokon možno dodať, že syr „Liliputas“ by sa mal považovať za generický výrobok. |
| --- | --- |

(8)

Namietateľ okrem toho konštatuje, že výrobok a názov, ktoré sa majú zapísať do registra, nie sú v súlade s požiadavkami článku 5 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. Ako sa uvádza v uverejnenom jednotnom dokumente, syr bol pomenovaný „Liliputas“ vďaka svojej veľkosti. Z názvu „Liliputas“ preto nevyplýva, že výrobok pochádza z určitého miesta, ale obdobne ako v prípade poľského syra „Liliput“ len to, že má malú veľkosť. Ďalej treba uviesť, že vlastnosti výrobku nemožno pripísať jeho zemepisnému pôvodu, jednoducho súvisia s tým, že syr dozrieva v malých bochníkoch. Nie je preukázané, že na organoleptické vlastnosti syra „Liliputas“ má vplyv miestna mikroskopická pleseň Penicillium pallidum Smith. Okrem toho by zo skutočnosti, že výrobok bol vyrobený podľa vnútroštátnych noriem platných v ZSSR (Zväz sovietskych socialistických republík), vyplývalo, že by sa mohol vyrábať kdekoľvek v ZSSR a že medzi výrobkom a vymedzenou zemepisnou oblasťou neexistovala špecifická súvislosť. Napokon možno dodať, že syr „Liliputas“ by sa mal považovať za generický výrobok.

| (9) | Niekoľko poľských výrobcov syra využíva ochranu v podobe ochranných známok obsahujúcich slovo „Liliput“, a to vo forme zaregistrovanej slovnej a obrazovej ochrannej známky „Cheesland Liliput“ a „Ser Liliput“, ako aj použitej slovnej ochrannej známky „Serenada Liliput“. Objem produkcie poľského syra „Liliput“ je nemalý: v roku 2013 sa v priemyselnom meradle vyrobilo 2 762 ton tohto syra, ktorý sa predával v celom Poľsku v 2 250 obchodoch, pričom sa na trh EÚ vyviezlo 4,8 % objemu jeho produkcie. Na 90 % výroby syra „Liliput“ sa vzťahuje ochranná známka. Podľa názoru namietateľa by zápis názvu „Liliputas“ ako chráneného zemepisného označenia predstavoval ohrozenie jestvovania takýchto ochranných známok. |
| --- | --- |

(9)

Niekoľko poľských výrobcov syra využíva ochranu v podobe ochranných známok obsahujúcich slovo „Liliput“, a to vo forme zaregistrovanej slovnej a obrazovej ochrannej známky „Cheesland Liliput“ a „Ser Liliput“, ako aj použitej slovnej ochrannej známky „Serenada Liliput“. Objem produkcie poľského syra „Liliput“ je nemalý: v roku 2013 sa v priemyselnom meradle vyrobilo 2 762 ton tohto syra, ktorý sa predával v celom Poľsku v 2 250 obchodoch, pričom sa na trh EÚ vyviezlo 4,8 % objemu jeho produkcie. Na 90 % výroby syra „Liliput“ sa vzťahuje ochranná známka. Podľa názoru namietateľa by zápis názvu „Liliputas“ ako chráneného zemepisného označenia predstavoval ohrozenie jestvovania takýchto ochranných známok.

| (10) | Napriek uvedeným tvrdeniam predloženým namietateľom je vhodné zaregistrovať názov „Liliputas“ ako chránené zemepisné označenie z týchto dôvodov. |
| --- | --- |

(10)

Napriek uvedeným tvrdeniam predloženým namietateľom je vhodné zaregistrovať názov „Liliputas“ ako chránené zemepisné označenie z týchto dôvodov.

| (11) | Je síce isté, že motívom názvu syra „Liliputas“ bola jeho malá veľkosť, no je zrejmé, že tento názov za polstoročie jeho používania v Litve stratil súvislosť s jeho veľkosťou, pričom vzniklo silné prepojenie medzi týmto syrom a oblasťou jeho výroby. V súčasnosti sa v Litve názov „Liliputas“ nepopierateľne spája s ručne vyrábaným polotvrdým fermentovaným syrom vysokej kvality, ktorý sa vyrába v obci Belvederis. Litovskí spotrebitelia si tento názov nespájajú s poľským syrom alebo so štandardnou priemyselnou výrobou syra. Preto názov Liliputas, aj napriek tomu, že sa v ňom neodráža zemepisná súvislosť, spĺňa vymedzenie uvedené v článku 5 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, v ktorom sa uvádza, že chránené zemepisné označenie je označenie, ktorým sa identifikuje výrobok pochádzajúci z konkrétneho miesta, regiónu alebo krajiny. |
| --- | --- |

(11)

Je síce isté, že motívom názvu syra „Liliputas“ bola jeho malá veľkosť, no je zrejmé, že tento názov za polstoročie jeho používania v Litve stratil súvislosť s jeho veľkosťou, pričom vzniklo silné prepojenie medzi týmto syrom a oblasťou jeho výroby. V súčasnosti sa v Litve názov „Liliputas“ nepopierateľne spája s ručne vyrábaným polotvrdým fermentovaným syrom vysokej kvality, ktorý sa vyrába v obci Belvederis. Litovskí spotrebitelia si tento názov nespájajú s poľským syrom alebo so štandardnou priemyselnou výrobou syra. Preto názov Liliputas, aj napriek tomu, že sa v ňom neodráža zemepisná súvislosť, spĺňa vymedzenie uvedené v článku 5 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, v ktorom sa uvádza, že chránené zemepisné označenie je označenie, ktorým sa identifikuje výrobok pochádzajúci z konkrétneho miesta, regiónu alebo krajiny.

| (12) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti nemožno názov „Liliputas“ pokladať za druhový názov. Druhovými názvami sú názvy, pri ktorých síce existuje istá historická súvislosť s miestom, kde sa pôvodne vyrábal alebo predával výrobok, na ktorý odkazujú, v súčasnosti však už vôbec neexistuje prepojenie s daným miestom jeho zemepisného pôvodu. V prípade syra „Liliputas“ ide o presne opačnú situáciu. Najprv síce došlo k strate súvislosti medzi názvom tohto syra a jeho zemepisným pôvodom, ale teraz existuje úzke prepojenie medzi týmto syrom a oblasťou jeho výroby. |
| --- | --- |

(12)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti nemožno názov „Liliputas“ pokladať za druhový názov. Druhovými názvami sú názvy, pri ktorých síce existuje istá historická súvislosť s miestom, kde sa pôvodne vyrábal alebo predával výrobok, na ktorý odkazujú, v súčasnosti však už vôbec neexistuje prepojenie s daným miestom jeho zemepisného pôvodu. V prípade syra „Liliputas“ ide o presne opačnú situáciu. Najprv síce došlo k strate súvislosti medzi názvom tohto syra a jeho zemepisným pôvodom, ale teraz existuje úzke prepojenie medzi týmto syrom a oblasťou jeho výroby.

| (13) | Výrobok má vlastnosti a povesť, ktoré možno pripísať jeho zemepisnému pôvodu. V uverejnenom jednotnom dokumente sa uvádza, že syr bol pomenovaný „Liliputas“ podľa jeho veľkosti, objasňuje sa v ňom však aj to, že svoju osobitnú chuť a vôňu získava zrením v malých bochníkoch, a to vďaka pôsobeniu vnútornej mikroflóry a mikroskopickej plesne Penicillium pallidum Smith, ktorej sa darí v pivniciach v danej zemepisnej oblasti. Táto pleseň je pre pivnice v obci Belvederis špecifická a zodpovedá za tvorbu kyseliny mliečnej, ako aj čerstvú chuť a vôňu, ktoré sú charakteristické pre syr „Liliputas“. Daná oblasť disponuje osobitnými podmienkami, vďaka ktorým dokáže spomínaná pleseň existovať. K uchovaniu a rastu plesne okrem toho prispieva aj to, že syr sa vyrába ručne a bez mechanických postupov. Okrem toho má syr „Liliputas“ vynikajúce a dobre zdokumentované renomé – považuje sa za najvýznamnejší artikel v rámci litovského mliekarenského priemyslu. Uvedené skutočnosti boli podrobne opísané v uverejnenom jednotnom dokumente. |
| --- | --- |

(13)

Výrobok má vlastnosti a povesť, ktoré možno pripísať jeho zemepisnému pôvodu. V uverejnenom jednotnom dokumente sa uvádza, že syr bol pomenovaný „Liliputas“ podľa jeho veľkosti, objasňuje sa v ňom však aj to, že svoju osobitnú chuť a vôňu získava zrením v malých bochníkoch, a to vďaka pôsobeniu vnútornej mikroflóry a mikroskopickej plesne Penicillium pallidum Smith, ktorej sa darí v pivniciach v danej zemepisnej oblasti. Táto pleseň je pre pivnice v obci Belvederis špecifická a zodpovedá za tvorbu kyseliny mliečnej, ako aj čerstvú chuť a vôňu, ktoré sú charakteristické pre syr „Liliputas“. Daná oblasť disponuje osobitnými podmienkami, vďaka ktorým dokáže spomínaná pleseň existovať. K uchovaniu a rastu plesne okrem toho prispieva aj to, že syr sa vyrába ručne a bez mechanických postupov. Okrem toho má syr „Liliputas“ vynikajúce a dobre zdokumentované renomé – považuje sa za najvýznamnejší artikel v rámci litovského mliekarenského priemyslu. Uvedené skutočnosti boli podrobne opísané v uverejnenom jednotnom dokumente.

| (14) | Rozdiely medzi syrmi „Liliputas“ a „Liliput“ sú teda dostatočne zrejmé. Syr „Liliputas“ nemožno považovať za generický výrobok. |
| --- | --- |

(14)

Rozdiely medzi syrmi „Liliputas“ a „Liliput“ sú teda dostatočne zrejmé. Syr „Liliputas“ nemožno považovať za generický výrobok.

| (15) | Na margo tvrdenia, že syr „Liliputas“ sa mohol vyrábať kdekoľvek v ZSSR, keďže sa na jeho výrobu vzťahovali normy ZSSR, treba poznamenať, že zahrnutie výrobkov do pôsobnosti daných noriem bolo v tom čase povinné. Okrem toho z tejto okolnosti nevyplýva, že sa výrobok, ako sa uvádza v norme spomínanej v žiadosti Litvy, vyrábal inde. V každom prípade predmetný výrobok získal v rokoch 1969 až 1979 mnoho ocenení, diplomov, značiek kvality a medailí, pričom bol označovaný za litovský syr vyrábaný v obci Belvederis. |
| --- | --- |

(15)

Na margo tvrdenia, že syr „Liliputas“ sa mohol vyrábať kdekoľvek v ZSSR, keďže sa na jeho výrobu vzťahovali normy ZSSR, treba poznamenať, že zahrnutie výrobkov do pôsobnosti daných noriem bolo v tom čase povinné. Okrem toho z tejto okolnosti nevyplýva, že sa výrobok, ako sa uvádza v norme spomínanej v žiadosti Litvy, vyrábal inde. V každom prípade predmetný výrobok získal v rokoch 1969 až 1979 mnoho ocenení, diplomov, značiek kvality a medailí, pričom bol označovaný za litovský syr vyrábaný v obci Belvederis.

| (16) | Výraz „Liliput“ je z fonetického hľadiska podobný výrazu „Liliputas“, ktorý sa má zapísať do registra. Obidva názvy sa pôvodne týkali malej veľkosti syra. Hoci je syr „Liliputas“ výrobkom s výrazne špecifickým charakterom, vlastnosťami a povesťou, syr „Liliput“ sa mu v niektorých aspektoch podobá. Vzhľadom na podobnosť názvov, ako aj vizuálnu podobnosť oboch výrobkov by v dôsledku uplatňovania ochrany v zmysle článku 13 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 mohlo dôjsť k tomu, že v prípade zápisu názvu „Liliputas“ do registra by už výrobcovia poľského syra nemohli pri svojom syre používať výraz „Liliput“. |
| --- | --- |

(16)

Výraz „Liliput“ je z fonetického hľadiska podobný výrazu „Liliputas“, ktorý sa má zapísať do registra. Obidva názvy sa pôvodne týkali malej veľkosti syra. Hoci je syr „Liliputas“ výrobkom s výrazne špecifickým charakterom, vlastnosťami a povesťou, syr „Liliput“ sa mu v niektorých aspektoch podobá. Vzhľadom na podobnosť názvov, ako aj vizuálnu podobnosť oboch výrobkov by v dôsledku uplatňovania ochrany v zmysle článku 13 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 mohlo dôjsť k tomu, že v prípade zápisu názvu „Liliputas“ do registra by už výrobcovia poľského syra nemohli pri svojom syre používať výraz „Liliput“.

| (17) | Z dôkazov vyplýva, že používanie výrazu „Liliput“ nesúvisí s úmyslom využívať dobrú povesť syra „Liliputas“ vo svoj prospech. Spotrebitelia neboli, ani nemohli byť uvedení do omylu, pokiaľ ide o skutočný pôvod výrobkov. S obidvoma výrobkami sa predsa obchoduje na dvoch odlišných trhoch, kde sú dobre známe a správne označené. Z týchto dôvodov, ako aj z dôvodu, že sa preukázalo legálne používanie názvu „Liliput“, a to nepretržite a korektne po dobu aspoň 25 rokov pred predložením žiadosti o registráciu názvu „Liliputas“ Komisii, by sa v záujme spravodlivého prístupu a tradičného používania malo poskytnúť maximálne prechodné obdobie podľa článku 15 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. |
| --- | --- |

(17)

Z dôkazov vyplýva, že používanie výrazu „Liliput“ nesúvisí s úmyslom využívať dobrú povesť syra „Liliputas“ vo svoj prospech. Spotrebitelia neboli, ani nemohli byť uvedení do omylu, pokiaľ ide o skutočný pôvod výrobkov. S obidvoma výrobkami sa predsa obchoduje na dvoch odlišných trhoch, kde sú dobre známe a správne označené. Z týchto dôvodov, ako aj z dôvodu, že sa preukázalo legálne používanie názvu „Liliput“, a to nepretržite a korektne po dobu aspoň 25 rokov pred predložením žiadosti o registráciu názvu „Liliputas“ Komisii, by sa v záujme spravodlivého prístupu a tradičného používania malo poskytnúť maximálne prechodné obdobie podľa článku 15 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012.

| (18) | Z tohto konštatovania však nutne nevyplýva, že používanie výrazu „Liliput“ sa stane nezákonným. V súlade s článkom 41 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, ak možno preukázať, že pri zohľadnení všetkých relevantných faktorov, a to najmä existujúcej situácie v oblastiach spotreby, ako aj príslušných vnútroštátnych právnych predpisov alebo právnych predpisov Únie, sa výraz „Liliput“ stal druhovým názvom, na používanie tohto názvu by nemal mať vplyv zápis názvu „Liliputas“ do registra. |
| --- | --- |

(18)

Z tohto konštatovania však nutne nevyplýva, že používanie výrazu „Liliput“ sa stane nezákonným. V súlade s článkom 41 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, ak možno preukázať, že pri zohľadnení všetkých relevantných faktorov, a to najmä existujúcej situácie v oblastiach spotreby, ako aj príslušných vnútroštátnych právnych predpisov alebo právnych predpisov Únie, sa výraz „Liliput“ stal druhovým názvom, na používanie tohto názvu by nemal mať vplyv zápis názvu „Liliputas“ do registra.

| (19) | Pokiaľ ide o ochranné známky obsahujúce výraz „Liliput“, ktoré sú predmetom žiadosti, registrácie alebo sa v dobrej viere tradične používali v rámci územia Únie ešte pred predložením žiadosti o registráciu názvu „Liliputas“ ako chráneného zemepisného označenia v súlade s článkom 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, uvedené ochranné známky sa môžu aj naďalej používať a v prípade daného výrobku obnoviť, a to za predpokladu, že inak došlo k splneniu všeobecných požiadaviek uvedených v právnych predpisoch týkajúcich sa ochranných známok. |
| --- | --- |

(19)

Pokiaľ ide o ochranné známky obsahujúce výraz „Liliput“, ktoré sú predmetom žiadosti, registrácie alebo sa v dobrej viere tradične používali v rámci územia Únie ešte pred predložením žiadosti o registráciu názvu „Liliputas“ ako chráneného zemepisného označenia v súlade s článkom 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, uvedené ochranné známky sa môžu aj naďalej používať a v prípade daného výrobku obnoviť, a to za predpokladu, že inak došlo k splneniu všeobecných požiadaviek uvedených v právnych predpisoch týkajúcich sa ochranných známok.

| (20) | Na základe uvedených skutočností by sa názov „Liliputas“ mal zapísať do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení. |
| --- | --- |

(20)

Na základe uvedených skutočností by sa názov „Liliputas“ mal zapísať do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení.

| (21) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre politiku kvality poľnohospodárskych výrobkov, |
| --- | --- |

(21)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre politiku kvality poľnohospodárskych výrobkov,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Názov „Liliputas“ (CHZO) sa zapisuje do registra.

Názov uvedený v prvom pododseku tohto článku označuje výrobok triedy 1.3. Syry uvedené v prílohe XI k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 668/2014 (3).

Článok 2

Výraz „Liliput“ možno používať na označenie syra, ktorý nezodpovedá špecifikácii syra „Liliputas“, a to počas obdobia 15 rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 24. februára 2015

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 170, 15.6.2013, s. 46.

2

(3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 668/2014 z 13. júna 2014, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (Ú. v. EÚ L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 25.2.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/8

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/294

z 24. februára 2015,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(2)

Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 24. februára 2015

Za Komisiu

v mene predsedu

Jerzy PLEWA

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | EG | 169,3 |
| IL | 81,7 |
| MA | 91,9 |
| TR | 116,8 |
| ZZ | 114,9 |
| 0707 00 05 | TR | 187,1 |
| ZZ | 187,1 |
| 0709 93 10 | MA | 140,7 |
| TR | 215,2 |
| ZZ | 178,0 |
| 0805 10 20 | EG | 45,9 |
| IL | 72,3 |
| MA | 47,6 |
| TN | 50,8 |
| TR | 68,9 |
| ZZ | 57,1 |
| 0805 20 10 | IL | 132,4 |
| MA | 96,3 |
| ZZ | 114,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 80,3 |
| IL | 151,7 |
| JM | 118,2 |
| MA | 101,6 |
| TR | 85,4 |
| US | 143,7 |
| ZZ | 113,5 |
| 0805 50 10 | EG | 41,5 |
| TR | 51,6 |
| ZZ | 46,6 |
| 0808 10 80 | BR | 69,5 |
| CL | 95,2 |
| MK | 29,8 |
| US | 151,4 |
| ZZ | 86,5 |
| 0808 30 90 | CL | 155,9 |
| CN | 99,9 |
| US | 122,7 |
| ZA | 92,9 |
| ZZ | 117,9 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

EG

169,3

IL

81,7

MA

91,9

TR

116,8

ZZ

114,9

0707 00 05

TR

187,1

ZZ

187,1

0709 93 10

MA

140,7

TR

215,2

ZZ

178,0

0805 10 20

EG

45,9

IL

72,3

MA

47,6

TN

50,8

TR

68,9

ZZ

57,1

0805 20 10

IL

132,4

MA

96,3

ZZ

114,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

80,3

IL

151,7

JM

118,2

MA

101,6

TR

85,4

US

143,7

ZZ

113,5

0805 50 10

EG

41,5

TR

51,6

ZZ

46,6

0808 10 80

BR

69,5

CL

95,2

MK

29,8

US

151,4

ZZ

86,5

0808 30 90

CL

155,9

CN

99,9

US

122,7

ZA

92,9

ZZ

117,9

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (EÚ) č. 1106/2012 z 27. novembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o štatistike Spoločenstva o zahraničnom obchode s nečlenskými krajinami, pokiaľ ide o aktualizáciu nomenklatúry krajín a území (Ú. v. EÚ L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

ROZHODNUTIA

| 25.2.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/11

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/295

z 24. februára 2015

o schválení účinného alternátora MELCO GXi ako inovačnej technológie na znižovanie emisií CO2 z osobných automobilov podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 443/2009

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 443/2009 z 23. apríla 2009, ktorým sa stanovujú výkonové emisné normy nových osobných automobilov ako súčasť integrovaného prístupu Spoločenstva na zníženie emisií CO2 z ľahkých úžitkových vozidiel (1), a najmä na jeho článok 12 ods. 4,

keďže:

| (1) | Dodávateľ Mitsubishi Electric Corporation (MELCO), ktorého v Únii reprezentuje Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V. (ďalej len „žiadateľ“), predložil 24. júna 2014 žiadosť o schválenie účinného alternátora MELCO GXi ako inovačnej technológie. Úplnosť žiadosti bola posúdená v súlade s článkom 4 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 725/2011 (2). Komisia identifikovala určité relevantné informácie, ktoré sa v pôvodnej žiadosti neuvádzali, a vyzvala žiadateľa na ich doplnenie. Komisia dostala úplné informácie 10. júla 2014 a žiadosť začala posudzovať v deň nasledujúci po uvedenom dátume. |
| --- | --- |

(1)

Dodávateľ Mitsubishi Electric Corporation (MELCO), ktorého v Únii reprezentuje Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V. (ďalej len „žiadateľ“), predložil 24. júna 2014 žiadosť o schválenie účinného alternátora MELCO GXi ako inovačnej technológie. Úplnosť žiadosti bola posúdená v súlade s článkom 4 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 725/2011 (2). Komisia identifikovala určité relevantné informácie, ktoré sa v pôvodnej žiadosti neuvádzali, a vyzvala žiadateľa na ich doplnenie. Komisia dostala úplné informácie 10. júla 2014 a žiadosť začala posudzovať v deň nasledujúci po uvedenom dátume.

| (2) | Žiadosť, ktorá bola posúdená v súlade s článkom 12 nariadenia (ES) č. 443/2009, vykonávacím nariadením (EÚ) č. 725/2011 a s technickými usmerneniami k vypracovaniu žiadostí o schválenie inovačných technológií podľa nariadenia (ES) č. 443/2009 (ďalej len „technické usmernenia“) (3), sa považuje za úplnú. |
| --- | --- |

(2)

Žiadosť, ktorá bola posúdená v súlade s článkom 12 nariadenia (ES) č. 443/2009, vykonávacím nariadením (EÚ) č. 725/2011 a s technickými usmerneniami k vypracovaniu žiadostí o schválenie inovačných technológií podľa nariadenia (ES) č. 443/2009 (ďalej len „technické usmernenia“) (3), sa považuje za úplnú.

| (3) | Žiadosť sa týka účinného alternátora MELCO GXi pre výstupné prúdy v triede od 130 A do 250 A. Alternátor je vysokoúčinný, ako sa určilo v súlade s prístupom VDA opísaným v bode 5.1.2 prílohy I k technickým usmerneniam. Uvedený prístup obsahuje odkaz na metodiku skúšania špecifikovanú v medzinárodnej norme ISO 8854:2012 (4). Alternátor žiadateľa má v porovnaní so základným alternátorom zvýšenú účinnosť, ktorá sa dosahuje znížením týchto troch strát: strát na usmerňovači použitím novej usmerňovacej diódy s nízkymi stratami; strát v železe statora použitím tenkého a vysokokvalitného jadra z magnetickej ocele a strát v medi statora použitím statora s veľmi vysokým faktorom plnenia a aplikáciou axiálnej chladiacej štruktúry. |
| --- | --- |

(3)

Žiadosť sa týka účinného alternátora MELCO GXi pre výstupné prúdy v triede od 130 A do 250 A. Alternátor je vysokoúčinný, ako sa určilo v súlade s prístupom VDA opísaným v bode 5.1.2 prílohy I k technickým usmerneniam. Uvedený prístup obsahuje odkaz na metodiku skúšania špecifikovanú v medzinárodnej norme ISO 8854:2012 (4). Alternátor žiadateľa má v porovnaní so základným alternátorom zvýšenú účinnosť, ktorá sa dosahuje znížením týchto troch strát: strát na usmerňovači použitím novej usmerňovacej diódy s nízkymi stratami; strát v železe statora použitím tenkého a vysokokvalitného jadra z magnetickej ocele a strát v medi statora použitím statora s veľmi vysokým faktorom plnenia a aplikáciou axiálnej chladiacej štruktúry.

| (4) | Komisia sa domnieva, že informácie poskytnuté v žiadosti preukazujú, že podmienky a kritériá uvedené v článku 12 nariadenia (ES) č. 443/2009 a v článkoch 2 a 4 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 725/2011 boli splnené. |
| --- | --- |

(4)

Komisia sa domnieva, že informácie poskytnuté v žiadosti preukazujú, že podmienky a kritériá uvedené v článku 12 nariadenia (ES) č. 443/2009 a v článkoch 2 a 4 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 725/2011 boli splnené.

| (5) | Žiadateľ preukázal, že vysokoúčinný alternátor opísaný v uvedenej žiadosti sa nevyskytoval vo viac ako 3 % nových osobných automobilov zaregistrovaných v referenčnom roku 2009. |
| --- | --- |

(5)

Žiadateľ preukázal, že vysokoúčinný alternátor opísaný v uvedenej žiadosti sa nevyskytoval vo viac ako 3 % nových osobných automobilov zaregistrovaných v referenčnom roku 2009.

| (6) | Na to, aby sa určili úspory CO2 dosiahnuté prostredníctvom uvedenej inovačnej technológie pri jej namontovaní do vozidla, je potrebné stanoviť štandardné vozidlo, ktorého účinnosť by sa mala porovnať s účinnosťou vozidla vybaveného inovačnou technológiou, ako sa stanovuje v článkoch 5 a 8 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 725/2011. Komisia sa domnieva, že je vhodné považovať alternátor so 67 % účinnosťou za vhodnú základnú technológiu v prípade, že je nový typ vozidla vybavený touto inovačnou technológiou. Ak je účinný alternátor MELCO GXi namontovaný do existujúceho typu vozidla, základnou technológiou by mal byť alternátor najnovšej verzie tohto typu vozidla uvedenej na trh. |
| --- | --- |

(6)

Na to, aby sa určili úspory CO2 dosiahnuté prostredníctvom uvedenej inovačnej technológie pri jej namontovaní do vozidla, je potrebné stanoviť štandardné vozidlo, ktorého účinnosť by sa mala porovnať s účinnosťou vozidla vybaveného inovačnou technológiou, ako sa stanovuje v článkoch 5 a 8 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 725/2011. Komisia sa domnieva, že je vhodné považovať alternátor so 67 % účinnosťou za vhodnú základnú technológiu v prípade, že je nový typ vozidla vybavený touto inovačnou technológiou. Ak je účinný alternátor MELCO GXi namontovaný do existujúceho typu vozidla, základnou technológiou by mal byť alternátor najnovšej verzie tohto typu vozidla uvedenej na trh.

| (7) | Žiadateľ predložil metodiku na overenie zníženia emisií CO2, súčasťou ktorej sú vzorce zodpovedajúce vzorcom opísaným v technických usmerneniach k zjednodušenému postupu týkajúcemu sa účinných alternátorov. Komisia sa domnieva, že táto metodika skúšania poskytne overiteľné, opakovateľné a porovnateľné výsledky a že ňou možno reálne a štatisticky významne preukázať výhody inovačnej technológie v súvislosti so znižovaním emisií CO2 v súlade s článkom 6 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 725/2011. |
| --- | --- |

(7)

Žiadateľ predložil metodiku na overenie zníženia emisií CO2, súčasťou ktorej sú vzorce zodpovedajúce vzorcom opísaným v technických usmerneniach k zjednodušenému postupu týkajúcemu sa účinných alternátorov. Komisia sa domnieva, že táto metodika skúšania poskytne overiteľné, opakovateľné a porovnateľné výsledky a že ňou možno reálne a štatisticky významne preukázať výhody inovačnej technológie v súvislosti so znižovaním emisií CO2 v súlade s článkom 6 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 725/2011.

| (8) | Žiadateľ predložil metodiku na overenie zníženia emisií CO2, ktorej súčasťou sú vzorce založené na technických usmerneniach týkajúcich sa účinných alternátorov. Komisia konštatuje, že žiadateľova metodika skúšania a vzorec na výpočet úspor CO2 sú zo všetkých hľadísk rovnaké ako metodika špecifikovaná v prílohe k vykonávaciemu rozhodnutiu Komisie 2013/341/EÚ (5). V dôsledku toho sa Komisia domnieva, že na určenie zníženia emisií CO2 v dôsledku používania účinného alternátora MELCO GXi by sa mala použiť metodika uvedená vo vykonávacom rozhodnutí 2013/341/EÚ. |
| --- | --- |

(8)

Žiadateľ predložil metodiku na overenie zníženia emisií CO2, ktorej súčasťou sú vzorce založené na technických usmerneniach týkajúcich sa účinných alternátorov. Komisia konštatuje, že žiadateľova metodika skúšania a vzorec na výpočet úspor CO2 sú zo všetkých hľadísk rovnaké ako metodika špecifikovaná v prílohe k vykonávaciemu rozhodnutiu Komisie 2013/341/EÚ (5). V dôsledku toho sa Komisia domnieva, že na určenie zníženia emisií CO2 v dôsledku používania účinného alternátora MELCO GXi by sa mala použiť metodika uvedená vo vykonávacom rozhodnutí 2013/341/EÚ.

| (9) | Na základe uvedených skutočností sa Komisia domnieva, že žiadateľ uspokojivo preukázal, že zníženie emisií dosiahnuté prostredníctvom inovačnej technológie je najmenej 1 g CO2/km. |
| --- | --- |

(9)

Na základe uvedených skutočností sa Komisia domnieva, že žiadateľ uspokojivo preukázal, že zníženie emisií dosiahnuté prostredníctvom inovačnej technológie je najmenej 1 g CO2/km.

| (10) | Komisia poznamenáva, že úspory vyplývajúce z inovačnej technológie možno čiastočne preukázať štandardným skúšobným cyklom a konečné celkové úspory, ktoré sa majú certifikovať, by sa preto mali určiť v súlade s článkom 8 ods. 2 druhým pododsekom vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 725/2011. |
| --- | --- |

(10)

Komisia poznamenáva, že úspory vyplývajúce z inovačnej technológie možno čiastočne preukázať štandardným skúšobným cyklom a konečné celkové úspory, ktoré sa majú certifikovať, by sa preto mali určiť v súlade s článkom 8 ods. 2 druhým pododsekom vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 725/2011.

| (11) | Komisia dospela k záveru, že osvedčenie o overení vypracovala UTAC (Groupe UTAC CERAM) a že sa v ňom potvrdzujú zistenia uvedené v žiadosti. |
| --- | --- |

(11)

Komisia dospela k záveru, že osvedčenie o overení vypracovala UTAC (Groupe UTAC CERAM) a že sa v ňom potvrdzujú zistenia uvedené v žiadosti.

| (12) | Na základe uvedených skutočností sa Komisia domnieva, že proti schváleniu uvedenej inovačnej technológie by nemali byť vznesené žiadne námietky. |
| --- | --- |

(12)

Na základe uvedených skutočností sa Komisia domnieva, že proti schváleniu uvedenej inovačnej technológie by nemali byť vznesené žiadne námietky.

| (13) | Na účely určenia všeobecného kódu ekologickej inovácie, ktorý sa má používať v predmetnej dokumentácii typového schvaľovania v súlade s prílohami I, VIII a IX k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES (6), by sa mal špecifikovať individuálny kód, ktorý sa má používať pre uvedenú inovačnú technológiu schválenú týmto rozhodnutím. |
| --- | --- |

(13)

Na účely určenia všeobecného kódu ekologickej inovácie, ktorý sa má používať v predmetnej dokumentácii typového schvaľovania v súlade s prílohami I, VIII a IX k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES (6), by sa mal špecifikovať individuálny kód, ktorý sa má používať pre uvedenú inovačnú technológiu schválenú týmto rozhodnutím.

| (14) | Každý výrobca, ktorý chce znížiť svoje priemerné špecifické emisie CO2 na cieľovú hodnotu špecifických emisií prostredníctvom úspor CO2 vyplývajúcich z používania inovačnej technológie schválenej týmto rozhodnutím, by mal v súlade s článkom 11 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 725/2011 vo svojej žiadosti o osvedčenie typového schválenia ES pre dotknuté vozidlá uviesť odkaz na toto rozhodnutie, |
| --- | --- |

(14)

Každý výrobca, ktorý chce znížiť svoje priemerné špecifické emisie CO2 na cieľovú hodnotu špecifických emisií prostredníctvom úspor CO2 vyplývajúcich z používania inovačnej technológie schválenej týmto rozhodnutím, by mal v súlade s článkom 11 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 725/2011 vo svojej žiadosti o osvedčenie typového schválenia ES pre dotknuté vozidlá uviesť odkaz na toto rozhodnutie,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1.   Účinný alternátor Mitsubishi Electric Corporation GXi so zvýšenou účinnosťou dosiahnutou znížením troch rôznych strát a určený na používanie vo vozidlách kategórie M1 sa schvaľuje ako inovačná technológia v zmysle článku 12 nariadenia (ES) č. 443/2009.

2.   Zníženie emisií CO2 vyplývajúce z používania alternátora uvedeného v odseku 1 sa určuje metodikou uvedenou v prílohe k vykonávaciemu rozhodnutiu 2013/341/EÚ.

3.   V súlade s článkom 11 ods. 2 druhým pododsekom vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 725/2011 možno zníženie emisií CO2 určené v súlade s odsekom 2 tohto článku certifikovať a uviesť na osvedčení o zhode a v relevantnej dokumentácii typového schvaľovania uvedených v prílohách I, VIII a IX k smernici 2007/46/ES len vtedy, ak zníženie emisií zodpovedá prahovej hodnote alebo je väčšie ako prahová hodnota uvedená v článku 9 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 725/2011.

4.   Individuálny kód ekologickej inovácie, ktorý sa má uvádzať v dokumentácii typového schvaľovania, ktorá sa má používať v súvislosti s inovačnou technológiou schválenou týmto rozhodnutím, je „12“.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 24. februára 2015

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 1.

1

(2)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 725/2011 z 25. júla 2011, ktorým sa ustanovuje proces schvaľovania a certifikácie inovačných technológií na znižovanie emisií CO2 z osobných automobilov podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 443/2009 (Ú. v. EÚ L 194, 26.7.2011, s. 19).

2

2

(3)  http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/vehicles/cars/docs/guidelines_en.pdf.

3

(4)  ISO 8854. Cestné vozidlá. Alternátory s regulátormi. Metódy skúšania a všeobecné požiadavky. Referenčné číslo ISO 8854:2012(E).

4

(5)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie 2013/341/EÚ z 27. júna 2013 o schválení alternátora Valeo Efficient Generation ako inovačnej technológie na znižovanie emisií CO2 z osobných automobilov podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 443/2009 (Ú. v. EÚ L 179, 29.6.2013, s. 98).

5

2

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES z 5. septembra 2007, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (Rámcová smernica) (Ú. v. EÚ L 263, 9.10.2007, s. 1).

6

---

| 25.2.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/14

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/296

z 24. februára 2015,

ktorým sa stanovujú procedurálne opatrenia týkajúce sa spolupráce medzi členskými štátmi v oblasti elektronickej identifikácie podľa článku 12 ods. 7 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 910/2014 o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 910/2014 z 23. júla 2014 o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu a o zrušení smernice 1999/93/ES (1), a najmä na jeho článok 12 ods. 7,

keďže:

| (1) | Na podporu vysokej úrovne dôvery a bezpečnosti primeranej stupňu rizika v takýchto systémoch je nevyhnutná spolupráca medzi členskými štátmi v oblasti interoperability a bezpečnosti systémov elektronickej identifikácie. |
| --- | --- |

(1)

Na podporu vysokej úrovne dôvery a bezpečnosti primeranej stupňu rizika v takýchto systémoch je nevyhnutná spolupráca medzi členskými štátmi v oblasti interoperability a bezpečnosti systémov elektronickej identifikácie.

| (2) | V článku 7 písm. g) nariadenia (EÚ) č. 910/2014 sa požaduje, aby oznamujúci členský štát poskytol ostatným členským štátom opis danej schémy aspoň šesť mesiacov vopred, aby mohli členské štáty spolupracovať spôsobom opísaným v článku 12 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 910/2014. |
| --- | --- |

(2)

V článku 7 písm. g) nariadenia (EÚ) č. 910/2014 sa požaduje, aby oznamujúci členský štát poskytol ostatným členským štátom opis danej schémy aspoň šesť mesiacov vopred, aby mohli členské štáty spolupracovať spôsobom opísaným v článku 12 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 910/2014.

| (3) | Spolupráca medzi členskými štátmi si vyžaduje zjednodušené postupy. Interoperabilitu a bezpečnosť systémov elektronickej identifikácie nie je možné vytvoriť, ak sa postupy realizujú v rôznych jazykoch. Používanie anglického jazyka počas spolupráce by malo uľahčiť dosiahnutie interoperability a bezpečnosti systémov elektronickej identifikácie, no preklady už existujúcich dokumentov by nemali spôsobiť neprimerané zaťaženie. |
| --- | --- |

(3)

Spolupráca medzi členskými štátmi si vyžaduje zjednodušené postupy. Interoperabilitu a bezpečnosť systémov elektronickej identifikácie nie je možné vytvoriť, ak sa postupy realizujú v rôznych jazykoch. Používanie anglického jazyka počas spolupráce by malo uľahčiť dosiahnutie interoperability a bezpečnosti systémov elektronickej identifikácie, no preklady už existujúcich dokumentov by nemali spôsobiť neprimerané zaťaženie.

| (4) | Rôzne prvky systémov elektronickej identifikácie sú v členských štátoch riadené rôznymi orgánmi alebo inštitúciami. Na dosiahnutie účinnej spolupráce a zjednodušenia administratívnych postupov je vhodné zabezpečiť, aby mal každý členský štát jedno miesto, prostredníctvom ktorého je možné príslušné orgány a inštitúcie dosiahnuť. |
| --- | --- |

(4)

Rôzne prvky systémov elektronickej identifikácie sú v členských štátoch riadené rôznymi orgánmi alebo inštitúciami. Na dosiahnutie účinnej spolupráce a zjednodušenia administratívnych postupov je vhodné zabezpečiť, aby mal každý členský štát jedno miesto, prostredníctvom ktorého je možné príslušné orgány a inštitúcie dosiahnuť.

| (5) | Výmena informácií, skúseností a osvedčených postupov medzi členskými štátmi uľahčuje rozvoj systémov elektronickej identifikácie a slúži ako nástroj na dosiahnutie technickej interoperability. Potreba takejto spolupráce je osobitne odôvodnená v prípadoch, keď sa týka úpravy už oznámených systémov elektronickej identifikácie, zmeny systémov elektronickej identifikácie, pri ktorých boli informácie poskytnuté členským štátom pred oznámením, a ak dôjde k dôležitému vývoju alebo udalostiam, ktoré môžu ovplyvniť interoperabilitu alebo bezpečnosť systémov elektronickej identifikácie. Členské štáty by mali mať prostriedky aj na to, aby mohli takéto informácie týkajúce sa interoperability a bezpečnosti systémov elektronickej identifikácie žiadať od iných členských štátov. |
| --- | --- |

(5)

Výmena informácií, skúseností a osvedčených postupov medzi členskými štátmi uľahčuje rozvoj systémov elektronickej identifikácie a slúži ako nástroj na dosiahnutie technickej interoperability. Potreba takejto spolupráce je osobitne odôvodnená v prípadoch, keď sa týka úpravy už oznámených systémov elektronickej identifikácie, zmeny systémov elektronickej identifikácie, pri ktorých boli informácie poskytnuté členským štátom pred oznámením, a ak dôjde k dôležitému vývoju alebo udalostiam, ktoré môžu ovplyvniť interoperabilitu alebo bezpečnosť systémov elektronickej identifikácie. Členské štáty by mali mať prostriedky aj na to, aby mohli takéto informácie týkajúce sa interoperability a bezpečnosti systémov elektronickej identifikácie žiadať od iných členských štátov.

| (6) | Partnerské hodnotenie systémov elektronickej identifikácie by sa malo chápať ako proces vzájomného učenia, ktorý pomáha budovať dôveru medzi členskými štátmi a zabezpečuje interoperabilitu a bezpečnosť oznámených systémov elektronickej identifikácie. Od oznamujúcich členských štátov si to vyžaduje, aby poskytovali dostatočné informácie o svojich systémoch elektronickej identifikácie. Musí sa však zohľadniť aj potreba, aby členské štáty zachovali dôvernosť určitých informácií, ak je to nevyhnutné pre bezpečnosť. |
| --- | --- |

(6)

Partnerské hodnotenie systémov elektronickej identifikácie by sa malo chápať ako proces vzájomného učenia, ktorý pomáha budovať dôveru medzi členskými štátmi a zabezpečuje interoperabilitu a bezpečnosť oznámených systémov elektronickej identifikácie. Od oznamujúcich členských štátov si to vyžaduje, aby poskytovali dostatočné informácie o svojich systémoch elektronickej identifikácie. Musí sa však zohľadniť aj potreba, aby členské štáty zachovali dôvernosť určitých informácií, ak je to nevyhnutné pre bezpečnosť.

| (7) | Na zabezpečenie toho, aby bol proces partnerského hodnotenia nákladovo efektívny a poskytol jasné a presvedčivé závery a aby sa predišlo zbytočnému zaťaženiu členských štátov, by mali členské štáty spoločne zrealizovať jedno partnerské hodnotenie. |
| --- | --- |

(7)

Na zabezpečenie toho, aby bol proces partnerského hodnotenia nákladovo efektívny a poskytol jasné a presvedčivé závery a aby sa predišlo zbytočnému zaťaženiu členských štátov, by mali členské štáty spoločne zrealizovať jedno partnerské hodnotenie.

| (8) | Členské štáty by mali pri spolupráci v otázkach týkajúcich sa systémov elektronickej identifikácie vrátane realizácie partnerských hodnotení zohľadniť aj posudky nezávislej tretej strany, ak sú k dispozícii. |
| --- | --- |

(8)

Členské štáty by mali pri spolupráci v otázkach týkajúcich sa systémov elektronickej identifikácie vrátane realizácie partnerských hodnotení zohľadniť aj posudky nezávislej tretej strany, ak sú k dispozícii.

| (9) | Na uľahčenie procedurálnych opatrení na dosiahnutie cieľov v článku 12 ods. 5 a 6 nariadenia (EÚ) č. 910/2014 by sa mala vytvoriť sieť spolupráce. Tým sa zabezpečí existencia fóra, do ktorého môžu byť zahrnuté všetky členské štáty a ktoré ich formálnym spôsobom zapojí do spolupráce pri riešení praktických otázok týkajúcich sa zachovania rámca interoperability. |
| --- | --- |

(9)

Na uľahčenie procedurálnych opatrení na dosiahnutie cieľov v článku 12 ods. 5 a 6 nariadenia (EÚ) č. 910/2014 by sa mala vytvoriť sieť spolupráce. Tým sa zabezpečí existencia fóra, do ktorého môžu byť zahrnuté všetky členské štáty a ktoré ich formálnym spôsobom zapojí do spolupráce pri riešení praktických otázok týkajúcich sa zachovania rámca interoperability.

| (10) | Sieť spolupráce by mala preskúmať návrhy oznamovacích formulárov, ktoré poskytnú členské štáty v súlade s článkom 7 písm. g) nariadenia (EÚ) č. 910/2014, a vydávať stanoviská, ktoré poskytnú informácie týkajúce sa súladu systémov opísaných v uvedenom nariadení s požiadavkami článku 7, článku 8 ods. 1 a 2 a článku 12 ods. 1 uvedeného nariadenia a vykonávacieho aktu, ktorý sa uvádza v článku 8 ods. 3 uvedeného nariadenia. V článku 9 ods. 1 písm. e) nariadenia (EÚ) č. 910/2014 sa požaduje, aby oznamujúce členské štáty opísali, ako oznámený systém elektronickej identifikácie spĺňa požiadavky na interoperabilitu podľa článku 12 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 910/2014. Stanoviská tejto siete spolupráce by mali členské štáty zohľadniť predovšetkým pri príprave na plnenie svojej povinnosti podľa článku 9 ods. 1 písm. e) nariadenia (EÚ) č. 910/2014 opísať Komisii, ako oznámený systém elektronickej identifikácie spĺňa požiadavky na interoperabilitu podľa článku 12 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 910/2014. |
| --- | --- |

(10)

Sieť spolupráce by mala preskúmať návrhy oznamovacích formulárov, ktoré poskytnú členské štáty v súlade s článkom 7 písm. g) nariadenia (EÚ) č. 910/2014, a vydávať stanoviská, ktoré poskytnú informácie týkajúce sa súladu systémov opísaných v uvedenom nariadení s požiadavkami článku 7, článku 8 ods. 1 a 2 a článku 12 ods. 1 uvedeného nariadenia a vykonávacieho aktu, ktorý sa uvádza v článku 8 ods. 3 uvedeného nariadenia. V článku 9 ods. 1 písm. e) nariadenia (EÚ) č. 910/2014 sa požaduje, aby oznamujúce členské štáty opísali, ako oznámený systém elektronickej identifikácie spĺňa požiadavky na interoperabilitu podľa článku 12 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 910/2014. Stanoviská tejto siete spolupráce by mali členské štáty zohľadniť predovšetkým pri príprave na plnenie svojej povinnosti podľa článku 9 ods. 1 písm. e) nariadenia (EÚ) č. 910/2014 opísať Komisii, ako oznámený systém elektronickej identifikácie spĺňa požiadavky na interoperabilitu podľa článku 12 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 910/2014.

| (11) | Všetky strany zapojené do oznamovania by mali zohľadniť stanovisko siete spolupráce ako usmernenie v procesoch plnej spolupráce, oznamovania a interoperability. |
| --- | --- |

(11)

Všetky strany zapojené do oznamovania by mali zohľadniť stanovisko siete spolupráce ako usmernenie v procesoch plnej spolupráce, oznamovania a interoperability.

| (12) | Na zabezpečenie efektívnosti procesu partnerského hodnotenia realizovaného podľa tohto rozhodnutia je vhodné, aby sieť spolupráce poskytla členským štátom usmernenie. |
| --- | --- |

(12)

Na zabezpečenie efektívnosti procesu partnerského hodnotenia realizovaného podľa tohto rozhodnutia je vhodné, aby sieť spolupráce poskytla členským štátom usmernenie.

| (13) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného na základe článku 48 nariadenia (ES) č. 910/2014, |
| --- | --- |

(13)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného na základe článku 48 nariadenia (ES) č. 910/2014,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

KAPITOLA I

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Účel

Podľa článku 12 ods. 7 nariadenia stanovuje toto rozhodnutie procedurálne opatrenia na uľahčenie spolupráce medzi členskými štátmi, ak je to potrebné na zabezpečenie interoperability a bezpečnosti systémov elektronickej identifikácie, ktoré členské štáty zamýšľajú oznámiť alebo oznámili Komisii. Uvedené opatrenia sa týkajú najmä:

| a) | výmeny informácií, skúseností a osvedčených postupov v oblasti systémov elektronickej identifikácie a preskúmania príslušného vývoja v sektore elektronickej identifikácie, ako sa stanovuje v kapitole II; |
| --- | --- |

a)

výmeny informácií, skúseností a osvedčených postupov v oblasti systémov elektronickej identifikácie a preskúmania príslušného vývoja v sektore elektronickej identifikácie, ako sa stanovuje v kapitole II;

| b) | partnerského hodnotenia systémov elektronickej identifikácie, ako sa stanovuje v kapitole III a |
| --- | --- |

b)

partnerského hodnotenia systémov elektronickej identifikácie, ako sa stanovuje v kapitole III a

| c) | spolupráce prostredníctvom siete spolupráce, ako sa stanovuje v kapitole IV. |
| --- | --- |

c)

spolupráce prostredníctvom siete spolupráce, ako sa stanovuje v kapitole IV.

Článok 2

Jazyk spolupráce

1.   Pokiaľ sa príslušné členské štáty nedohodnú inak, jazykom spolupráce je angličtina.

2.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 1, členské štáty nie sú povinné prekladať doplňujúce dokumenty uvedené v článku 10 ods. 2, ak by tým vznikla neprimeraná záťaž.

Článok 3

Jednotné kontaktné miesta

1.   Na účely spolupráce medzi členskými štátmi podľa článku 12 ods. 5 a 6 nariadenia (EÚ) č. 910/2014 určí každý členský štát jednotné kontaktné miesto.

2.   Každý členský štát oznámi informácie o jednotnom kontaktnom mieste ostatným členským štátom a Komisii. Komisia zverejní zoznam jednotných kontaktných miest online.

KAPITOLA II

VÝMENA INFORMÁCIÍ, SKÚSENOSTÍ A OSVEDČENÝCH POSTUPOV

Článok 4

Výmena informácií, skúseností a osvedčených postupov

1.   Členské štáty si vymieňajú informácie, skúsenosti a osvedčené postupy týkajúce sa systémov elektronickej identifikácie s ostatnými členskými štátmi.

2.   Každý členský štát informuje ostatné členské štáty, ak zavádza ktorékoľvek z nasledujúcich zmien, výsledkov vývoja alebo úprav týkajúcich sa interoperability a úrovní zaručenia systému:

| a) | vývoj alebo úpravy už oznámeného systému elektronickej identifikácie, ktoré si nevyžadujú oznámenie podľa článku 9 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 910/2014; |
| --- | --- |

a)

vývoj alebo úpravy už oznámeného systému elektronickej identifikácie, ktoré si nevyžadujú oznámenie podľa článku 9 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 910/2014;

| b) | zmeny, vývoj alebo úpravy opisu vlastného systému elektronickej identifikácie podľa článku 7 písm. g) nariadenia (EÚ) č. 910/2014, ak k nim došlo pred oznámením. |
| --- | --- |

b)

zmeny, vývoj alebo úpravy opisu vlastného systému elektronickej identifikácie podľa článku 7 písm. g) nariadenia (EÚ) č. 910/2014, ak k nim došlo pred oznámením.

3.   Ak sa členský štát dozvie o akomkoľvek dôležitom vývoji alebo udalosti, ktoré nesúvisia s jeho oznámeným systémom elektronickej identifikácie, ale mohli by ovplyvniť bezpečnosť ostatných oznámených systémov elektronickej identifikácie, informuje o tom ostatné členské štáty.

Článok 5

Žiadosť o poskytnutie informácií týkajúcich sa interoperability a bezpečnosti

1.   Ak sa členský štát domnieva, že na zabezpečenie interoperability systémov elektronickej identifikácie je potrebné mať viac informácií, ktoré ešte členský štát oznamujúci systém elektronickej identifikácie neposkytol, môže si od druhého členského štátu tieto informácie vyžiadať. Oznamujúci členský štát tieto informácie poskytne, ak nenastane niektorý z nasledujúcich prípadov:

| a) | členský štát tieto informácie nemá a ich získanie by znamenalo neprimeranú administratívnu záťaž; |
| --- | --- |

a)

členský štát tieto informácie nemá a ich získanie by znamenalo neprimeranú administratívnu záťaž;

| b) | tieto informácie sa týkajú verejnej bezpečnosti alebo národnej bezpečnosti; |
| --- | --- |

b)

tieto informácie sa týkajú verejnej bezpečnosti alebo národnej bezpečnosti;

| c) | tieto informácie sa týkajú záležitostí, ktoré sú predmetom obchodného, profesného alebo firemného tajomstva. |
| --- | --- |

c)

tieto informácie sa týkajú záležitostí, ktoré sú predmetom obchodného, profesného alebo firemného tajomstva.

2.   Na účely zlepšenia bezpečnosti systémov elektronickej identifikácie si členský štát, ktorý má bezpečnostné obavy týkajúce sa systému, ktorý bol oznámený alebo je v procese oznamovania, môže vyžiadať informácie o týchto bezpečnostných obavách. Požiadaný členský štát poskytne všetkým členským štátom relevantné informácie potrebné na zistenie, či došlo k narušeniu bezpečnosti v zmysle článku 10 nariadenia (EÚ) č. 910/2014, alebo či existuje reálne riziko, že takéto porušenie môže nastať, ak nenastane niektorý z nasledujúcich prípadov:

| a) | členský štát tieto informácie nemá a ich získanie by znamenalo neprimeranú administratívnu záťaž; |
| --- | --- |

a)

členský štát tieto informácie nemá a ich získanie by znamenalo neprimeranú administratívnu záťaž;

| b) | tieto informácie sa týkajú verejnej bezpečnosti alebo národnej bezpečnosti; |
| --- | --- |

b)

tieto informácie sa týkajú verejnej bezpečnosti alebo národnej bezpečnosti;

| c) | tieto informácie sa týkajú záležitostí, ktoré sú predmetom obchodného, profesného alebo firemného tajomstva. |
| --- | --- |

c)

tieto informácie sa týkajú záležitostí, ktoré sú predmetom obchodného, profesného alebo firemného tajomstva.

Článok 6

Výmena informácií prostredníctvom jednotných kontaktných miest

Členské štáty si vymieňajú informácie podľa článkov 4 a 5 prostredníctvom jednotných kontaktných miest a poskytujú požadované relevantné informácie bez zbytočného odkladu.

KAPITOLA III

PARTNERSKÉ HODNOTENIE

Článok 7

Zásady

1.   Partnerské hodnotenie je mechanizmus spolupráce medzi členskými štátmi, ktorého cieľom je zabezpečiť interoperabilitu a bezpečnosť oznámených systémov elektronickej identifikácie.

2.   Účasť partnerských členských štátov je dobrovoľná. Členský štát, ktorého systém elektronickej identifikácie má byť predmetom partnerského hodnotenia, nesmie odmietnuť účasť žiadneho partnerského členského štátu v procese partnerského hodnotenia.

3.   Každý členský štát zapojený do procesu partnerského hodnotenia znáša náklady, ktoré mu účasťou na tomto procese vzniknú.

4.   Všetky informácie získané prostredníctvom procesu partnerského hodnotenia sa použijú výlučne na tento účel. Zástupcovia členských štátov vykonávajúcich partnerské hodnotenie nesmú tretím stranám sprístupniť žiadne citlivé alebo dôverné informácie získané v priebehu partnerského hodnotenia.

5.   Partnerský členský štát informuje o akomkoľvek možnom konflikte záujmov, v ktorom by sa mohli ocitnúť ním menovaní zástupcovia poverení účasťou na činnostiach partnerského hodnotenia.

Článok 8

Začatie procesu partnerského hodnotenia

1.   Proces partnerského hodnotenia sa môže začať jedným z nasledujúcich dvoch spôsobov:

| a) | Členský štát požiada o partnerské hodnotenie svojho systému elektronickej identifikácie. |
| --- | --- |

a)

Členský štát požiada o partnerské hodnotenie svojho systému elektronickej identifikácie.

| b) | Členský štát alebo členské štáty vyjadria záujem uskutočniť partnerské hodnotenie systému elektronickej identifikácie iného členského štátu. V žiadosti uvedú dôvody, prečo chcú uskutočniť partnerské hodnotenie, a vysvetlia, ako toto partnerské hodnotenie prispeje k interoperabilite alebo bezpečnosti systémov elektronickej identifikácie členských štátov. |
| --- | --- |

b)

Členský štát alebo členské štáty vyjadria záujem uskutočniť partnerské hodnotenie systému elektronickej identifikácie iného členského štátu. V žiadosti uvedú dôvody, prečo chcú uskutočniť partnerské hodnotenie, a vysvetlia, ako toto partnerské hodnotenie prispeje k interoperabilite alebo bezpečnosti systémov elektronickej identifikácie členských štátov.

2.   Žiadosti podľa odseku 1 sa oznámia sieti spolupráce podľa odseku 3. Všetky členské štáty, ktoré majú v úmysle zúčastniť sa na partnerskom hodnotení, o tom do jedného mesiaca informujú sieť spolupráce.

3.   Členský štát, ktorého systém elektronickej identifikácie má byť predmetom partnerského hodnotenia, poskytne sieti spolupráce tieto informácie:

| a) | systém elektronickej identifikácie, ktorý má byť predmetom partnerského hodnotenia; |
| --- | --- |

a)

systém elektronickej identifikácie, ktorý má byť predmetom partnerského hodnotenia;

| b) | partnerský členský štát (štáty); |
| --- | --- |

b)

partnerský členský štát (štáty);

| c) | časový harmonogram na predloženie očakávaného výsledku sieti spolupráce a |
| --- | --- |

c)

časový harmonogram na predloženie očakávaného výsledku sieti spolupráce a

| d) | dojednania o spôsobe uskutočnenia partnerského hodnotenia podľa článku 9 ods. 2. |
| --- | --- |

d)

dojednania o spôsobe uskutočnenia partnerského hodnotenia podľa článku 9 ods. 2.

4.   Systém elektronickej identifikácie nemôže byť predmetom ďalšieho partnerského hodnotenia počas obdobia dvoch rokov od uzavretia partnerského hodnotenia, ak k tomu nedá súhlas siete spolupráce.

Článok 9

Príprava na partnerské hodnotenie

1.   Partnerské členské štáty poskytnú členskému štátu, ktorého systém elektronickej identifikácie je predmetom partnerského hodnotenia, mená a kontaktné údaje svojich zástupcov uskutočňujúcich partnerské hodnotenie do 2 týždňov potom, čo partnerské členské štáty oznámili svoj úmysel zúčastniť sa na tomto hodnotení podľa článku 8 ods. 2 Členský štát, ktorého systém elektronickej identifikácie je predmetom partnerského hodnotenia, môže v prípade konfliktu záujmov odmietnuť účasť ktoréhokoľvek zástupcu.

2.   Berúc do úvahy usmernenia, ktoré poskytuje sieť spolupráce, sa členský štát, ktorého systém elektronickej identifikácie je predmetom partnerského hodnotenia, a partnerské členské štáty dohodnú na:

| a) | rozsahu a opatreniach partnerského hodnotenia na základe článku 7 písm. g) a článku 9 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 910/2014 a záujmu vyjadreného partnerskými členskými štátmi vo fáze začatia; |
| --- | --- |

a)

rozsahu a opatreniach partnerského hodnotenia na základe článku 7 písm. g) a článku 9 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 910/2014 a záujmu vyjadreného partnerskými členskými štátmi vo fáze začatia;

| b) | časovom rozvrhu činností v rámci partnerského hodnotenia, a to stanovením konečného termínu, ktorý nemôže byť neskorší než 3 mesiace potom, čo partnerské členské štáty poskytli mená a kontaktné údaje svojich zástupcov podľa odseku 1; |
| --- | --- |

b)

časovom rozvrhu činností v rámci partnerského hodnotenia, a to stanovením konečného termínu, ktorý nemôže byť neskorší než 3 mesiace potom, čo partnerské členské štáty poskytli mená a kontaktné údaje svojich zástupcov podľa odseku 1;

| c) | iných organizačných opatreniach týkajúcich sa procesu partnerského hodnotenia.
  Členský štát, ktorého systém elektronickej identifikácie je predmetom partnerského hodnotenia, informuje o tejto dohode sieť spolupráce. |
| --- | --- |

c)

iných organizačných opatreniach týkajúcich sa procesu partnerského hodnotenia.

Členský štát, ktorého systém elektronickej identifikácie je predmetom partnerského hodnotenia, informuje o tejto dohode sieť spolupráce.

Článok 10

Partnerské hodnotenie

1.   Dotknuté členské štáty vykonávajú partnerské hodnotenie spoločne. Zástupcovia členských štátov vyberú spomedzi seba jedného zástupcu, ktorý partnerské hodnotenie koordinuje.

2.   Členský štát, ktorého systém elektronickej identifikácie je predmetom partnerského hodnotenia, poskytne partnerským členským štátom oznamovací formulár predložený Komisii alebo opis systému podľa článku 7 písm. g) nariadenia (EÚ) č. 910/2014, ak príslušný systém elektronickej identifikácie ešte nebol oznámený. Poskytnúť sa musia aj všetky doplňujúce dokumenty a ďalšie relevantné informácie.

3.   Partnerské hodnotenie môže okrem iného zahŕňať jedno alebo viacero z týchto opatrení:

| a) | posúdenie príslušnej dokumentácie; |
| --- | --- |

a)

posúdenie príslušnej dokumentácie;

| b) | preskúmanie postupov; |
| --- | --- |

b)

preskúmanie postupov;

| c) | technické semináre a |
| --- | --- |

c)

technické semináre a

| d) | zohľadnenie posudkov nezávislej tretej strany. |
| --- | --- |

d)

zohľadnenie posudkov nezávislej tretej strany.

4.   Partnerské členské štáty si môžu vyžiadať dodatočné dokumenty týkajúce sa oznámenia. Členský štát, ktorého systém elektronickej identifikácie je predmetom partnerského hodnotenia, tieto informácie poskytne, ak nenastane niektorý z nasledujúcich prípadov:

| a) | členský štát tieto informácie nemá a ich získanie by znamenalo neprimeranú administratívnu záťaž; |
| --- | --- |

a)

členský štát tieto informácie nemá a ich získanie by znamenalo neprimeranú administratívnu záťaž;

| b) | tieto informácie sa týkajú verejnej bezpečnosti alebo národnej bezpečnosti; |
| --- | --- |

b)

tieto informácie sa týkajú verejnej bezpečnosti alebo národnej bezpečnosti;

| c) | tieto informácie sa týkajú záležitosti, ktoré sú predmetom obchodného, profesijného alebo firemného tajomstva. |
| --- | --- |

c)

tieto informácie sa týkajú záležitosti, ktoré sú predmetom obchodného, profesijného alebo firemného tajomstva.

Článok 11

Výsledok partnerského hodnotenia

Partnerské členské štáty do pripravia jedného mesiaca od ukončenia procesu partnerského hodnotenia správu a predložia ju sieti spolupráce. Členovia siete spolupráce si môžu od členského štátu, ktorého systém elektronickej identifikácie bol predmetom partnerského hodnotenia, alebo od partnerských členských štátov vyžiadať ďalšie informácie alebo objasnenie.

KAPITOLA IV

SIEŤ SPOLUPRÁCE

Článok 12

Zriadenie a pracovné metódy

Týmto sa zriaďuje sieť na podporu spolupráce podľa článku 12 ods. 5 a 6 nariadenia (EÚ) č. 910/2014 (ďalej len „sieť spolupráce“). Sieť spolupráce vykonáva svoju činnosť prostredníctvom zasadnutí a písomného postupu.

Článok 13

Návrh oznamovacieho formulára

Ak oznamujúci členský štát poskytuje opis svojho systému elektronickej identifikácie v súlade s článkom 7 písm. g) nariadenia (EÚ) č. 910/2014, poskytne sieti spolupráce riadne vyplnený návrh oznamovacieho formulára a všetky potrebné sprievodné dokumenty stanovené v článku 9 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 910/2014 a vo vykonávacom akte uvedenom v článku 9 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 910/2014.

Článok 14

Úlohy

Sieť spolupráce je poverená:

| a) | uľahčovaním spolupráce medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o vytvorenie a fungovanie rámca interoperability podľa článku 12 ods. 5 a 6 nariadenia (EÚ) č. 910/2014, a to prostredníctvom výmeny informácií; |
| --- | --- |

a)

uľahčovaním spolupráce medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o vytvorenie a fungovanie rámca interoperability podľa článku 12 ods. 5 a 6 nariadenia (EÚ) č. 910/2014, a to prostredníctvom výmeny informácií;

| b) | zavádzaním metód na efektívnu výmenu informácií o všetkých otázkach týkajúcich sa elektronickej identifikácie; |
| --- | --- |

b)

zavádzaním metód na efektívnu výmenu informácií o všetkých otázkach týkajúcich sa elektronickej identifikácie;

| c) | posudzovaním relevantného vývoja v sektore elektronickej identifikácie a prerokovaním a vypracovaním osvedčených postupov týkajúcich sa interoperability a bezpečnosti pre systémy elektronickej identifikácie; |
| --- | --- |

c)

posudzovaním relevantného vývoja v sektore elektronickej identifikácie a prerokovaním a vypracovaním osvedčených postupov týkajúcich sa interoperability a bezpečnosti pre systémy elektronickej identifikácie;

| d) | prijímaním stanovísk k vývoju týkajúcemu sa rámca interoperability uvedeného v článku 12 ods. 2 až 4 nariadenia (EÚ) č. 910/2014; |
| --- | --- |

d)

prijímaním stanovísk k vývoju týkajúcemu sa rámca interoperability uvedeného v článku 12 ods. 2 až 4 nariadenia (EÚ) č. 910/2014;

| e) | prijímaním stanovísk k vývoju v oblasti minimálnych technických špecifikácií, noriem a postupov týkajúcich sa úrovní záruky stanovených vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 8 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 910/2014, ako aj usmernení, ktoré sprevádzajú tento vykonávací akt; |
| --- | --- |

e)

prijímaním stanovísk k vývoju v oblasti minimálnych technických špecifikácií, noriem a postupov týkajúcich sa úrovní záruky stanovených vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 8 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 910/2014, ako aj usmernení, ktoré sprevádzajú tento vykonávací akt;

| f) | prijímaním usmernení týkajúcich sa rozsahu partnerského hodnotenia a jeho opatrení; |
| --- | --- |

f)

prijímaním usmernení týkajúcich sa rozsahu partnerského hodnotenia a jeho opatrení;

| g) | prieskumom výsledkov partnerského hodnotenia podľa článku 11; |
| --- | --- |

g)

prieskumom výsledkov partnerského hodnotenia podľa článku 11;

| h) | prieskumom vyplneného návrhu oznamovacieho formulára; |
| --- | --- |

h)

prieskumom vyplneného návrhu oznamovacieho formulára;

| i) | prijímaním stanovísk k tomu, ako systém elektronickej identifikácie, ktorý sa má oznámiť a ktorého opis bol poskytnutý podľa článku 7 písm. g) nariadenia (EÚ) č. 910/2014, spĺňa požiadavky článku 7, článku 8 ods. 1 a 2 a článku 12 ods. 1 uvedeného nariadenia a vykonávacieho aktu, ktorý sa uvádza v článku 8 ods. 3 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

i)

prijímaním stanovísk k tomu, ako systém elektronickej identifikácie, ktorý sa má oznámiť a ktorého opis bol poskytnutý podľa článku 7 písm. g) nariadenia (EÚ) č. 910/2014, spĺňa požiadavky článku 7, článku 8 ods. 1 a 2 a článku 12 ods. 1 uvedeného nariadenia a vykonávacieho aktu, ktorý sa uvádza v článku 8 ods. 3 uvedeného nariadenia.

Článok 15

Členstvo

1.   Členmi siete spolupráce sú členské štáty a krajiny Európskeho hospodárskeho priestoru.

2.   Predseda pozve zástupcov pristupujúcich krajín na účasť na zasadnutiach siete spolupráce ako pozorovateľov odo dňa podpisu zmluvy o pristúpení.

3.   Predseda môže po konzultácii so sieťou spolupráce prizvať odborníkov, ktorí nie sú členmi siete spolupráce, no majú v predmetnej problematike špecifické odborné znalosti, aby sa ad hoc podieľali na práci siete spolupráce alebo podskupiny. Okrem toho môže predseda po konzultácii so sieťou spolupráce udeliť jednotlivcom a organizáciám štatút pozorovateľa.

Článok 16

Činnosť

1.   Zasadnutiam siete spolupráce predsedá Komisia.

2.   Sieť spolupráce môže po dohode s Komisiou zriadiť podskupiny na preskúmanie konkrétnych otázok na základe mandátu vymedzeného sieťou spolupráce. Takéto podskupiny prestávajú existovať po splnení mandátu, ktorým boli poverené.

3.   Členovia siete spolupráce, ako aj prizvaní experti a pozorovatelia dodržiavajú povinnosť zachovávať služobné tajomstvo stanovenú v zmluvách a ich vykonávacích predpisoch, ako aj bezpečnostné pravidlá Komisie týkajúce sa ochrany utajovaných skutočností EÚ stanovené v prílohe k rozhodnutiu Komisie 2001/844/ES, ESUO, Euratom (2). Ak členovia tieto povinnosti nedodržia, Komisia môže prijať všetky primerané opatrenia.

4.   Sieť spolupráce zasadá v priestoroch Komisie. Komisia zabezpečuje sekretárske služby.

5.   Sieť spolupráce zverejňuje svoje stanoviská prijaté podľa článku 14 písm. i) na osobitnej webovej lokalite. Ak takéto stanovisko obsahuje dôverné informácie, sieť spolupráce prijme na účely uverejnenia nedôverné znenie uvedeného stanoviska.

6.   Sieť spolupráce prijme jednoduchou väčšinou členov svoj rokovací poriadok.

Článok 17

Výdavky na zasadnutia

1.   Komisia neodmeňuje za služby tých, ktorí sú zapojení do činnosti siete spolupráce.

2.   Komisia môže uhradiť cestovné výdavky, ktoré účastníkom vzniknú v súvislosti so zasadnutiami siete spolupráce. Takáto úhrada sa uskutočňuje v súlade s ustanoveniami platnými v rámci Komisie a do výšky dostupných prostriedkov pridelených útvarom Komisie v rámci každoročného postupu prideľovania finančných prostriedkov.

Článok 18

Nadobudnutie účinnosti

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 24. februára 2015

Za Komisiu

predseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 257, 28.8.2014, s. 73.

1

(2)  Rozhodnutie Komisie 2001/844/ES, ESUO, Euratom z 29. novembra 2001, ktorým sa mení a dopĺňa jej rokovací poriadok (Ú. v. ES L 317, 3.12.2001, s. 1).

2

---

| 25.2.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/21

---

ROZHODNUTIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY (EÚ) 2015/297

z 15. decembra 2014,

ktorým sa mení rozhodnutie ECB/2010/23 o rozdeľovaní menových príjmov národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro (ECB/2014/56)

RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,

so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 32.2 a článok 32.7,

keďže:

| (1) | V rozhodnutí ECB/2010/23 (1) sa ustanovuje mechanizmus združovania a rozdeľovania menových príjmov z operácií menovej politiky. |
| --- | --- |

(1)

V rozhodnutí ECB/2010/23 (1) sa ustanovuje mechanizmus združovania a rozdeľovania menových príjmov z operácií menovej politiky.

| (2) | So zreteľom na rozhodnutie ECB/2014/40 (2) a rozhodnutie ECB/2014/45 (3) je potrebné upraviť aktíva vedené oddelene s ohľadom na hodnotu realizovaných ziskov a strát, ktoré sú výsledkom zaobchádzania s cennými papiermi držanými na účely menovej politiky, za obdobie od prevodu až do konca nasledujúceho štvrťroka. |
| --- | --- |

(2)

So zreteľom na rozhodnutie ECB/2014/40 (2) a rozhodnutie ECB/2014/45 (3) je potrebné upraviť aktíva vedené oddelene s ohľadom na hodnotu realizovaných ziskov a strát, ktoré sú výsledkom zaobchádzania s cennými papiermi držanými na účely menovej politiky, za obdobie od prevodu až do konca nasledujúceho štvrťroka.

| (3) | So zreteľom na skutočnosť, že úroky z operácií menovej politiky, ktorých splatnosť je aspoň jeden rok, sa združujú pred ich splatnosťou na konci operácie, by sa výpočet záväzkového základu a aktív vedených oddelene podľa príloh I a II k rozhodnutiu ECB/2010/23 mal upraviť. |
| --- | --- |

(3)

So zreteľom na skutočnosť, že úroky z operácií menovej politiky, ktorých splatnosť je aspoň jeden rok, sa združujú pred ich splatnosťou na konci operácie, by sa výpočet záväzkového základu a aktív vedených oddelene podľa príloh I a II k rozhodnutiu ECB/2010/23 mal upraviť.

| (4) | Rozhodnutie ECB/2010/23 by sa preto malo zmeniť zodpovedajúcim spôsobom, |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie ECB/2010/23 by sa preto malo zmeniť zodpovedajúcim spôsobom,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Zmena

Prílohy I a II k rozhodnutiu ECB/2010/23 sa nahrádzajú textom uvedeným v prílohách I a II k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Nadobudnutie účinnosti

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 31. decembra 2014.

Vo Frankfurte nad Mohanom 15. decembra 2014

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Rozhodnutie ECB/2010/23 z 25. novembra 2010 o rozdeľovaní menových príjmov národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro (Ú. v. EÚ L 35, 9.2.2011, s. 17).

1

(2)  Rozhodnutie ECB/2014/40 z 15. októbra 2014 o vykonávaní tretieho programu nákupu krytých dlhopisov (Ú. v. EÚ L 335, 22.11.2014, s. 22).

2

(3)  Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2015/5 z 19. novembra 2014 o vykonávaní programu nákupu cenných papierov krytých aktívami (ECB/2014/45) (Ú. v. EÚ L 1, 6.1.2015, s. 4).

3

---

PRÍLOHA I

„PRÍLOHA I

ZLOŽENIE ZÁVÄZKOVÉHO ZÁKLADU

| A. | Záväzkový základ zahŕňa výlučne:






  1. | Bankovky v obehu
  Na účely tejto prílohy v roku prechodu na hotovostné euro pre každú NCB, ktorá vstupuje do Eurosystému, ‚bankovky v obehu‘:






  a) | zahŕňajú bankovky vydané NCB a denominované v jej národnej menovej jednotke a |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Záväzkový základ zahŕňa výlučne:

1.

Bankovky v obehu

Na účely tejto prílohy v roku prechodu na hotovostné euro pre každú NCB, ktorá vstupuje do Eurosystému, ‚bankovky v obehu‘:

a)

zahŕňajú bankovky vydané NCB a denominované v jej národnej menovej jednotke a

| b) | musia sa znížiť o hodnotu neúročených pôžičiek týkajúcich sa predzásobených eurobankoviek, ktoré ešte neboli zaúčtované na ťarchu (časť položky 6 aktív HS). |
| --- | --- |

b)

musia sa znížiť o hodnotu neúročených pôžičiek týkajúcich sa predzásobených eurobankoviek, ktoré ešte neboli zaúčtované na ťarchu (časť položky 6 aktív HS).

Po príslušnom roku prechodu na hotovostné euro ‚bankovky v obehu‘ pre každú NCB znamenajú bankovky denominované v eurách bez akýchkoľvek ďalších bankoviek.

Ak je dňom prechodu na hotovostné euro deň, v ktorý je TARGET2 zatvorený, záväzok NCB, ktorý vyplýva z eurobankoviek, ktoré boli predzásobené podľa usmernenia ECB/2006/9 a dostali sa do obehu pred dňom prechodu na hotovostné euro, je súčasťou záväzkového základu (ako časť korešpondenčných účtov v položke pasív 10.4 HS), kým sa tento záväzok nestane súčasťou záväzkov v rámci Eurosystému vyplývajúcich z transakcií TARGET2.

| 2. | Záväzky voči úverovým inštitúciám eurozóny súvisiace s operáciami menovej politiky v eurách vrátane:






  a) | bežných účtov vrátane povinných minimálnych rezerv na základe článku 19.1 štatútu ESCB (položka pasív 2.1 HS); |
| --- | --- | --- |

2.

Záväzky voči úverovým inštitúciám eurozóny súvisiace s operáciami menovej politiky v eurách vrátane:

a)

bežných účtov vrátane povinných minimálnych rezerv na základe článku 19.1 štatútu ESCB (položka pasív 2.1 HS);

| b) | sumy na vkladoch na základe jednodňových sterilizačných obchodov Eurosystému (položka pasív 2.2 HS); |
| --- | --- |

b)

sumy na vkladoch na základe jednodňových sterilizačných obchodov Eurosystému (položka pasív 2.2 HS);

| c) | termínované vklady (položka pasív 2.3 HS); |
| --- | --- |

c)

termínované vklady (položka pasív 2.3 HS);

| d) | záväzky vyplývajúce z reverzných dolaďovacích obchodov (položka pasív 2.4 HS); |
| --- | --- |

d)

záväzky vyplývajúce z reverzných dolaďovacích obchodov (položka pasív 2.4 HS);

| e) | vklady súvisiace s výzvami na dodatočné vyrovnanie (položka pasív 2.5 HS). |
| --- | --- |

e)

vklady súvisiace s výzvami na dodatočné vyrovnanie (položka pasív 2.5 HS).

| 3. | Záväzky z vkladov voči zmluvným stranám Eurosystému, ktoré zlyhali, pričom tieto záväzky boli preklasifikované z položky pasív 2.1 HS. |
| --- | --- |

3.

Záväzky z vkladov voči zmluvným stranám Eurosystému, ktoré zlyhali, pričom tieto záväzky boli preklasifikované z položky pasív 2.1 HS.

| 4. | Záväzky národných centrálnych bánk v rámci Eurosystému, ktoré vyplývajú z emisie dlhových certifikátov ECB podľa kapitoly 3.3 prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14 (1) (položka pasív 10.2 HS). |
| --- | --- |

4.

Záväzky národných centrálnych bánk v rámci Eurosystému, ktoré vyplývajú z emisie dlhových certifikátov ECB podľa kapitoly 3.3 prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14 (1) (položka pasív 10.2 HS).

| 5. | Čisté záväzky v rámci Eurosystému z eurobankoviek v obehu vrátane záväzkov vyplývajúcich z uplatňovania článku 4 tohto rozhodnutia (časť položky pasív 10.3 HS). |
| --- | --- |

5.

Čisté záväzky v rámci Eurosystému z eurobankoviek v obehu vrátane záväzkov vyplývajúcich z uplatňovania článku 4 tohto rozhodnutia (časť položky pasív 10.3 HS).

| 6. | Čisté záväzky v rámci Eurosystému, ktoré vyplývajú z transakcií TARGET2, úročené referenčnou sadzbou (časť položky pasív 10.4 HS). |
| --- | --- |

6.

Čisté záväzky v rámci Eurosystému, ktoré vyplývajú z transakcií TARGET2, úročené referenčnou sadzbou (časť položky pasív 10.4 HS).

| 7. | Vzniknutý úrok z menovopolitických záväzkov, ktorých splatnosť je aspoň jeden rok, zaúčtovaný každou NCB na konci štvrťroka (časť položky pasív 12.2 HS). |
| --- | --- |

7.

Vzniknutý úrok z menovopolitických záväzkov, ktorých splatnosť je aspoň jeden rok, zaúčtovaný každou NCB na konci štvrťroka (časť položky pasív 12.2 HS).

| B. | Výška záväzkového základu každej NCB sa vypočítava v súlade s harmonizovanými účtovnými zásadami a pravidlami ustanovenými v usmernení ECB/2010/20. |
| --- | --- |

B.

Výška záväzkového základu každej NCB sa vypočítava v súlade s harmonizovanými účtovnými zásadami a pravidlami ustanovenými v usmernení ECB/2010/20.

---

(1)  Usmernenie ECB/2011/14 z 20. septembra 2011 o nástrojoch a postupoch menovej politiky Eurosystému (Ú. v. EÚ L 331, 14.12.2011, s. 1).“

1

---

PRÍLOHA II

„PRÍLOHA II

AKTÍVA VEDENÉ ODDELENE

| A. | Aktíva vedené oddelene zahŕňajú výlučne:






  1. | úvery poskytnuté úverovým inštitúciám eurozóny v súvislosti s operáciami menovej politiky v eurách (položka aktív 5 HS); |
| --- | --- | --- |

A.

Aktíva vedené oddelene zahŕňajú výlučne:

1.

úvery poskytnuté úverovým inštitúciám eurozóny v súvislosti s operáciami menovej politiky v eurách (položka aktív 5 HS);

| 2. | cenné papiere držané na účely menovej politiky (časť položky aktív 7.1. HS); |
| --- | --- |

2.

cenné papiere držané na účely menovej politiky (časť položky aktív 7.1. HS);

| 3. | pohľadávky v rámci Eurosystému z prevodu iných devízových rezerv ako zlato do ECB na základe článku 30 štatútu ESCB (časť položky aktív 9.2 HS); |
| --- | --- |

3.

pohľadávky v rámci Eurosystému z prevodu iných devízových rezerv ako zlato do ECB na základe článku 30 štatútu ESCB (časť položky aktív 9.2 HS);

| 4. | čisté pohľadávky v rámci Eurosystému z eurobankoviek v obehu vrátane pohľadávok vyplývajúcich z uplatňovania článku 4 tohto rozhodnutia (časť položky pasív 9.4 HS); |
| --- | --- |

4.

čisté pohľadávky v rámci Eurosystému z eurobankoviek v obehu vrátane pohľadávok vyplývajúcich z uplatňovania článku 4 tohto rozhodnutia (časť položky pasív 9.4 HS);

| 5. | čisté pohľadávky v rámci Eurosystému, ktoré vyplývajú z transakcií TARGET2, úročené referenčnou sadzbou (časť položky pasív 9.5 HS); |
| --- | --- |

5.

čisté pohľadávky v rámci Eurosystému, ktoré vyplývajú z transakcií TARGET2, úročené referenčnou sadzbou (časť položky pasív 9.5 HS);

| 6. | zlato vrátane pohľadávok v zlate prevedených do ECB v množstve dovoľujúcom každej NCB viesť oddelene časť svojho zlata, ktorá zodpovedá uplatňovaniu jej podielu v kľúči upísaného základného imania k celkovému množstvu zlata vedenému oddelene všetkými národnými centrálnymi bankami (položka aktív 1 a časť položky aktív 9.2 HS).
  Na účely tohto rozhodnutia sa zlato oceňuje na základe ceny zlata v eurách za rýdzu uncu k 31. decembru 2002; |
| --- | --- |

6.

zlato vrátane pohľadávok v zlate prevedených do ECB v množstve dovoľujúcom každej NCB viesť oddelene časť svojho zlata, ktorá zodpovedá uplatňovaniu jej podielu v kľúči upísaného základného imania k celkovému množstvu zlata vedenému oddelene všetkými národnými centrálnymi bankami (položka aktív 1 a časť položky aktív 9.2 HS).

Na účely tohto rozhodnutia sa zlato oceňuje na základe ceny zlata v eurách za rýdzu uncu k 31. decembru 2002;

| 7. | pohľadávky z eurobankoviek, ktoré boli predzásobené podľa usmernenia ECB/2006/9 a ktoré sa potom dostali do obehu predo dňom prechodu na hotovostné euro (časť položky aktív 4.1 HS do dňa prechodu na hotovostné euro a potom časť korešpondenčných účtov v položke aktív 9.5 HS), ale len kým sa tieto pohľadávky nestanú súčasťou pohľadávok v rámci Eurosystému vyplývajúcich z transakcií TARGET2; |
| --- | --- |

7.

pohľadávky z eurobankoviek, ktoré boli predzásobené podľa usmernenia ECB/2006/9 a ktoré sa potom dostali do obehu predo dňom prechodu na hotovostné euro (časť položky aktív 4.1 HS do dňa prechodu na hotovostné euro a potom časť korešpondenčných účtov v položke aktív 9.5 HS), ale len kým sa tieto pohľadávky nestanú súčasťou pohľadávok v rámci Eurosystému vyplývajúcich z transakcií TARGET2;

| 8. | neuhradené pohľadávky vyplývajúce zo zlyhania zmluvných strán Eurosystému v súvislosti s úverovými operáciami Eurosystému a/alebo finančné aktíva alebo pohľadávky (voči tretím osobám) privlastnené a/alebo nadobudnuté v súvislosti s uplatnením zábezpeky poskytnutej zmluvnými stranami Eurosystému, ktoré zlyhali, v súvislosti s úverovými operáciami Eurosystému, ktoré boli preklasifikované z položky aktív 5 HS (časť položky aktív 11.6 HS); |
| --- | --- |

8.

neuhradené pohľadávky vyplývajúce zo zlyhania zmluvných strán Eurosystému v súvislosti s úverovými operáciami Eurosystému a/alebo finančné aktíva alebo pohľadávky (voči tretím osobám) privlastnené a/alebo nadobudnuté v súvislosti s uplatnením zábezpeky poskytnutej zmluvnými stranami Eurosystému, ktoré zlyhali, v súvislosti s úverovými operáciami Eurosystému, ktoré boli preklasifikované z položky aktív 5 HS (časť položky aktív 11.6 HS);

| 9. | vzniknutý úrok z menovopolitických aktív, ktorých splatnosť je aspoň jeden rok, zaúčtovaný každou NCB na konci štvrťroka (časť položky aktív 11.5 HS). |
| --- | --- |

9.

vzniknutý úrok z menovopolitických aktív, ktorých splatnosť je aspoň jeden rok, zaúčtovaný každou NCB na konci štvrťroka (časť položky aktív 11.5 HS).

| B. | Hodnota aktív vedených oddelene v každej NCB sa vypočítava v súlade s harmonizovanými účtovnými zásadami a pravidlami ustanovenými v usmernení ECB/2010/20.“ |
| --- | --- |

B.

Hodnota aktív vedených oddelene v každej NCB sa vypočítava v súlade s harmonizovanými účtovnými zásadami a pravidlami ustanovenými v usmernení ECB/2010/20.“

---

| 25.2.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/24

---

ROZHODNUTIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY (EÚ) 2015/298

z 15. decembra 2014

o dočasnom rozdeľovaní príjmu Európskej centrálnej banky (ECB/2014/57)

(prepracované znenie)

RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,

so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 33,

keďže:

| (1) | Rozhodnutím ECB/2010/24 (1) sa ustanovuje spôsob, akým Európska centrálna banka (ECB) rozdeľuje v prospech národných centrálnych bánk: a) svoj príjem z eurobankoviek v obehu vznikajúci v každom finančnom roku a b) svoj príjem z nákupu cenných papierov v rámci programu pre trhy s cennými papiermi (securities markets programme – SMP) dosiahnutý v každom finančnom roku. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím ECB/2010/24 (1) sa ustanovuje spôsob, akým Európska centrálna banka (ECB) rozdeľuje v prospech národných centrálnych bánk: a) svoj príjem z eurobankoviek v obehu vznikajúci v každom finančnom roku a b) svoj príjem z nákupu cenných papierov v rámci programu pre trhy s cennými papiermi (securities markets programme – SMP) dosiahnutý v každom finančnom roku.

| (2) | Je potrebné zmeniť rozhodnutie ECB/2010/24 tak, aby sa zohľadnilo dočasné rozdeľovanie príjmu ECB z nákupu krytých dlhopisov a cenných papierov krytých aktívami realizovaného v súlade s rozhodnutím ECB/2014/40 (2) a rozhodnutím ECB/2014/45 (3). V záujme jasnosti by sa preto malo prepracovať. |
| --- | --- |

(2)

Je potrebné zmeniť rozhodnutie ECB/2010/24 tak, aby sa zohľadnilo dočasné rozdeľovanie príjmu ECB z nákupu krytých dlhopisov a cenných papierov krytých aktívami realizovaného v súlade s rozhodnutím ECB/2014/40 (2) a rozhodnutím ECB/2014/45 (3). V záujme jasnosti by sa preto malo prepracovať.

| (3) | V rozhodnutí ECB/2010/29 (4) sa ustanovuje prideľovanie eurobankoviek v obehu národným centrálnym bankám v pomere k ich splateným podielom na základnom imaní ECB. Podľa článku 4 rozhodnutia ECB/2010/29 a prílohy k tomuto rozhodnutiu sa ECB prideľuje 8 % celkovej hodnoty eurobankoviek v obehu. ECB má pohľadávky v rámci Eurosystému voči národným centrálnym bankám v hodnote rovnajúcej sa hodnote ňou vydaných eurobankoviek, a to v pomere k ich podielom v kľúči upísaného základného imania. |
| --- | --- |

(3)

V rozhodnutí ECB/2010/29 (4) sa ustanovuje prideľovanie eurobankoviek v obehu národným centrálnym bankám v pomere k ich splateným podielom na základnom imaní ECB. Podľa článku 4 rozhodnutia ECB/2010/29 a prílohy k tomuto rozhodnutiu sa ECB prideľuje 8 % celkovej hodnoty eurobankoviek v obehu. ECB má pohľadávky v rámci Eurosystému voči národným centrálnym bankám v hodnote rovnajúcej sa hodnote ňou vydaných eurobankoviek, a to v pomere k ich podielom v kľúči upísaného základného imania.

| (4) | Podľa článku 2 ods. 2 rozhodnutia ECB/2010/23 (5) sa zostatok eurobankoviek v obehu v rámci Eurosystému úročí referenčnou sadzbou. Podľa článku 2 ods. 3 rozhodnutia ECB/2010/23 sa toto úročenie vyrovnáva prostredníctvom platieb v TARGET2. |
| --- | --- |

(4)

Podľa článku 2 ods. 2 rozhodnutia ECB/2010/23 (5) sa zostatok eurobankoviek v obehu v rámci Eurosystému úročí referenčnou sadzbou. Podľa článku 2 ods. 3 rozhodnutia ECB/2010/23 sa toto úročenie vyrovnáva prostredníctvom platieb v TARGET2.

| (5) | V odôvodnení 7 rozhodnutia ECB/2010/23 sa uvádza, že príjem, ktorý vzniká ECB pri úročení jej pohľadávok v rámci Eurosystému voči národným centrálnym bankám v súvislosti s jej podielom na eurobankovkách v obehu by mal byť v zásade rozdelený medzi národné centrálne banky v pomere k ich podielom v kľúči upísaného základného imania v tom istom finančnom roku, v ktorom vzniká, v súlade s rozhodnutiami Rady guvernérov. |
| --- | --- |

(5)

V odôvodnení 7 rozhodnutia ECB/2010/23 sa uvádza, že príjem, ktorý vzniká ECB pri úročení jej pohľadávok v rámci Eurosystému voči národným centrálnym bankám v súvislosti s jej podielom na eurobankovkách v obehu by mal byť v zásade rozdelený medzi národné centrálne banky v pomere k ich podielom v kľúči upísaného základného imania v tom istom finančnom roku, v ktorom vzniká, v súlade s rozhodnutiami Rady guvernérov.

| (6) | Príjem ECB z nákupu cenných papierov v rámci SMP, tretieho programu nákupu krytých dlhopisov (third covered bond purchase programme – CBPP3) a programu nákupu cenných papierov krytých aktívami (asset-backed securities purchase programme – ABSPP) by sa mal v zásade rozdeliť medzi národné centrálne banky rovnakým spôsobom v pomere k ich podielom v kľúči upísaného základného imania v tom istom finančnom roku, v ktorom vzniká. |
| --- | --- |

(6)

Príjem ECB z nákupu cenných papierov v rámci SMP, tretieho programu nákupu krytých dlhopisov (third covered bond purchase programme – CBPP3) a programu nákupu cenných papierov krytých aktívami (asset-backed securities purchase programme – ABSPP) by sa mal v zásade rozdeliť medzi národné centrálne banky rovnakým spôsobom v pomere k ich podielom v kľúči upísaného základného imania v tom istom finančnom roku, v ktorom vzniká.

| (7) | Pri rozdeľovaní svojho príjmu z eurobankoviek v obehu a príjmu z nákupu cenných papierov v rámci SMP, CBPP3 a ABSPP by ECB mala vziať do úvahy svoj odhadovaný hospodársky výsledok v danom roku, pričom tento odhad by mal náležito zohľadniť potrebu pridelenia finančných prostriedkov do rezervy na krytie rizík súvisiacich so zmenou výmenných kurzov, úrokovej miery, úverových rizík a rizík súvisiacich so zmenou ceny zlata, ako aj dostupnosť rezerv, ktoré sa môžu použiť na vyrovnanie očakávaných výdavkov. |
| --- | --- |

(7)

Pri rozdeľovaní svojho príjmu z eurobankoviek v obehu a príjmu z nákupu cenných papierov v rámci SMP, CBPP3 a ABSPP by ECB mala vziať do úvahy svoj odhadovaný hospodársky výsledok v danom roku, pričom tento odhad by mal náležito zohľadniť potrebu pridelenia finančných prostriedkov do rezervy na krytie rizík súvisiacich so zmenou výmenných kurzov, úrokovej miery, úverových rizík a rizík súvisiacich so zmenou ceny zlata, ako aj dostupnosť rezerv, ktoré sa môžu použiť na vyrovnanie očakávaných výdavkov.

| (8) | Pri určovaní výšky čistého zisku ECB, ktorý sa má previesť do všeobecného rezervného fondu podľa článku 33.1 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“), by Rada guvernérov mala zohľadniť, že časť tohto zisku, ktorá zodpovedá príjmu z eurobankoviek v obehu a príjmu z nákupu cenných papierov v rámci SMP, CBPP3 a ABSPP, by sa mala v plnej výške rozdeliť medzi národné centrálne banky, |
| --- | --- |

(8)

Pri určovaní výšky čistého zisku ECB, ktorý sa má previesť do všeobecného rezervného fondu podľa článku 33.1 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“), by Rada guvernérov mala zohľadniť, že časť tohto zisku, ktorá zodpovedá príjmu z eurobankoviek v obehu a príjmu z nákupu cenných papierov v rámci SMP, CBPP3 a ABSPP, by sa mala v plnej výške rozdeliť medzi národné centrálne banky,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto rozhodnutia:

| a) | „NCB“ sa rozumie národná centrálna banka členského štátu, ktorého menou je euro; |
| --- | --- |

a)

„NCB“ sa rozumie národná centrálna banka členského štátu, ktorého menou je euro;

| b) | „zostatkom eurobankoviek v obehu v rámci Eurosystému“ sa rozumejú pohľadávky a záväzky vznikajúce medzi NCB a ECB a medzi NCB a ostatnými národnými centrálnymi bankami v dôsledku uplatňovania článku 4 rozhodnutia ECB/2010/29; |
| --- | --- |

b)

„zostatkom eurobankoviek v obehu v rámci Eurosystému“ sa rozumejú pohľadávky a záväzky vznikajúce medzi NCB a ECB a medzi NCB a ostatnými národnými centrálnymi bankami v dôsledku uplatňovania článku 4 rozhodnutia ECB/2010/29;

| c) | „príjmom ECB z eurobankoviek v obehu“ sa rozumie príjem ECB vznikajúci z úročenia jej pohľadávok v rámci Eurosystému voči národným centrálnym bankám v súvislosti s jej podielom na eurobankovkách v obehu v dôsledku uplatňovania článku 2 rozhodnutia ECB/2010/23; |
| --- | --- |

c)

„príjmom ECB z eurobankoviek v obehu“ sa rozumie príjem ECB vznikajúci z úročenia jej pohľadávok v rámci Eurosystému voči národným centrálnym bankám v súvislosti s jej podielom na eurobankovkách v obehu v dôsledku uplatňovania článku 2 rozhodnutia ECB/2010/23;

| d) | „príjmom ECB z nákupu cenných papierov“ sa rozumie čistý príjem ECB z nákupu: i) cenných papierov v rámci SMP v súlade s rozhodnutím ECB/2010/5 (6); ii) krytých dlhopisov v rámci CBPP3 v súlade s rozhodnutím ECB/2014/40 a iii) cenných papierov krytých aktívami v rámci ABSPP v súlade s rozhodnutím ECB/2014/45. |
| --- | --- |

d)

„príjmom ECB z nákupu cenných papierov“ sa rozumie čistý príjem ECB z nákupu: i) cenných papierov v rámci SMP v súlade s rozhodnutím ECB/2010/5 (6); ii) krytých dlhopisov v rámci CBPP3 v súlade s rozhodnutím ECB/2014/40 a iii) cenných papierov krytých aktívami v rámci ABSPP v súlade s rozhodnutím ECB/2014/45.

Článok 2

Dočasné rozdeľovanie príjmu ECB z eurobankoviek v obehu a príjmu ECB z nákupu cenných papierov

1.   Príjem ECB z eurobankoviek v obehu a príjem ECB z nákupu cenných papierov sú splatné v plnej výške národným centrálnym bankám v tom istom finančnom roku, v ktorom vznikli, a rozdeľujú sa medzi národné centrálne banky v pomere k ich splateným podielom na upísanom základnom imaní ECB.

2.   Pokiaľ Rada guvernérov nerozhodne inak, ECB rozdeľuje medzi národné centrálne banky svoj príjem z eurobankoviek v obehu a svoj príjem z nákupu cenných papierov, ktoré dosiahne v určitom finančnom roku, v posledný pracovný deň v januári nasledujúceho roku.

3.   Výška príjmu ECB z eurobankoviek v obehu sa môže znížiť v súlade s rozhodnutím Rady guvernérov na základe štatútu ESCB, pokiaľ ide o náklady, ktoré ECB vynaložila na vydanie eurobankoviek a ich spracovanie.

Článok 3

Výnimka z článku 2

Odchylne od článku 2 Rada guvernérov rozhodne pred koncom finančného roka o tom, či si ECB ponechá celý príjem alebo jeho časť uvedenú v článku 2 v rozsahu potrebnom na zabezpečenie toho, aby výška rozdeľovaného príjmu nepresiahla výšku čistého zisku ECB za daný rok. Takéto rozhodnutie prijme Rada guvernérov, ak na základe odôvodneného odhadu vypracovaného Výkonnou radou očakáva, že ECB dosiahne celkovú ročnú stratu alebo vytvorí čistý ročný zisk, ktorý je nižší ako odhadovaná výška jej príjmu uvedeného v článku 2. Rada guvernérov môže pred koncom finančného roka rozhodnúť, že prevedie celý príjem ECB alebo jeho časť uvedenú v článku 2 do rezervy na krytie rizík súvisiacich so zmenou výmenných kurzov, úrokovej miery, úverových rizík a rizík súvisiacich so zmenou ceny zlata.

Článok 4

Nadobudnutie účinnosti a zrušovacie ustanovenie

1.   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 31. decembra 2014.

2.   Rozhodnutie ECB/2010/24 sa zrušuje s účinnosťou od 31. decembra 2014.

3.   Odkazy na rozhodnutie ECB/2010/24 sa považujú za odkazy na toto rozhodnutie.

Vo Frankfurte nad Mohanom 15. decembra 2014

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Rozhodnutie ECB/2010/24 z 25. novembra 2010 o dočasnom rozdeľovaní príjmu Európskej centrálnej banky z eurobankoviek v obehu a z nákupu cenných papierov v rámci programu pre trhy s cennými papiermi (Ú. v. EÚ L 6, 11.1.2011, s. 35).

1

(2)  Rozhodnutie ECB/2014/40 z 15. októbra 2014 o vykonávaní tretieho programu nákupu krytých dlhopisov (Ú. v. EÚ L 335, 22.11.2014, s. 22).

2

(3)  Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2015/5 z 19. novembra 2014 o vykonávaní programu nákupu cenných papierov krytých aktívami (ECB/2014/45) (Ú. v. EÚ L 1, 6.1.2015, s. 4).

3

(4)  Rozhodnutie ECB/2010/29 z 13. decembra 2010 o vydávaní eurobankoviek (Ú. v. EÚ L 35, 9.2.2011, s. 26).

4

(5)  Rozhodnutie ECB/2010/23 z 25. novembra 2010 o rozdeľovaní menových príjmov národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro (Ú. v. EÚ L 35, 9.2.2011, s. 17).

5

(6)  Rozhodnutie Európskej centrálnej banky ECB/2010/5 zo 14. mája 2010 o zavedení programu pre trhy s cennými papiermi (Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2010, s. 8).

6

---

| 25.2.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/27

---

ROZHODNUTIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY (EÚ) 2015/299

z 10. februára 2015,

ktorým sa mení rozhodnutie ECB/2014/34 o opatreniach týkajúcich sa cielených dlhodobejších refinančných operácií (ECB/2015/5)

RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie a najmä na jej článok 127 ods. 2 prvú zarážku,

so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 3.1 prvú zarážku, článok 12.1, článok 18.1 druhú zarážku a článok 34.1 druhú zarážku,

so zreteľom na usmernenie ECB/2011/14 z 20. septembra 2011 o nástrojoch menovej politiky a postupoch Eurosystému (1),

keďže:

| (1) | Podľa oddielu 1.6 prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14 môže Rada guvernérov nástroje, podmienky, kritériá a postupy vykonávania operácií menovej politiky Eurosystému kedykoľvek meniť. |
| --- | --- |

(1)

Podľa oddielu 1.6 prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14 môže Rada guvernérov nástroje, podmienky, kritériá a postupy vykonávania operácií menovej politiky Eurosystému kedykoľvek meniť.

| (2) | V záujme podporiť účinnosť cielených dlhodobejších refinančných operácií (targeted longer-term refinancing operations – TLTRO), 22. januára 2015 Rada guvernérov rozhodla o odstránení rozdielu desiatich bázických bodov oproti sadzbe hlavných refinančných operácií na účely TLTRO plánovaných na obdobie od marca 2015 do júna 2016. Odstránenie rozdielu odráža zníženie termínovej prémie nástrojov s trhovým financovaním pre inštitúcie od oznámenia TLTRO 5. júna 2014. Rozhodnutie nemá vplyv na úrokovú sadbu uplatňovanú na prvé TLTRO uskutočnené od septembra do decembra 2014. Táto sadzba sa preto nemení, t. j. zostáva pevne stanovená počas trvania každej operácie na úrovni aktuálnej sadzby hlavných refinančných operácií v čase vyhlásenia tendra týkajúceho sa príslušnej cielenej dlhodobejšej refinančnej operácie, zvýšenej o 10 bázických bodov. |
| --- | --- |

(2)

V záujme podporiť účinnosť cielených dlhodobejších refinančných operácií (targeted longer-term refinancing operations – TLTRO), 22. januára 2015 Rada guvernérov rozhodla o odstránení rozdielu desiatich bázických bodov oproti sadzbe hlavných refinančných operácií na účely TLTRO plánovaných na obdobie od marca 2015 do júna 2016. Odstránenie rozdielu odráža zníženie termínovej prémie nástrojov s trhovým financovaním pre inštitúcie od oznámenia TLTRO 5. júna 2014. Rozhodnutie nemá vplyv na úrokovú sadbu uplatňovanú na prvé TLTRO uskutočnené od septembra do decembra 2014. Táto sadzba sa preto nemení, t. j. zostáva pevne stanovená počas trvania každej operácie na úrovni aktuálnej sadzby hlavných refinančných operácií v čase vyhlásenia tendra týkajúceho sa príslušnej cielenej dlhodobejšej refinančnej operácie, zvýšenej o 10 bázických bodov.

| (3) | Okrem toho sa vyžadujú určité menšie opravy rozhodnutia ECB/2014/34 (2). |
| --- | --- |

(3)

Okrem toho sa vyžadujú určité menšie opravy rozhodnutia ECB/2014/34 (2).

| (4) | Rozhodnutie ECB/2014/34 by sa preto malo zmeniť zodpovedajúcim spôsobom, |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie ECB/2014/34 by sa preto malo zmeniť zodpovedajúcim spôsobom,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Zmeny

Rozhodnutie ECB/2014/34 sa mení takto:

| 1. | Článok 5 sa nahrádza takto:
  „Článok 5
  Úroky
  Pokiaľ ide o TLTRO uskutočnených od septembra 2014 do decembra 2014, platí úroková sadzba pevne stanovená počas trvania každej operácie na úrovni aktuálnej sadzby hlavných refinančných operácií v čase vyhlásenia tendra týkajúceho sa príslušnej cielenej dlhodobejšej refinančnej operácie, zvýšená o 10 bázických bodov. Pokiaľ ide o TLTRO, ktoré sa majú uskutočniť od marca 2015 do júna 2016, platí úroková sadzba pevne stanovená počas trvania každej operácie na úrovni aktuálnej sadzby hlavných refinančných operácií v čase vyhlásenia tendra týkajúceho sa príslušnej cielenej dlhodobejšej refinančnej operácie.
  Úroky sú splatné spätne pri splatnosti operácie, alebo prípadne pri predčasnom splatení, ako sa uvádza v článkoch 6 a 7.“ |
| --- | --- |

1.

Článok 5 sa nahrádza takto:

„Článok 5

Úroky

Pokiaľ ide o TLTRO uskutočnených od septembra 2014 do decembra 2014, platí úroková sadzba pevne stanovená počas trvania každej operácie na úrovni aktuálnej sadzby hlavných refinančných operácií v čase vyhlásenia tendra týkajúceho sa príslušnej cielenej dlhodobejšej refinančnej operácie, zvýšená o 10 bázických bodov. Pokiaľ ide o TLTRO, ktoré sa majú uskutočniť od marca 2015 do júna 2016, platí úroková sadzba pevne stanovená počas trvania každej operácie na úrovni aktuálnej sadzby hlavných refinančných operácií v čase vyhlásenia tendra týkajúceho sa príslušnej cielenej dlhodobejšej refinančnej operácie.

Úroky sú splatné spätne pri splatnosti operácie, alebo prípadne pri predčasnom splatení, ako sa uvádza v článkoch 6 a 7.“

| 2. | V prílohe I odseku 1 (Výpočet úverových limitov) sa druhá tabuľka nahrádza takto:








  „k | Mesiac TLTRO | Referenčný mesiac na účely prideľovania | CNLk |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 | marec 2015 | január 2015 | NLmáj

  2014 + NLjún

  2014 + ... + NLjanuár

  2015 |
| 4 | jún 2015 | apríl 2015 | NLmáj

  2014 + NLjún

  2014 + ... + NLapríl

  2015 |
| 5 | september 2015 | júl 2015 | NLmáj

  2014 + NLjún

  2014 + ... + NLjúl

  2015 |
| 6 | december 2015 | október 2015 | NLmáj

  2014 + NLjún

  2014 + ... + NLoktóber

  2015 |
| 7 | marec 2016 | január 2016 | NLmáj

  2014 + NLjún

  2014 + ... + NLjanuár

  2016 |
| 8 | jún 2016 | apríl 2016 | NLmáj

  2014 + NLjún

  2014 + ... + NLapríl

  2016“ |

2.

V prílohe I odseku 1 (Výpočet úverových limitov) sa druhá tabuľka nahrádza takto:

„k

Mesiac TLTRO

Referenčný mesiac na účely prideľovania

CNLk

3

marec 2015

január 2015

NLmáj

  2014 + NLjún

  2014 + ... + NLjanuár

  2015

4

jún 2015

apríl 2015

NLmáj

  2014 + NLjún

  2014 + ... + NLapríl

  2015

5

september 2015

júl 2015

NLmáj

  2014 + NLjún

  2014 + ... + NLjúl

  2015

6

december 2015

október 2015

NLmáj

  2014 + NLjún

  2014 + ... + NLoktóber

  2015

7

marec 2016

január 2016

NLmáj

  2014 + NLjún

  2014 + ... + NLjanuár

  2016

8

jún 2016

apríl 2016

NLmáj

  2014 + NLjún

  2014 + ... + NLapríl

  2016“

| 3. | V prílohe I odseku 2 (Výpočet povinných predčasných splatení) sa vzorec pre „povinné predčasné splatenie účastníka v septembri 2016“ nahrádza takto:
  „, ak“. |
| --- | --- |

3.

V prílohe I odseku 2 (Výpočet povinných predčasných splatení) sa vzorec pre „povinné predčasné splatenie účastníka v septembri 2016“ nahrádza takto:

„Formula, akFormula“

| 4. | V prílohe I sa tretia poznámka pod čiarou nahrádza takto:
  „Pre TLTRO, ktoré sa majú vykonať v marci 2015 (k = 3), je obmedzenie C
  3 ≤ max{0, AA
  3}.“ |
| --- | --- |

4.

V prílohe I sa tretia poznámka pod čiarou nahrádza takto:

„Pre TLTRO, ktoré sa majú vykonať v marci 2015 (k = 3), je obmedzenie C
  3 ≤ max{0, AA
  3}.“

| 5. | V prílohe II sa štvrtá poznámka pod čiarou nahrádza takto:
  „Sektorová klasifikácia holdingových spoločností nefinančných korporácií v nariadení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) sa zmenila v nariadení (EÚ) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) s cieľom zohľadniť zmeny v medzinárodných štatistických štandardoch. Podľa nariadenia (EÚ) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) sú holdingové spoločnosti nefinančných korporácii reklasifikované ako finančné korporácie. Vykazovanie TLTRO musí byť v zásade v súlade s rámcom BSI: s účinnosťou od decembra 2014 by údaje nemali zahŕňať holdingové spoločnosti a mali by sa zaslať tomu zodpovedajúce úpravy.“ |
| --- | --- |

5.

V prílohe II sa štvrtá poznámka pod čiarou nahrádza takto:

„Sektorová klasifikácia holdingových spoločností nefinančných korporácií v nariadení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) sa zmenila v nariadení (EÚ) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) s cieľom zohľadniť zmeny v medzinárodných štatistických štandardoch. Podľa nariadenia (EÚ) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) sú holdingové spoločnosti nefinančných korporácii reklasifikované ako finančné korporácie. Vykazovanie TLTRO musí byť v zásade v súlade s rámcom BSI: s účinnosťou od decembra 2014 by údaje nemali zahŕňať holdingové spoločnosti a mali by sa zaslať tomu zodpovedajúce úpravy.“

| 6. | V prílohe II sa trinásta poznámka pod čiarou nahrádza takto:
  „Účinky reklasifikácií holdingových spoločností nefinančných korporácií ako finančných korporácií, ktoré sa uskutočnia od decembra 2014, by sa mali zaznamenať pod položkou 3.2C.“ |
| --- | --- |

6.

V prílohe II sa trinásta poznámka pod čiarou nahrádza takto:

„Účinky reklasifikácií holdingových spoločností nefinančných korporácií ako finančných korporácií, ktoré sa uskutočnia od decembra 2014, by sa mali zaznamenať pod položkou 3.2C.“

Článok 2

Nadobudnutie účinnosti

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 10. februára 2015.

Vo Frankfurte nad Mohanom 10. februára 2015

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Ú. v. EÚ L 331, 14.12.2011, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutie ECB/2014/34 z 29. júla 2014 o opatreniach týkajúcich sa cielených dlhodobejších refinančných operácií (Ú. v. EÚ L 258, 29.8.2014, s. 11).

2

---

| 25.2.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/29

---

ROZHODNUTIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY (EÚ) 2015/300

z 10. februára 2015

o akceptovateľnosti obchodovateľných dlhových nástrojov, ktoré vydala alebo za ktoré v plnom rozsahu ručí Helénska republika (ECB/2015/6)

RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie a najmä na jej článok 127 ods. 2 prvú zarážku,

so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 31 prvú zarážku, článok 121, článok 18 a článok 341 druhú zarážku,

so zreteľom na usmernenie ECB/2011/14 z 20. septembra 2011 o nástrojoch a postupoch menovej politiky Eurosystému (1), a najmä na jeho prílohu I oddiely 1.6, 6.3.1, 6.3.2 a 6.4.2,

so zreteľom na usmernenie ECB/2014/31 z 9. júla 2014 o dodatočných dočasných opatreniach týkajúcich sa refinančných operácií Eurosystému a akceptovateľnosti zábezpeky, ktorým sa mení usmernenie ECB/2007/9 (2), a najmä na jeho článok 1 ods. 3 a články 6 a 8,

keďže:

| (1) | Podľa článku 18.1 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky Európska centrálna banka (ECB) a národné centrálne banky členských štátov, ktorých menou je euro (ďalej len „národné centrálne banky“), môžu uskutočňovať úverové operácie s úverovými inštitúciami a inými účastníkmi trhu, pričom sa požičiavanie zabezpečuje na základe dostatočnej zábezpeky. Štandardné kritériá určujúce akceptovateľnosť zábezpeky na účely operácií menovej politiky Eurosystému sú stanovené v prílohe I k usmerneniu ECB/2011/14. |
| --- | --- |

(1)

Podľa článku 18.1 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky Európska centrálna banka (ECB) a národné centrálne banky členských štátov, ktorých menou je euro (ďalej len „národné centrálne banky“), môžu uskutočňovať úverové operácie s úverovými inštitúciami a inými účastníkmi trhu, pričom sa požičiavanie zabezpečuje na základe dostatočnej zábezpeky. Štandardné kritériá určujúce akceptovateľnosť zábezpeky na účely operácií menovej politiky Eurosystému sú stanovené v prílohe I k usmerneniu ECB/2011/14.

| (2) | Podľa oddielu 1.6 prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14 môže Rada guvernérov nástroje, podmienky, kritériá a postupy vykonávania operácií menovej politiky Eurosystému kedykoľvek meniť. Podľa oddielu 6.3.1 prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14 si Eurosystém vyhradzuje právo určiť, či emisia, emitent, dlžník alebo ručiteľ spĺňajú vysoké štandardy na hodnotenie kreditného rizika na základe akýchkoľvek informácií, ktoré považuje za relevantné. Minimálne požiadavky Eurosystému na limity kreditnej kvality sú ďalej uvedené v rámcových pravidlách Eurosystému pre hodnotenie kreditného rizika obchodovateľných aktív, ako je to ustanovené v oddiele 6.3.2 prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14. |
| --- | --- |

(2)

Podľa oddielu 1.6 prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14 môže Rada guvernérov nástroje, podmienky, kritériá a postupy vykonávania operácií menovej politiky Eurosystému kedykoľvek meniť. Podľa oddielu 6.3.1 prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14 si Eurosystém vyhradzuje právo určiť, či emisia, emitent, dlžník alebo ručiteľ spĺňajú vysoké štandardy na hodnotenie kreditného rizika na základe akýchkoľvek informácií, ktoré považuje za relevantné. Minimálne požiadavky Eurosystému na limity kreditnej kvality sú ďalej uvedené v rámcových pravidlách Eurosystému pre hodnotenie kreditného rizika obchodovateľných aktív, ako je to ustanovené v oddiele 6.3.2 prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14.

| (3) | Pozastavenie uplatňovania minimálnych požiadaviek Eurosystému na limity kreditnej kvality vo vzťahu k obchodovateľným dlhovým nástrojom, ktoré vydala alebo za ktoré v plnom rozsahu ručí Helénska republika, o ktorom Rada guvernérov pôvodne rozhodla 6. mája 2010, bolo výnimočným a dočasným opatrením založeným na pozitívnom hodnotení Rady guvernérov týkajúceho sa plnenia programu Európskej únie/Medzinárodného menového fondu. V tom čase Rada guvernérov zohľadnila skutočnosť, že Helénska republika schválila program, ktorý Rada guvernérov považovala za primeraný, takže obchodovateľné dlhové nástroje, ktoré vydala alebo za ktoré v plnom rozsahu ručí Helénska republika, si z hľadiska riadenia kreditného rizika zachovali štandard kvality dostatočný na to, aby zostali akceptovateľnou zábezpekou pre operácie menovej politiky Eurosystému bez ohľadu na akékoľvek externé hodnotenia kreditného rizika. Okrem toho Rada guvernérov zohľadnila pevné odhodlanie gréckej vlády tento program plne implementovať (3). |
| --- | --- |

(3)

Pozastavenie uplatňovania minimálnych požiadaviek Eurosystému na limity kreditnej kvality vo vzťahu k obchodovateľným dlhovým nástrojom, ktoré vydala alebo za ktoré v plnom rozsahu ručí Helénska republika, o ktorom Rada guvernérov pôvodne rozhodla 6. mája 2010, bolo výnimočným a dočasným opatrením založeným na pozitívnom hodnotení Rady guvernérov týkajúceho sa plnenia programu Európskej únie/Medzinárodného menového fondu. V tom čase Rada guvernérov zohľadnila skutočnosť, že Helénska republika schválila program, ktorý Rada guvernérov považovala za primeraný, takže obchodovateľné dlhové nástroje, ktoré vydala alebo za ktoré v plnom rozsahu ručí Helénska republika, si z hľadiska riadenia kreditného rizika zachovali štandard kvality dostatočný na to, aby zostali akceptovateľnou zábezpekou pre operácie menovej politiky Eurosystému bez ohľadu na akékoľvek externé hodnotenia kreditného rizika. Okrem toho Rada guvernérov zohľadnila pevné odhodlanie gréckej vlády tento program plne implementovať (3).

| (4) | Podľa článku 8 usmernenia ECB/2014/31 sa limity kreditnej kvality Eurosystému neuplatňujú na obchodovateľné dlhové nástroje, ktoré vydali alebo za ktoré v plnom rozsahu ručia vlády členských štátov eurozóny, na ktoré sa uplatňuje program Európskej únie/Medzinárodného menového fondu, pokiaľ Rada guvernérov nerozhodne, že príslušný členský štát už nespĺňa podmienky jeho finančnej podpory a/alebo makroekonomického programu. Podľa článku 1 ods. 3 toho istého usmernenia sa na účely článku 6 ods. 1 a článku 8 usmernenia Helénska republika považuje za členský štát eurozóny, ktorý plní program Európskej únie/Medzinárodného menového fondu. |
| --- | --- |

(4)

Podľa článku 8 usmernenia ECB/2014/31 sa limity kreditnej kvality Eurosystému neuplatňujú na obchodovateľné dlhové nástroje, ktoré vydali alebo za ktoré v plnom rozsahu ručia vlády členských štátov eurozóny, na ktoré sa uplatňuje program Európskej únie/Medzinárodného menového fondu, pokiaľ Rada guvernérov nerozhodne, že príslušný členský štát už nespĺňa podmienky jeho finančnej podpory a/alebo makroekonomického programu. Podľa článku 1 ods. 3 toho istého usmernenia sa na účely článku 6 ods. 1 a článku 8 usmernenia Helénska republika považuje za členský štát eurozóny, ktorý plní program Európskej únie/Medzinárodného menového fondu.

| (5) | Na základe dostupných informácií Rada guvernérov zhodnotila, že v súčasnosti nemožno predpokladať úspešný záver preskúmania programu Európskej únie/Medzinárodného menového fondu pre Helénsku republiku. V dôsledku toho sa už Helénska republika nepovažuje za členský štát, ktorý plní program, a teda nie sú splnené podmienky pre dočasné pozastavenie uplatňovania limitov kreditnej kvality Eurosystému vo vzťahu k týmto nástrojom, ako je to ustanovené v článku 8 ods. 2 usmernenia ECB/2014/31. V dôsledku toho Rada guvernérov rozhodla, že vo vzťahu k obchodovateľným dlhovým nástrojom, ktoré vydala alebo za ktoré v plnom rozsahu ručí Helénska republika, sa uplatňujú limity kreditnej kvality Eurosystému, |
| --- | --- |

(5)

Na základe dostupných informácií Rada guvernérov zhodnotila, že v súčasnosti nemožno predpokladať úspešný záver preskúmania programu Európskej únie/Medzinárodného menového fondu pre Helénsku republiku. V dôsledku toho sa už Helénska republika nepovažuje za členský štát, ktorý plní program, a teda nie sú splnené podmienky pre dočasné pozastavenie uplatňovania limitov kreditnej kvality Eurosystému vo vzťahu k týmto nástrojom, ako je to ustanovené v článku 8 ods. 2 usmernenia ECB/2014/31. V dôsledku toho Rada guvernérov rozhodla, že vo vzťahu k obchodovateľným dlhovým nástrojom, ktoré vydala alebo za ktoré v plnom rozsahu ručí Helénska republika, sa uplatňujú limity kreditnej kvality Eurosystému,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Akceptovateľnosť obchodovateľných dlhových nástrojov, ktoré vydala alebo za ktoré v plnom rozsahu ručí Helénska republika

1.   Na účely článku 6 ods. 1 a článku 8 usmernenia ECB/2014/31 sa už Helénska republika nepovažuje za členský štát, ktorý plní program Európskej únie/Medzinárodného menového fondu.

2.   Minimálne požiadavky Eurosystému na limity kreditnej kvality, ako sú ustanovené v rámcových pravidlách Eurosystému pre hodnotenie kreditného rizika určitých obchodovateľných aktív v oddiele 6.3.2 prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14, sa uplatňujú vo vzťahu k obchodovateľným dlhovým nástrojom, ktoré vydala alebo za ktoré v plnom rozsahu ručí Helénska republika.

3.   V prípade akéhokoľvek rozporu medzi týmto rozhodnutím, usmernením ECB/2011/14 a usmernením ECB/2014/31 tak, ako ich implementovali národné centrálne banky na vnútroštátnej úrovni, má prednosť toto rozhodnutie.

Článok 2

Nadobudnutie účinnosti

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 11. februára 2015.

Vo Frankfurte nad Mohanom 10. februára 2015

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Ú. v. EÚ L 331, 14.12.2011, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 240, 13.8.2014, s. 28.

2

(3)  Pozri bod odôvodnenia 4 rozhodnutia ECB/2010/3 zo 6. mája 2010 o dočasných opatreniach týkajúcich sa akceptovateľnosti obchodovateľných dlhových nástrojov vydaných alebo garantovaných gréckou vládou (Ú. v. EÚ L 117, 11.5.2010, s. 102).

3

---