# Az Európai Unió L 72/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 72 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. március 17. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 72

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. március 17.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság (EU) 2015/434 végrehajtási rendelete (2015. március 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/435 határozata (2014. december 17.) a rendkívüli tartalék igénybevételéről | 4 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/436 határozata (2014. december 17.) az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről | 6 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/437 határozata (2014. december 17.) az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről | 7 |
| | * | A Tanács (EU) 2015/438 határozata (2015. március 2.) az Európai Unió és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban az Európai Unió által, a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatások elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról | 8 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2015/439 határozata (2015. március 16.) az Európai Unió Száhil övért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról | 27 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2015/440 határozata (2015. március 16.) az Európai Unió Afrika szarváért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról | 32 |
| | * | A Tanács (KKPB) 2015/441 határozata (2015. március 16.) az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról szóló 2010/96/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról | 37 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2015/442 határozata (2015. március 16.) az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai tanácsadó KBVP-missziójának (EUMAM RCA) elindításáról és a (KKBP) 2015/78 határozat módosításáról | 39 |
| | * | A Bizottság (EU, Euratom) 2015/443 határozata (2015. március 13.) a Bizottságon belüli biztonságról | 41 |
| | * | A Bizottság (EU, Euratom) 2015/444 határozata (2015. március 13.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról | 53 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság (EU) 2015/434 végrehajtási rendelete (2015. március 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

HATÁROZATOK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/435 határozata (2014. december 17.) a rendkívüli tartalék igénybevételéről

4

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/436 határozata (2014. december 17.) az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

6

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/437 határozata (2014. december 17.) az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

7

*

A Tanács (EU) 2015/438 határozata (2015. március 2.) az Európai Unió és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban az Európai Unió által, a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatások elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról

8

*

A Tanács (KKBP) 2015/439 határozata (2015. március 16.) az Európai Unió Száhil övért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

27

*

A Tanács (KKBP) 2015/440 határozata (2015. március 16.) az Európai Unió Afrika szarváért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

32

*

A Tanács (KKPB) 2015/441 határozata (2015. március 16.) az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról szóló 2010/96/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról

37

*

A Tanács (KKBP) 2015/442 határozata (2015. március 16.) az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai tanácsadó KBVP-missziójának (EUMAM RCA) elindításáról és a (KKBP) 2015/78 határozat módosításáról

39

*

A Bizottság (EU, Euratom) 2015/443 határozata (2015. március 13.) a Bizottságon belüli biztonságról

41

*

A Bizottság (EU, Euratom) 2015/444 határozata (2015. március 13.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról

53

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 17.3.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 72/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/434 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. március 16.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. március 16-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | EG | 65,8 |
| MA | 84,9 |
| TR | 86,4 |
| ZZ | 79,0 |
| 0707 00 05 | JO | 229,9 |
| MA | 183,9 |
| TR | 185,1 |
| ZZ | 199,6 |
| 0709 93 10 | MA | 119,5 |
| TR | 192,4 |
| ZZ | 156,0 |
| 0805 10 20 | EG | 45,8 |
| IL | 72,7 |
| MA | 56,7 |
| TN | 57,3 |
| TR | 63,6 |
| ZZ | 59,2 |
| 0805 50 10 | TR | 61,4 |
| ZZ | 61,4 |
| 0808 10 80 | BR | 70,9 |
| CA | 81,0 |
| CL | 100,9 |
| CN | 91,1 |
| MK | 25,2 |
| US | 166,1 |
| ZZ | 89,2 |
| 0808 30 90 | AR | 112,0 |
| CL | 133,2 |
| US | 124,8 |
| ZA | 103,5 |
| ZZ | 118,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

EG

65,8

MA

84,9

TR

86,4

ZZ

79,0

0707 00 05

JO

229,9

MA

183,9

TR

185,1

ZZ

199,6

0709 93 10

MA

119,5

TR

192,4

ZZ

156,0

0805 10 20

EG

45,8

IL

72,7

MA

56,7

TN

57,3

TR

63,6

ZZ

59,2

0805 50 10

TR

61,4

ZZ

61,4

0808 10 80

BR

70,9

CA

81,0

CL

100,9

CN

91,1

MK

25,2

US

166,1

ZZ

89,2

0808 30 90

AR

112,0

CL

133,2

US

124,8

ZA

103,5

ZZ

118,4

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 17.3.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 72/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 72/4

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2015/435 HATÁROZATA

(2014. december 17.)

a rendkívüli tartalék igénybevételéről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (1), és különösen annak 14. pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (2) 13. cikke az Unió bruttó nemzeti jövedelmének legfeljebb 0,03 %-át kitevő rendkívüli tartalékot hozott létre. |
| --- | --- |

(1)

Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (2) 13. cikke az Unió bruttó nemzeti jövedelmének legfeljebb 0,03 %-át kitevő rendkívüli tartalékot hozott létre.

| (2) | Az említett rendelet 6. cikkének megfelelően a Bizottság kiszámította a rendkívüli tartalék 2014-re vonatkozó maximális összegét (3). |
| --- | --- |

(2)

Az említett rendelet 6. cikkének megfelelően a Bizottság kiszámította a rendkívüli tartalék 2014-re vonatkozó maximális összegét (3).

| (3) | A többéves pénzügyi keret 2014. évi kifizetési felső határának 2013. februári, első alkalommal történő meghatározása után felmerült, előre nem látott körülményekre való reagálás minden egyéb pénzügyi lehetőségét megvizsgálták, szükségesnek látszik a rendkívüli tartalék igénybevétele a 2014-es pénzügyi évre az Európai Unió általános költségvetésében szereplő kifizetési előirányzatoknak a kifizetési felső határ feletti kiegészítésére. |
| --- | --- |

(3)

A többéves pénzügyi keret 2014. évi kifizetési felső határának 2013. februári, első alkalommal történő meghatározása után felmerült, előre nem látott körülményekre való reagálás minden egyéb pénzügyi lehetőségét megvizsgálták, szükségesnek látszik a rendkívüli tartalék igénybevétele a 2014-es pénzügyi évre az Európai Unió általános költségvetésében szereplő kifizetési előirányzatoknak a kifizetési felső határ feletti kiegészítésére.

| (4) | A rendkívüli tartalék igénybevételének magában kell foglalnia 350 millió EUR összegű kifizetési előirányzatot mindaddig, amíg megállapodás nem jön létre más speciális eszközök céljára történő kifizetésekről. |
| --- | --- |

(4)

A rendkívüli tartalék igénybevételének magában kell foglalnia 350 millió EUR összegű kifizetési előirányzatot mindaddig, amíg megállapodás nem jön létre más speciális eszközök céljára történő kifizetésekről.

| (5) | Az ez évben kialakult nagyon sajátos helyzetre tekintettel teljesül az 1311/2013/EU, Euratom rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében foglalt végső megoldás feltétele. |
| --- | --- |

(5)

Az ez évben kialakult nagyon sajátos helyzetre tekintettel teljesül az 1311/2013/EU, Euratom rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében foglalt végső megoldás feltétele.

| (6) | az 1311/2013/EU, Euratom rendelet 13. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek való megfelelés érdekében a Bizottságnak javaslatot kell benyújtania a rendelkezésre bocsátott összegeknek egy vagy több pénzügyi évben a vonatkozó jövőbeli többéves pénzügyi keretben való ellentételezésére vonatkozóan, kellő figyelmet fordítva a más speciális eszközök céljára történő kifizetésekre, és úgy, hogy az a Bizottság intézményi előjogait ne sértse, |
| --- | --- |

(6)

az 1311/2013/EU, Euratom rendelet 13. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek való megfelelés érdekében a Bizottságnak javaslatot kell benyújtania a rendelkezésre bocsátott összegeknek egy vagy több pénzügyi évben a vonatkozó jövőbeli többéves pénzügyi keretben való ellentételezésére vonatkozóan, kellő figyelmet fordítva a más speciális eszközök céljára történő kifizetésekre, és úgy, hogy az a Bizottság intézményi előjogait ne sértse,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének céljára igénybe kell venni a rendkívüli tartalékot a többéves pénzügyi keret kifizetési felső határa felett 3 168 233 715 EUR összegű kifizetési előirányzat biztosítására.

2. cikk

2 818 233 715 EUR összeget három részletben kell ellentételezni a következő évekre rendelkezésre álló kifizetési felső határok tartalékaiból:

| a) | 2018: 939 411 200 EUR |
| --- | --- |

a)

2018: 939 411 200 EUR

| b) | 2019: 939 411 200 EUR |
| --- | --- |

b)

2019: 939 411 200 EUR

| c) | 2020: 939 411 315 EUR |
| --- | --- |

c)

2020: 939 411 315 EUR

A Bizottság felkérést kap, hogy kellő időben terjesszen elő javaslatot a fennmaradó 350 millió EUR összegre vonatkozóan.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Strasbourgban, 2014. december 17-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

B. DELLA VEDOVA

---

(1)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

1

(2)  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

2

(3)  A Bizottság közleménye (2013. december 20.) a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – A pénzügyi keret 2014-re vonatkozó technikai kiigazítása a GNI alakulásának megfelelően (COM(2013) 928).

3

---

| 17.3.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 72/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 72/6

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2015/436 HATÁROZATA

(2014. december 17.)

az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2) és különösen annak 11. pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió a katasztrófa sújtotta régiók lakossága iránti szolidaritás kifejezése érdekében létrehozta az Európai Unió Szolidaritási Alapját (a továbbiakban: az alap). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió a katasztrófa sújtotta régiók lakossága iránti szolidaritás kifejezése érdekében létrehozta az Európai Unió Szolidaritási Alapját (a továbbiakban: az alap).

| (2) | Az 1311/2013/EU, Euratom rendelet (3) 10. cikke az alap igénybevételét évi 500 millió EUR felső határig engedélyezi (2011. évi árakon). |
| --- | --- |

(2)

Az 1311/2013/EU, Euratom rendelet (3) 10. cikke az alap igénybevételét évi 500 millió EUR felső határig engedélyezi (2011. évi árakon).

| (3) | Az alap igénybevételére vonatkozó rendelkezéseket a 2012/2002/EK rendelet tartalmazza. |
| --- | --- |

(3)

Az alap igénybevételére vonatkozó rendelkezéseket a 2012/2002/EK rendelet tartalmazza.

| (4) | Olaszország árvíz miatt kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére. |
| --- | --- |

(4)

Olaszország árvíz miatt kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

| (5) | Görögország földrengés miatt kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére. |
| --- | --- |

(5)

Görögország földrengés miatt kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

| (6) | Szlovénia jégviharok miatt kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére. |
| --- | --- |

(6)

Szlovénia jégviharok miatt kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

| (7) | Horvátország árvíz követte jégviharok miatt kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére, |
| --- | --- |

(7)

Horvátország árvíz követte jégviharok miatt kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió Szolidaritási Alapjából az Európai Unió 2014-es költségvetési évre szóló általános költségvetése terhére 46 998 528 EUR összeg kerül igénybevételre kötelezettségvállalási előirányzatok formájában.

Az Európai Unió Szolidaritási Alapjából az Európai Unió 2015-ös költségvetési évre szóló általános költségvetése terhére 46 998 528 EUR összeg kerül igénybevételre kifizetési előirányzatok formájában.

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Strasbourgban, 2014. december 17-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

B. DELLA VEDOVA

---

(1)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

1

(2)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

2

(3)  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

3

---

| 17.3.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 72/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 72/7

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2015/437 HATÁROZATA

(2014. december 17.)

az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2), és különösen annak 11. pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió a katasztrófa sújtotta régiók lakossága iránti szolidaritás kifejezése érdekében létrehozta az Európai Unió Szolidaritási Alapját (a továbbiakban: az alap). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió a katasztrófa sújtotta régiók lakossága iránti szolidaritás kifejezése érdekében létrehozta az Európai Unió Szolidaritási Alapját (a továbbiakban: az alap).

| (2) | Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (3) 10. cikke az alap igénybevételét évi 500 millió EUR felső határig engedélyezi (2011-es árakon). |
| --- | --- |

(2)

Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet (3) 10. cikke az alap igénybevételét évi 500 millió EUR felső határig engedélyezi (2011-es árakon).

| (3) | Az alap igénybevételére vonatkozó rendelkezéseket a 2012/2002/EK rendelet tartalmazza. |
| --- | --- |

(3)

Az alap igénybevételére vonatkozó rendelkezéseket a 2012/2002/EK rendelet tartalmazza.

| (4) | Szerbia árvíz miatt kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére. |
| --- | --- |

(4)

Szerbia árvíz miatt kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

| (5) | Horvátország árvíz miatt kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére. |
| --- | --- |

(5)

Horvátország árvíz miatt kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

| (6) | Bulgária árvíz miatt kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére, |
| --- | --- |

(6)

Bulgária árvíz miatt kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió Szolidaritási Alapjából az Európai Unió 2014-es költségvetési évre szóló általános költségvetése terhére 79 726 440 EUR összeg kerül igénybevételre kötelezettségvállalási előirányzatok formájában.

Az Európai Unió Szolidaritási Alapjából az Európai Unió 2015-es költségvetési évre szóló általános költségvetése terhére 79 726 440 EUR összeg kerül igénybevételre kifizetési előirányzatok formájában.

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Strasbourgban, 2014. december 17-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

B. DELLA VEDOVA

---

(1)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

1

(2)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

2

(3)  A Tanács 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom rendelete a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

3

---

| 17.3.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 72/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 72/8

---

A TANÁCS (EU) 2015/438 HATÁROZATA

(2015. március 2.)

az Európai Unió és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban az Európai Unió által, a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatások elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben a 218. cikk (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 12. cikke vegyes bizottságot állít fel. A cikk rendelkezése szerint a vegyes bizottság feladata különösen a megállapodás végrehajtásának felügyelete. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás (1) (a továbbiakban: a megállapodás) 12. cikke vegyes bizottságot állít fel. A cikk rendelkezése szerint a vegyes bizottság feladata különösen a megállapodás végrehajtásának felügyelete.

| (2) | Az Európai Unió és Ukrajna közötti, az Európai Közösség és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás módosításáról szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: a módosító megállapodás) 2013. július 1-jén hatályba lépett. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió és Ukrajna közötti, az Európai Közösség és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás módosításáról szóló megállapodás (2) (a továbbiakban: a módosító megállapodás) 2013. július 1-jén hatályba lépett.

| (3) | A 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) meghatározta a tagállamok területén való átutazásra vagy bármely 180 napos időszakon belül 90 napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízumok kiadására vonatkozó eljárásokat és feltételeket. |
| --- | --- |

(3)

A 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) meghatározta a tagállamok területén való átutazásra vagy bármely 180 napos időszakon belül 90 napot meg nem haladó, tervezett tartózkodásra jogosító vízumok kiadására vonatkozó eljárásokat és feltételeket.

| (4) | Feladatkörében a vegyes bizottság közös iránymutatás elfogadását látta szükségesnek annak biztosítása érdekében, hogy a tagállami konzulátusok között teljes körűen harmonizált legyen a megállapodás végrehajtása, továbbá annak érdekében, hogy tisztázható legyen a megállapodás rendelkezései, valamint a szerződő feleknek a megállapodás által nem szabályozott vízumkérdésekre továbbra is vonatkozó rendelkezései közötti kapcsolat. |
| --- | --- |

(4)

Feladatkörében a vegyes bizottság közös iránymutatás elfogadását látta szükségesnek annak biztosítása érdekében, hogy a tagállami konzulátusok között teljes körűen harmonizált legyen a megállapodás végrehajtása, továbbá annak érdekében, hogy tisztázható legyen a megállapodás rendelkezései, valamint a szerződő feleknek a megállapodás által nem szabályozott vízumkérdésekre továbbra is vonatkozó rendelkezései közötti kapcsolat.

| (5) | A vegyes bizottság ilyen iránymutatásokat fogadott el 2009. november 25-i, 1/2009 sz. határozatával. Ezeket az iránymutatásokat a megállapodásnak a módosító megállapodás által bevezetett új rendelkezéseihez, valamint az Unió vízumpolitikára vonatkozó belső jogában bekövetkezett változásokhoz kell igazítani. Az egyértelműség érdekében indokolt, hogy ezen iránymutatások helyébe újak lépjenek. |
| --- | --- |

(5)

A vegyes bizottság ilyen iránymutatásokat fogadott el 2009. november 25-i, 1/2009 sz. határozatával. Ezeket az iránymutatásokat a megállapodásnak a módosító megállapodás által bevezetett új rendelkezéseihez, valamint az Unió vízumpolitikára vonatkozó belső jogában bekövetkezett változásokhoz kell igazítani. Az egyértelműség érdekében indokolt, hogy ezen iránymutatások helyébe újak lépjenek.

| (6) | Meg kell határozni a vegyes bizottságban a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatások elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontot, |
| --- | --- |

(6)

Meg kell határozni a vegyes bizottságban a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatások elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontot,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás 12. cikke által létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatások elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont az e határozathoz csatolt vegyes bizottsági határozattervezeten alapul.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2015. március 2-án.

a Tanács részéről

az elnök

D. REIZNIECE-OZOLA

---

(1)  HL L 332., 2007.12.18., 68. o.

1

(2)  HL L 168., 2013.6.20., 11. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 810/2009/EK rendelete a Közösségi Vízumkódex létrehozásáról (vízumkódex) (HL L 243., 2009.9.15., 1. o.).

3

---

TERVEZET

AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS UKRAJNA KÖZÖTTI, A VÍZUMOK KIADÁSÁNAK MEGKÖNNYÍTÉSÉRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG .../2014 SZ. HATÁROZATA

(...)

a megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatások elfogadásáról

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 12. cikkére,

mivel a megállapodás 2008. január 1-jén hatályba lépett,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Unió és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó közös iránymutatásokat e határozat melléklete tartalmazza.

2. cikk

A vegyes bizottság 1/2009 sz. határozata hatályát veszti.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.

Kelt ...,

a Vegyes Bizottság részéről

az elnök

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS UKRAJNA KÖZÖTTI, A VÍZUMOK KIADÁSÁNAK MEGKÖNNYÍTÉSÉRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁS VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ KÖZÖS IRÁNYMUTATÁSOK

Az Európai Unió és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló, 2008. január 1-jén hatályba lépett és az Európai Unió és Ukrajna közötti, 2012. július 23-i megállapodással 2013. július 1-jei hatálybalépéssel módosított megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) célja, hogy viszonosság alapján megkönnyítse az Ukrajna állampolgárai számára történő vízumkiadást a 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó tervezett tartózkodás esetében.

A megállapodás jogilag kötelező formában,viszonosság alapján jogokat és kötelezettségeket állapít meg az ukrán állampolgárok számára történő vízumkiadási eljárások egyszerűsítése céljából.

A megállapodás 12. cikkével létrehozott vegyes bizottság (a továbbiakban: vegyes bizottság) által elfogadott jelen irányelvek célja annak biztosítása, hogy a tagállami diplomáciai és konzuli képviseletek megfelelően és harmonizált módon hajtsák végre a megállapodás rendelkezéseit. Ezek az iránymutatások nem képezik a megállapodás részét, ezért jogilag nem kötelező erejűek. Ugyanakkor határozottan ajánlott a diplomáciai és konzulátusi alkalmazottak számára, hogy a megállapodás rendelkezéseinek végrehajtása során következetesen vegyék figyelembe az iránymutatásokat.

A cél az, hogy az iránymutatásokat a vegyes bizottság a megállapodás végrehajtási tapasztalatainak fényében rendszeresen naprakésszé tegye. A vegyes bizottság által 2009. november 25-én elfogadott iránymutatásokat, az Európai Unió és Ukrajna közötti, az Európai Közösség és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás módosításáról szóló megállapodáshoz (a továbbiakban: módosító megállapodás) és az új uniós jogalkotáshoz, például a 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelethez (1) (vízumkódex) igazították.

I.   ÁLTALÁNOS KÉRDÉSEK

1.1.   Cél és hatály

A megállapodás 1. cikke szerint: „E megállapodás célja, hogy megkönnyítse az Ukrajna állampolgárai számára történő vízumkiadást a 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó tervezett tartózkodás esetében.”.

A megállapodás minden, rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot kérelmező ukrán állampolgárra vonatkozik, a lakhelyük szerinti országtól függetlenül.

A megállapodás 1. cikkének (2) bekezdése szerint: „Ukrajna csak az összes tagállam állampolgárai vagy az összes tagállam állampolgárainak bizonyos kategóriái számára vezetheti be ismét a vízumkötelezettséget, egyes tagállamok állampolgárai vagy egyes tagállamok állampolgárainak bizonyos kategóriái számára nem. Amennyiben Ukrajna az uniós polgárok, illetve ezek egyes kategóriái számára ismét bevezeti a vízumkötelezettséget, úgy a megállapodás által az ukrán állampolgároknak nyújtott ugyanazon könnyítések alkalmazandók automatikusan kölcsönösségi alapon az érintett uniós polgárokra is.”.

Az ukrán kormány döntéseinek értelmében 2005. május 1-jétől, illetve 2008. január 1-jétől minden uniós polgár mentesül a vízumkötelezettség alól, ha 90 napot meg nem haladó időtartamra utazik Ukrajnába, vagy Ukrajna területén átutazik. Ez a rendelkezés nincs hatással az ukrán kormány e döntések megváltoztatására vonatkozó jogára.

1.2.   A megállapodás hatálya

A megállapodás 2. cikke szerint:

„1.   Az e megállapodásban előírt vízumkönnyítések csak annyiban alkalmazandók Ukrajna állampolgáraira, amennyiben ezek az Európai Unió vagy a tagállamok törvényei és rendeletei, e megállapodás vagy egyéb nemzetközi megállapodások alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól.

2.   Az e megállapodás rendelkezései által nem szabályozott kérdésekre – úgymint a vízumkiadás megtagadása, az úti okmányok elismerése, a megélhetéshez szükséges anyagi fedezet bizonyítása, a beléptetés megtagadása és a kiutasítási intézkedések – Ukrajna vagy a tagállamok nemzeti joga, illetve az európai uniós jog alkalmazandó.”

A 10. cikkben foglaltakat nem érintve (amely cikk a diplomata-útlevéllel és biometrikus szolgálati útlevéllel rendelkező ukrán állampolgárok vízumkötelezettség alóli mentességéről rendelkezik) a megállapodás nem hat ki a vízumkötelezettségről és a vízumkötelezettség alóli mentességről rendelkező meglévő szabályokra. Például az 539/2001/EK tanácsi rendelet (2) 4. cikke lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy más kategóriák között például mentesítse a vízumkötelezettség alól a polgári légi és tengeri személyzetet.

2

Az e megállapodás által nem szabályozott kérdésekre – úgymint a vízumkiadás megtagadása, az úti okmányok elismerése, a megélhetéshez szükséges anyagi fedezet bizonyítása, a belépés megtagadása és a kiutasítási intézkedések – a schengeni szabályok, illetve adott esetben a nemzeti jog alkalmazandó. Ez vonatkozik a vízumkérelem feldolgozására illetékességgel rendelkező schengeni tagállamot meghatározó schengeni szabályokra is. Ezért az ukrán állampolgároknak továbbra is az utazásuk elsődleges céljának minősülő tagállam konzulátusán kell vízumot kérelmezniük; ha nincs elsődleges célország, akkor a schengeni térségbe történő első beutazás szerinti tagállam konzulátusán kell a kérelmet benyújtani.

Még ha a megállapodásban rögzített feltételeknek teljesülnek is – például ha a 4. cikkben rögzített kategóriákra nézve az utazás célját igazoló dokumentumokat benyújtotta a vízum kérelmezője –, a vízum kibocsátása akkor is megtagadható, ha az 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) 5. cikkében rögzített feltételek nem teljesülnek, vagyis az érintett személy nem rendelkezik érvényes úti okmánnyal, a SIS-ben beléptetési figyelmeztető jelzést adtak ki, az érintett személyt úgy tekintik, hogy a közrendet, belső biztonságot veszélyezteti stb.

3

A vízumkódex által a vízumkibocsátással kapcsolatos, a vízumkibocsátás rugalmasságát biztosító más lehetőségek továbbra is alkalmazhatók. Például a legfeljebb öt évig érvényes, többszöri belépésre jogosító vízumok a megállapodás 5. cikkében felsorolt személyek kategóriáin kívüli más kategóriákra nézve is kibocsáthatók, ha a vízumkódexben szereplő feltételek teljesülnek (vö. a vízumkódex 24. cikkének (2) bekezdése). Ugyanígy, a vízumkódexben szereplő, a vízumdíj elengedésére vagy csökkentésére vonatkozó rendelkezések szintén továbbra is alkalmazandók (vö. II.2.1.1. pont).

1.3.   A megállapodás hatálya alá tartozó vízumok típusai

A megállapodás hatálya alá tartozó vízumok típusai

A megállapodás 3. cikkének d) pontja a „vízumot” a következőképpen határozza meg: „valamely tagállam által az alábbiak céljából kiadott engedély vagy hozott határozat:

| — | az adott tagállamba vagy több tagállamba összesen legfeljebb 90 napra tervezett tartózkodás céljából történő belépés, |
| --- | --- |

—

az adott tagállamba vagy több tagállamba összesen legfeljebb 90 napra tervezett tartózkodás céljából történő belépés,

| — | az adott tagállam vagy több tagállam területére átutazás céljából történő belépés;” |
| --- | --- |

—

az adott tagállam vagy több tagállam területére átutazás céljából történő belépés;”

A megállapodás hatálya alá az alábbi típusú vízum tartozik:

| — | C vízumok (rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok). |
| --- | --- |

—

C vízumok (rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok).

A megállapodás által biztosított könnyítések mind a tagállamok egész területére érvényes egységes vízumokra, mind pedig a korlátozott területi érvényességű vízumokra vonatkoznak.

1.4.   A vízum által lehetővé tett tartózkodás időtartamának kiszámítása és különösen a hat hónapos időszak meghatározásának kérdése

A vízum által lehetővé tett tartózkodás időtartamának kiszámítása és különösen a hat hónapos időszak meghatározásának kérdése

A Schengeni határ-ellenőrzési kódex közelmúltbeli módosítása újra meghatározta a rövid távú tartózkodás fogalmát. A jelenlegi meghatározás a következő: „bármely 180 napos időszakban 90 napot meg nem haladó tervezett tartózkodás esetén, figyelembe véve a megelőző 180 napos időszak minden egyes tartózkodási napját”.

A beutazás napja a tagállamok területén való tartózkodás első napja, a kiutazás napja pedig a tagállamok területén való tartózkodás utolsó napja. A „bármely” kifejezés „mozgó” 180 napos referencia-időszak alkalmazására utal, a tartózkodás minden napján a megelőző 180 napos időszakot kell figyelembe venni annak ellenőrzése céljából, hogy továbbra is teljesül-e a 180 naponkénti 90 napos tartózkodásra vonatkozó követelmény. Megszakítás nélküli, 90 napos távollét esetén tehát újabb 90 napos tartózkodásra van lehetőség.

A meghatározás 2013. október 18-án lépett hatályba. Az online számológép a következő elérhetőségen található: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm

Az új meghatározás alapján példák a tartózkodás kiszámítására:

| | Egy 1 évre szóló (2014. április 18. – 2015. április 17.), többszöri beutazásra jogosító vízummal rendelkező személy 2014. április 19-én utazik be első ízben 3 napos tartózkodás céljából. Ezt követően 2014. június 18-án ismét beutazik 86 napos tartózkodás céljából. Mi a helyzet a konkrét dátumokkal? Mikor utazhat be ismét az említett személy? |
| --- | --- |

Egy 1 évre szóló (2014. április 18. – 2015. április 17.), többszöri beutazásra jogosító vízummal rendelkező személy 2014. április 19-én utazik be első ízben 3 napos tartózkodás céljából. Ezt követően 2014. június 18-án ismét beutazik 86 napos tartózkodás céljából. Mi a helyzet a konkrét dátumokkal? Mikor utazhat be ismét az említett személy?

| | 2014. szeptember 11-én: Az utolsó 180 nap (2014. március 16. – 2014. szeptember 11.) során az említett személy 3 napot 2014. április 19–21.) plusz 86 napot (2014. június 18 – 2014. szeptember 11.) tartózkodott = 89 nap = Nem került sor a tartózkodási idő túllépésére. A személy még 1 napot tartózkodhat a tagállamok területén. |
| --- | --- |

2014. szeptember 11-én: Az utolsó 180 nap (2014. március 16. – 2014. szeptember 11.) során az említett személy 3 napot 2014. április 19–21.) plusz 86 napot (2014. június 18 – 2014. szeptember 11.) tartózkodott = 89 nap = Nem került sor a tartózkodási idő túllépésére. A személy még 1 napot tartózkodhat a tagállamok területén.

| | 2014. október 16-tól: Az említett személy beutazhat további 3 napos tartózkodás céljából (2014. október 16-án a 2014. április 19-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon; 2014. október 17-én a 2014. április 20-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon; stb.). |
| --- | --- |

2014. október 16-tól: Az említett személy beutazhat további 3 napos tartózkodás céljából (2014. október 16-án a 2014. április 19-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon; 2014. október 17-én a 2014. április 20-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon; stb.).

| | 2014. december 15-től: Az említett személy beutazhat további 86 napos tartózkodás céljából (2014. december 15-én a 2014. június 18-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon; 2014. december 16-án a 2014. június 19-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon; stb.). |
| --- | --- |

2014. december 15-től: Az említett személy beutazhat további 86 napos tartózkodás céljából (2014. december 15-én a 2014. június 18-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon; 2014. december 16-án a 2014. június 19-i tartózkodás irrelevánssá válik, mivel kívül esik a 180 napos időszakon; stb.).

1.5.   A schengeni vívmányokat még nem teljes körűen alkalmazó tagállamokat, az Unió közös vízumpolitikájában részt nem vevő tagállamokat és a társult országokat illető helyzet

A schengeni vívmányokat még nem teljes körűen alkalmazó tagállamokat, az Unió közös vízumpolitikájában részt nem vevő tagállamokat és a társult országokat illető helyzet

Az Unióhoz 2004-ben (Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia), 2007-ben (Bulgária és Románia) és 2013-ban (Horvátország) csatlakozott tagállamokra nézve hatálybalépésétől kezdve kötelező ez a megállapodás.

Csak Bulgária, Horvátország, Ciprus és Románia,nem hajtotta még teljesen végre a schengeni vívmányokat. Ezek az országok továbbra is saját területükre korlátozott érvényességű nemzeti vízumokat bocsátanak ki. Amikor ezek a tagállamok teljes körűen végrehajtják a schengeni vívmányokat, továbbra is alkalmazni fogják a megállapodást.

A megállapodás által nem szabályozott valamennyi kérdésre továbbra is a nemzeti jog alkalmazandó addig az időpontig, ameddig e tagállamok a schengeni vívmányokat teljes körűen végre nem hajtják. Az említett időponttól kezdve a megállapodás által nem szabályozott kérdésekre a schengeni szabályok/nemzeti szabályok alkalmazandók.

Bulgária, Horvátország, Ciprus és Románia felhatalmazást kapott arra, hogy saját területén elismerje a schengeni tagállamok és a társult országok által kibocsátott tartózkodási engedélyeket, D-vízumokat és rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat.

A közös határokon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény 21. cikke szerint minden schengeni tagállamnak el kell ismernie a másik tagállam által kibocsátott hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokat és tartózkodási engedélyeketegymás területén rövid távú tartózkodásra jogosító engedélyként. A schengeni tagállamok elfogadják a társult országok által kibocsátott tartózkodási engedélyeket, D-vízumokat és rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat a belépéshez és rövid távú tartózkodáshoz, és fordítva.

A megállapodás nem vonatkozik Dániára, Írországra és az Egyesült Királyságra, de közös nyilatkozatokat tartalmaz annak kívánatosságára nézve, hogy e tagállamok kétoldalú vízumkönnyítési megállapodásokat kössenek Ukrajnával.

A Dánia és Ukrajna közötti kétoldalú vízumkönnyítési megállapodás 2009. március 1-jén lépett hatályba. Ukrajna ésÍrországh, illetve az Egyesült Királyság között nem került sor vízumkönnyítésről szóló tárgyalásokra.

Bár schengeni társult országok, a megállapodás nem vonatkozik Izlandra, Liechtensteinre, Norvégiára és Svájcra.de közös nyilatkozatokat tartalmaz annak kívánatosságára nézve, hogy e tagállamok kétoldalú vízumkönnyítési megállapodásokat kössenek Ukrajnával.

Norvégia 2008. február 13-án kétoldalú vízumkönnyítési megállapodást írt alá. Ez a megállapodás 2011. szeptember 1-jén lépett hatályba.

Svájc 2011. novemberében zárta le a kétoldalú vízumkönnyítési megállapodásról szóló tárgyalásokat. Izland jelezte, hogy megkezdődtek a tárgyalások Ukrajnával.

1.6.   As megállapodás/kétoldalú megállapodások

As megállapodás/kétoldalú megállapodások

A megállapodás 13. cikkének (1) bekezdése szerint:

„(1)   E megállapodás – hatálybalépésétől kezdve – elsőbbséget élvez bármely olyan, az egyes tagállamok és Ukrajna közötti két- vagy többoldalú megállapodásokkal vagy egyezményekkel szemben, amennyiben ez utóbbi megállapodások vagy egyezmények rendelkezései e megállapodásban tárgyalt kérdéseket érintenek.”

A megállapodás hatálybalépésének napjától a tagállamok és Ukrajna között fennálló kétoldalú megállapodásoknak a megállapodás által rendezett kérdésekre vonatkozó rendelkezései nem alkalmazandók. Az uniós joggal összhangban a tagállamoknak meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket a kétoldalú megállapodásaik és a megállapodás rendelkezései közötti összeegyeztethetetlenségek megszüntetése érdekében.

Ugyanakkor a megállapodás 13. cikkének (2) bekezdése szerint:

„(2)   Továbbra is hatályban maradnak az egyes tagállamok és Ukrajna között ezen megállapodás hatálybalépését megelőzően kötött két- vagy többoldalú megállapodások vagy egyezmények azon rendelkezései, amelyek a nem biometrikus szolgálati útlevéllel rendelkező személyek vízumkötelezettség alóli mentességére vonatkoznak, nem érintve az érintett tagállamok vagy Ukrajna azon jogát, hogy ezeket a kétoldalú megállapodásokat vagy egyezményeket felmondja vagy felfüggessze.”

A következő tagállamok kötöttek kétoldalú megállapodást Ukrajnával a szolgálati útlevéllel rendelkező személyek vízumkötelezettség alóli mentességére vonatkozóan: Bulgária, Horvátország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Lengyelország, Románia és Szlovákia.

A megállapodás 13. cikkének (1) bekezdésével összhangban, annyiban, amennyiben ezek a kétoldalú megállapodások a biometrikus szolgálati útlevéllel rendelkező személyekre is vonatkoznak, a megállapodás 10. cikkének (2) bekezdése elsőbbséget élvez e kétoldalú megállapodásokkal szemben. A megállapodás 13. cikkének (2) bekezdésével összhangban ezeknek a kétoldalú megállapodásoknak – amelyeket a módosított megállapodás hatálybalépése előtt kötöttek – továbbra is alkalmazandók azon rendelkezései, amelyek nem biometrikus szolgálati útlevéllel rendelkező személyekre vonatkoznak, nem érintve az érintett tagállamok vagy Ukrajna arra vonatkozó jogát, hogy ezeket a kétoldalú megállapodásokat vagy intézkedéseket felmondják vagy felfüggesszék. Az adott tagállam által a nem biometrikus szolgálati útlevéllel rendelkező személyek vízumkötelezettség alóli mentesítése csak e tagállam területén való utazásra alkalmazandó, a más schengeni tagállamokba történő utazásra nem.

Ha egy tagállam Ukrajnával olyan kétoldalú megállapodást kötött vagy intézkedést fogadott el, amely az megállapodás által nem szabályozott kérdésekre vonatkozik, az adott mentesség amegállapodás hatálybalépését követően továbbra is alkalmazandó.

1.7.   Az Európai Közösség nyilatkozata a vízumkérelmezők információkhoz való hozzáféréséről, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadására vonatkozó eljárásokkal kapcsolatos információk összehangolásáról, valamint az ilyen vízumok kérelmezésekor benyújtandó dokumentumokról

Az Európai Közösség nyilatkozata a vízumkérelmezők információkhoz való hozzáféréséről, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadására vonatkozó eljárásokkal kapcsolatos információk összehangolásáról, valamint az ilyen vízumok kérelmezésekor benyújtandó dokumentumokról

Az Európai Közösségnek a megállapodáshoz csatolt nyilatkozatával összhangban, a kérelmezők egységes és koherens tájékoztatása érdekében összeállítás készült a vízumkérelmezőknek a tagállamok diplomáciai és konzuli képviseleteihez való hozzáférésére, a vízumkiadási eljárásokra és feltételekre, valamint a kibocsátott vízumok érvényességére vonatkozó általános alapinformációkról. Ez az információ elérhető az Unió Ukrajnai Küldöttsége honlapján: http://eeas.europa.eu/delegations/ukraine/index_en.htm

Kívánatos, hogy a tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei ezt az információt széles körben terjesszék (hirdetőtáblákon, szóróanyagokban, honlapokon stb.), továbbá hogy terjesszék a vízumok kibocsátásának feltételeiről, a tagállamok ukrajnai képviseletéről és az előírt igazoló dokumentumok harmonizált uniós listájáról szóló pontos információkat is.

II.   AZ EGYES RENDELKEZÉSEKRE VONATKOZÓ IRÁNYMUTATÁSOK

2.1.   A valamennyi vízumkérelmezőre vonatkozó szabályok.

A valamennyi vízumkérelmezőre vonatkozó szabályok.

Fontos megjegyzés: A vízumkérelmek feldolgozásának díjára vonatkozó, alább említett könnyítések, a vízumkérelmek feldolgozási eljárásának időtartama, az elveszett vagy ellopott okmányok esetében a távozás, valamint a vízum kivételes körülmények között történő meghosszabbítása minden ukrán vízumkérelmezőre és vízummal rendelkező személyre vonatkozik.

2.1.1.   A vízumkérelmek feldolgozásának díja

A vízumkérelmek feldolgozásának díja

A megállapodás 6. cikkének (1) bekezdése szerint:

„Az ukrán állampolgárok vízumkérelmei feldolgozásának díja 35 EUR. A fenti összeg a 14. cikk (4) bekezdése szerinti eljárással összhangban felülvizsgálható.”

A 6. cikk (1) bekezdésével összhangban a vízumkérelmek feldolgozásának díja 35 EUR. Ez a díj alkalmazandó minden ukrán vízumkérelmezőre (ideértve a turistákat is), és a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat érinti, függetlenül a belépések számától. Ez a díj a külső határokon benyújtott vízumkérelmekre is vonatkozik.

A megállapodás 6. cikkének (2) bekezdése szerint:

„Amennyiben Ukrajna az uniós polgárok számára ismét bevezeti a vízumkötelezettséget, az Ukrajna által kiszabott díj nem haladhatja meg a 35 EUR-t, illetve a megállapított összeget, amennyiben a díjat a 14. cikk (4) bekezdése szerinti eljárással összhangban felülvizsgálták.”

A megállapodás 6. cikkének (3) bekezdése szerint:

„A tagállamok a vízumkérelmek feldolgozásáért 70 EUR összegű díjat számítanak fel az olyan vízumok feldolgozásáért, amelyek esetében a vízumkérelmező a lakhelye és a kérelem benyújtásának helye közötti távolság alapján kérte, hogy a kérelemre vonatkozó döntést a kérelem benyújtásának időpontjától számított három napon belül hozzák meg, és a konzulátus beleegyezett, hogy három napon belül döntést hoz.”

70 EUR összegű díjat számítanak fel az olyan vízumkérelmek feldolgozásáért, amelyek esetében a vízumkérelmet és az igazoló dokumentumokat benyújtó vízumkérelmező lakóhelye olyan oblaszty területén található, ahol a kérelmező tervezett úti célja szerinti tagállam nem rendelkezik konzuli képviselettel (ha ennek az oblasztynak a területén nincs konzulátus, sem vízumközpont, továbbá nincs olyan tagállamoknak sem konzulátusa, amelyek képviseleti megállapodást kötöttek a kérelmező tervezett úti célja szerinti tagállammal), és ha a diplomáciai vagy konzuli képviselet hozzájárult a vízumkérelem három napon belüli elbírálásához. A vízumkérelmező lakóhelyére vonatkozó igazolást a vízumkérdőívben kell megadni.

Főszabály szerint a megállapodás 6. cikke (3) bekezdésének célja a vízum iránti kérelem megkönnyítése a konzulátustól nagy távolságra élő kérelmezők számára. Ha hosszú út megtételére lenne szükség a vízumkérelem benyújtásához, a cél a gyors kibocsátás, így a kérelmező anélkül kaphatja meg a vízumot, hogy még egy alkalommal meg kellene tennie ugyanezt a hosszú utat.

A fenti okokból azon esetekben, amikor az adott diplomáciai vagy konzuli képviseleten a vízumkérelem feldolgozásának „szokásos” ideje három vagy kevesebb nap, a vízumért a szokásos 35 EUR összegű díjat kell felszámítani.

Az olyan diplomáciai és konzuli képviseletek esetében, ahol időpont-egyeztetési rendszer van, az időpontkéréshez szükséges idő nem számít bele a feldolgozási időbe (lásd még a 2.1.2. pontot)

A megállapodás 6. cikkének (4) bekezdése szerint:

„(4)   Az (5) bekezdés sérelme nélkül a személyek alábbi kategóriái mentesülnek a vízumkérelem feldolgozásának díja alól:

| a) | Ukrajnának a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó állampolgárainak közeli hozzátartozói – házastársak, gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is), szülők (beleértve a gyámot is), nagyszülők és unokák vagy pedig az Európai Uniónak az állampolgárságuk szerinti tagállam területén tartózkodó polgárai;” |
| --- | --- |

a)

Ukrajnának a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó állampolgárainak közeli hozzátartozói – házastársak, gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is), szülők (beleértve a gyámot is), nagyszülők és unokák vagy pedig az Európai Uniónak az állampolgárságuk szerinti tagállam területén tartózkodó polgárai;”

(Megjegyzés: Ez a pont szabályozza az ukrán közeli hozzátartozók tagállamokba történő utazásait a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó ukrán állampolgárok vagy az Európai Unió azon polgárainak meglátogatására, akik a saját tagállamuk területén élnek. Az olyan ukrán vízumkérelmezők részére, akik egy uniós polgár családtagjai, a 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 5. cikkének (2) bekezdése értelmében ingyenesen, a lehető legrövidebb időn belül, gyorsított eljárással adnak ki vízumot.)

4

| „b) | hivatalos küldöttségek azon tagjai, akik Ukrajnához címzett hivatalos meghívást követően valamely tagállam területén értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által tartott eseményeken vesznek részt; |
| --- | --- |

„b)

hivatalos küldöttségek azon tagjai, akik Ukrajnához címzett hivatalos meghívást követően valamely tagállam területén értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által tartott eseményeken vesznek részt;

| c) | a nemzeti kormány vagy helyi önkormányzatok tagjai, parlamenti képviselők, az alkotmánybíróság és a legfelsőbb bíróság tagjai, amennyiben e megállapodás alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól; |
| --- | --- |

c)

a nemzeti kormány vagy helyi önkormányzatok tagjai, parlamenti képviselők, az alkotmánybíróság és a legfelsőbb bíróság tagjai, amennyiben e megállapodás alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól;

| d) | tanulók, diákok, posztgraduális hallgatók és kísérőtanárok, akik tanulmányok vagy képzés céljából utaznak; |
| --- | --- |

d)

tanulók, diákok, posztgraduális hallgatók és kísérőtanárok, akik tanulmányok vagy képzés céljából utaznak;

| e) | fogyatékkal élő személyek és szükség esetén kísérőik;” (Megjegyzés: a díj alóli mentességhez bizonyítékot kell szolgáltatni arra nézve, hogy minden egyes vízumkérelmező e kategóriába esik.) |
| --- | --- |

e)

fogyatékkal élő személyek és szükség esetén kísérőik;” (Megjegyzés: a díj alóli mentességhez bizonyítékot kell szolgáltatni arra nézve, hogy minden egyes vízumkérelmező e kategóriába esik.)

| „f) | olyan személyek, akik dokumentumokkal igazolják humanitárius okokból történő utazásuk szükségességét, beleértve a sürgős egészségügyi ellátásban való részesülést és az ilyen személyt kísérő személyt, közeli hozzátartozó temetésén való részvételt vagy súlyosan beteg közeli hozzátartozó látogatását; |
| --- | --- |

„f)

olyan személyek, akik dokumentumokkal igazolják humanitárius okokból történő utazásuk szükségességét, beleértve a sürgős egészségügyi ellátásban való részesülést és az ilyen személyt kísérő személyt, közeli hozzátartozó temetésén való részvételt vagy súlyosan beteg közeli hozzátartozó látogatását;

| g) | nemzetközi sportesemények résztvevői és kísérőik;” (Megjegyzés: a kísérő személyek csak akkor tartoznak ide, ha szakmai minőségben kísérnek; a szurkolók nem minősülnek kísérő személyeknek.) |
| --- | --- |

g)

nemzetközi sportesemények résztvevői és kísérőik;” (Megjegyzés: a kísérő személyek csak akkor tartoznak ide, ha szakmai minőségben kísérnek; a szurkolók nem minősülnek kísérő személyeknek.)

| „h) | tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve az egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek; |
| --- | --- |

„h)

tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve az egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek;

| i) | testvérvárosok és más települési önkormányzatok által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői; |
| --- | --- |

i)

testvérvárosok és más települési önkormányzatok által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői;

| j) | újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő technikai személyzet;” (Megjegyzés: a megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének e) pontjában meghatározott újságírók tartoznak ide.) |
| --- | --- |

j)

újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő technikai személyzet;” (Megjegyzés: a megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének e) pontjában meghatározott újságírók tartoznak ide.)

| „k) | nyugdíjasok;” (Megjegyzés: e kategória díjmentességben való részesüléséhez a vízumkérelmezőknek igazolást kell benyújtaniuk arról, hogy nyugdíjasok.) |
| --- | --- |

„k)

nyugdíjasok;” (Megjegyzés: e kategória díjmentességben való részesüléséhez a vízumkérelmezőknek igazolást kell benyújtaniuk arról, hogy nyugdíjasok.)

| „l) | a tagállamok területére szállító, Ukrajnában nyilvántartásba vett nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetői; |
| --- | --- |

„l)

a tagállamok területére szállító, Ukrajnában nyilvántartásba vett nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetői;

| m) | a tagállamok területére belépő nemzetközi vonatokon alkalmazott vonat-, hűtőkocsi- és mozdonyszemélyzet tagjai; |
| --- | --- |

m)

a tagállamok területére belépő nemzetközi vonatokon alkalmazott vonat-, hűtőkocsi- és mozdonyszemélyzet tagjai;

| n) | 18 év alatti gyermekek és 21 év alatti eltartott gyermekek.” (Megjegyzés: e kategória díjmentességben való részesüléséhez a vízumkérelmezőknek igazolást kell benyújtaniuk életkorukra vonatkozóan; és ha 21 év alattiak, akkor ezen felül az eltartottságra vonatkozóan is.) |
| --- | --- |

n)

18 év alatti gyermekek és 21 év alatti eltartott gyermekek.” (Megjegyzés: e kategória díjmentességben való részesüléséhez a vízumkérelmezőknek igazolást kell benyújtaniuk életkorukra vonatkozóan; és ha 21 év alattiak, akkor ezen felül az eltartottságra vonatkozóan is.)

| „o) | a vallási közösségek képviselői; |
| --- | --- |

„o)

a vallási közösségek képviselői;

| p) | a tagállamok területén megrendezett nemzetközi kiállításokon, konferenciákon, tudományos tanácskozásokon, szemináriumokon vagy egyéb hasonló eseményeken részt vevő szakemberek; |
| --- | --- |

p)

a tagállamok területén megrendezett nemzetközi kiállításokon, konferenciákon, tudományos tanácskozásokon, szemináriumokon vagy egyéb hasonló eseményeken részt vevő szakemberek;

| q) | a nonprofit szervezetek által szervezett szemináriumok, konferenciák, sport-, kulturális vagy oktatási események 25 éves vagy annál fiatalabb résztvevői; |
| --- | --- |

q)

a nonprofit szervezetek által szervezett szemináriumok, konferenciák, sport-, kulturális vagy oktatási események 25 éves vagy annál fiatalabb résztvevői;

| r) | a civil társadalmi szervezetek – beleértve a csereprogramok keretében történő – képzés, szemináriumokon, konferenciákon való részvétel céljából utazó képviselői; |
| --- | --- |

r)

a civil társadalmi szervezetek – beleértve a csereprogramok keretében történő – képzés, szemináriumokon, konferenciákon való részvétel céljából utazó képviselői;

| s) | a – például az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) keretében kialakított – határokon átnyúló hivatalos európai uniós együttműködési programok résztvevői. |
| --- | --- |

s)

a – például az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) keretében kialakított – határokon átnyúló hivatalos európai uniós együttműködési programok résztvevői.

Az első albekezdés akkor is alkalmazandó, ha az utazás célja átutazás.”

A megállapodás 6. cikke (4) bekezdésének második albekezdése kizárólag akkor alkalmazandó, ha a harmadik országba történő utazás célja a megállapodás 6. cikke (4) bekezdésének a)–s) pontjában felsorolt célok valamelyike, például ha átutazás szükséges egy szemináriumon való részvételhez, családtag meglátogatásához, civil társadalmi szervezetek csereprogramjában való részvételhez stb. a harmadik országban.

A személyek fenti kategóriái díjmentességben részesülnek. Ezen túlmenően a vízumkódex 16. cikkének (6) bekezdése értelmében „egyedi esetekben a felszámítandó vízumdíj összege elengedhető vagy csökkenthető, ha ez az intézkedés kulturális, sporttal kapcsolatos, külpolitikai és fejlesztési politikai érdekeket vagy más alapvetően fontos közérdeket vagy humanitárius célokat szolgál”.

Ugyanakkor ez a szabály nem alkalmazható a vízumkérelem feldolgozására vonatkozó 70 EUR összegű vízumdíj alóli mentességre egyedi esetekben, amikor a vízumkérelmet és az igazoló dokumentumokat olyan vízumkérelmező nyújtotta be, akinek a lakóhelye ismerten távol van a tagállam diplomáciai vagy konzuli képviseletétől, és aki a megállapodás 6. cikkének (4) bekezdésében szereplő díjmentes kategóriák egyikébe tartozik.

Azt is meg kell jegyezni, hogy a vízumdíj megfizetése alól mentes személyek kategóriái továbbra is kötelesek lehetnek szolgáltatásidíj megfizetésére olyan esetben, ha a tagállam külső szolgáltatóval folytat együttműködést.

A megállapodás 6. cikkének (5) bekezdése szerint:

„(5)   Ha a tagállam a vízumkiadás céljából külső szolgáltatóval folytat együttműködést, a külső szolgáltató szolgáltatási díjat számíthat fel. E díjnak arányban kell állnia a külső szolgáltató részéről feladatai ellátása során felmerült költségekkel, és összege nem haladhatja meg a 30 EUR-t. Az érintett tagállamok fenntartják annak lehetőségét, hogy valamennyi kérelmező közvetlenül a konzulátusaikon nyújthassa be kérelmét. Amennyiben a vízumkérelem benyújtásához személyes megjelenés szükséges, erre főszabály szerint az időpontkérés időpontjától számított két héten belül sort kell keríteni.”

Azon lehetőség fenntartása, hogy bármely kategóriába tartozó vízumkérelmezők külső szolgáltató igénybevétele helyett közvetlenül a konzulátuson is benyújthassák kérelmüket, arra utal, hogy a két eljárás tekintetében valódi választási lehetőségnek kell fennállnia. Még ha a közvetlen benyújtás feltételeit nem is kell oly módon megszervezni, hogy azok a külső szolgáltatón keresztüli benyújtás feltételeivel megegyezzenek vagy azokhoz hasonlóak legyenek, e feltételek nem lehetetleníthetik el a közvetlen benyújtást a gyakorlatban. Még ha az el is fogadható, hogy közvetlen benyújtás esetén az időpont-egyeztetés tekintetében eltérő legyen a várakozási idő, ez nem nyúlhat olyan hosszúra, ami a gyakorlatban már ellehetetleníti a közvetlen benyújtást.

2.1.2.   A vízumkérelmek elbírásának határideje

A vízumkérelmek elbírásának határideje

A megállapodás 7. cikke szerint:

„(1)   A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei a vízumkérelem és a vízum kiadásához szükséges dokumentumok kézhezvételétől számított 10 naptári napon belül döntenek a vízumkérelemről.

(2)   A vízumkérelemmel kapcsolatos döntés meghozatalának időtartama egyedi esetekben 30 naptári napra is kiterjeszthető, különösen akkor, ha a kérelem további vizsgálatot tesz szükségessé.

(3)   A vízumkérelemmel kapcsolatos döntés meghozatalának időtartamát sürgős esetekben 2 vagy annál kevesebb munkanapra is csökkenthetik.”

A vízumkérelemről főszabály szerint a hiánytalan vízumkérelem és az igazoló dokumentumok kézhezvételének napjától számított 10 naptári napon belül döntenek.

Ez az időszak legfeljebb 30 naptári napra kiterjeszthető, ha további vizsgálódás szükséges, például a központi hatóságokkal való egyeztetés végett.

Valamennyi említett határidő számítása csak a kérelem hiánytalanságával indul meg, vagyis a vízumkérelem és az igazoló dokumentumok kézhezvételének napjától indul.

Az olyan diplomáciai és konzuli képviseletek esetében, ahol időpont-egyeztetési rendszer van, az időpontkéréshez szükséges idő nem számít bele a feldolgozási időbe. Az időpont meghatározásakor figyelembe kell venni a vízumkérelmező által hivatkozott esetleges sürgősséget a megállapodás 7. cikke (3) bekezdésének végrehajtására tekintettel. Főszabály szerint az időpontot az időpontkérés napjától számított két héten belül kell megadni (vö. a megállapodás 6. cikke (5) bekezdése). Ennél hosszabb a határidő csak kivételes esetekben lehet, így például csúcsidőszakban. A vegyes bizottság ezt a kérdést szorosan figyelemmel fogja követni. A tagállamok törekednek annak biztosítására, hogy az ukrán hivatalos delegációk tagjai által, a kérelmek diplomáciai és konzuli képviseleteken történő benyújtására kért időpontokra a lehető leghamarabb – lehetőleg két munkanapon belül – sor kerüljön olyan sürgős esetekben, amikor a meghívót későn küldték ki.

A megállapodás 7. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, a vízumkérelemről szóló döntés csökkentett időtartamon belül történő meghozataláról a konzuli tisztviselő dönt.

2.1.3.   A vízum meghosszabbítása kivételes körülmények között

A vízum meghosszabbítása kivételes körülmények között

A megállapodás 9. cikke szerint:

„Ukrajna azon állampolgárai esetében, akik vis maior okokból nem tudják a vízumukban megállapított időn belül elhagyni a tagállamok területét, a fogadó állam által alkalmazott jogszabályokkal összhangban és a tartózkodási helyük szerinti államba történő visszatérésükhöz szükséges időszakra díjmentesen meghosszabbítják vízumaik érvényességét.”

A vis maior – például kórházi kezelés előre nem látható okokból/hirtelen megbetegedés vagy baleset következtében – esetében a vízum meghosszabbításának lehetőségére nézve, ha a vízum birtokosának nincs lehetősége a tagállam területét elhagyni a vízumban feltüntetett időpontig, a vízumkódex 33. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó, amíg az a megállapodással összeegyeztethető (például a meghosszabbított vízum továbbra is egységes vízum marad, amely minden olyan schengeni tagállam területére belépésre jogosít, amelyre a vízum a kibocsátás idején érvényes volt). Ugyanakkor a megállapodás értelmében a vízum vis maior miatti meghosszabbítása ingyenes.

2.2.   Az egyes vízumkérelmezői kategóriákra vonatkozó szabályok

Az egyes vízumkérelmezői kategóriákra vonatkozó szabályok

2.2.1.   Az utazás célját igazoló dokumentumok

Az utazás célját igazoló dokumentumok

A személyeknek a megállapodás 4. cikke (1) bekezdésében felsorolt valamennyi kategóriájára nézve (ideértve a nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetőit is) az utazás célja tekintetében kizárólag a feltüntetett igazoló dokumentumok megléte szükséges. Az e kategóriákba tartozó kérelmezőktől a tartózkodás céljára nézve nem kérhető be más dokumentum. Ahogy az a megállapodás 4. cikke (3) bekezdésében is szerepel, nem szükséges az utazás céljára nézve más indoklás, meghívó vagy jóváhagyás.

Ha egyedi esetekben kétség merül fel az utazás valódi célját illetően, a vízumkérelmezőt (további) részletes elbeszélgetésre hívják be a nagykövetségre/konzulátusra, ahol a kérelmező a látogatás valós céljával vagy visszatérési szándékával kapcsolatosan kikérdezhető (vö. a vízumkódex 21. cikkének (8) bekezdése). Az ilyen egyedi esetekben a vízumkérelmező további dokumentumokat nyújthat be, illetve a konzuli tisztviselő kivételesen erre kérheti. A vegyes bizottság ezt a kérdést szorosan figyelemmel fogja követni.

A személyeknek a megállapodás 4. cikke (1) bekezdésében nem említett kategóriáira vonatkozóan továbbra is a jelenlegi szabályok alkalmazandók az utazás célját igazoló dokumentumokra nézve. Ugyanez vonatkozik a 18 év alatti gyermekek utazásához való szülői hozzájárulásra vonatkozó dokumentumokra.

A schengeni szabályok vagy a nemzeti jog vonatkozik továbbra is a megállapodás által nem szabályozott kérdésekre, így például az úti okmányok elismerésére, az utazási egészségügyi biztosításra, a visszatérés biztosítékaira, valamint a megélhetéshez szükséges anyagi fedezet bizonyítására (vö. I.1.2. pont).

A módosító megállapodáshoz csatolt, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kérelmezésekor benyújtandó dokumentumokról szóló európai uniós nyilatkozattal összhangban „az Európai Unió a vízumkódex 48. cikke (1) bekezdésének a) pontjának megfelelően harmonizált jegyzéket alakít ki a kérelmezők által benyújtandó igazoló dokumentumokról annak érdekében, hogy Ukrajna vízumkérelmezőit elvben azonos igazoló dokumentumok benyújtására kötelezzék”; a helyi schengeni együttműködésben tevékenykedő tagállami konzulátusokat arra hívják fel, hogy az ukrán vízumkérelmezőknek koherens és egységes alapvető információkat nyújtsanak, és a kérelmet fogadó tagállami konzulátustól függetlenül elvben azonos igazoló dokumentumok benyújtását kérjék.

Főszabály szerint a megállapodás 4. cikke (1) bekezdésében előírt eredeti kérelmet vagy igazolást vagy dokumentumot a vízumkérelemmel egyidejűleg nyújtják be. Ugyanakkor a konzulátus a kérelem vagy az okmány igazolásának faxmásolata vagy másolata birtokában is megkezdheti a vízumkérelem feldolgozását. Ugyanakkor a konzulátus első kérelem alkalmával kérheti az eredeti okmányt és kétség esetén egyedi esetekben is bekérheti ezt.

Mivel a hatóságok alábbi listája néha a vonatkozó kérelem/igazolás aláírására jogosult személy nevét is tartalmazza, az ukrán hatóságoknak értesíteniük kell a helyi schengeni együttműködést, ezen személyek cseréje esetén.

A megállapodás 4. cikke szerint

„(1)   Ukrajna állampolgárainak alábbi kategóriái esetében a következő dokumentumok elegendőek a másik fél területére történő beutazás céljának indokolásához:

| a) | hivatalos küldöttségek azon tagjai esetében, akik Ukrajnához címzett hivatalos meghívást követően valamely tagállam területén értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által tartott eseményeken vesznek részt:






  — | ukrán hatóság által küldött levél annak megerősítésére, hogy a kérelmező a fenti eseményeken történő részvétel céljából a másik fél területére utazó küldöttség tagja, valamint a hivatalos meghívó másolata;” |
| --- | --- | --- |

a)

hivatalos küldöttségek azon tagjai esetében, akik Ukrajnához címzett hivatalos meghívást követően valamely tagállam területén értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által tartott eseményeken vesznek részt:

—

ukrán hatóság által küldött levél annak megerősítésére, hogy a kérelmező a fenti eseményeken történő részvétel céljából a másik fél területére utazó küldöttség tagja, valamint a hivatalos meghívó másolata;”

Az illetékes hatóság által kibocsátott levélben fel kell tüntetni a kérelmező nevét, ami megerősíti, hogy az adott személy a hivatalos értekezlet céljából a másik fél területére utazó küldöttség tagja. A kérelmező nevét nem feltétlenül kell feltüntetni az értekezleten való részvételre szóló hivatalos meghívóban, de ez lehet a helyzet, ha a hivatalos meghívót egy adott személynek címezték.

Ez a rendelkezés a hivatalos küldöttség minden tagjára vonatkozik, akármilyen útlevéllel (nem biometrikus szolgálati vagy hagyományos) rendelkeznek.

| „b) | üzletemberek és üzleti szervezetek képviselői esetében:






  — | a fogadó jogi személy vagy vállalat, illetve annak irodája vagy kirendeltsége, a tagállamok állami és helyi hatóságai, vagy a tagállamok területén rendezett kereskedelmi és ipari kiállítások, konferenciák és tudományos tanácskozások szervezőbizottságai által küldött írásbeli kérelem; |
| --- | --- | --- |

„b)

üzletemberek és üzleti szervezetek képviselői esetében:

—

a fogadó jogi személy vagy vállalat, illetve annak irodája vagy kirendeltsége, a tagállamok állami és helyi hatóságai, vagy a tagállamok területén rendezett kereskedelmi és ipari kiállítások, konferenciák és tudományos tanácskozások szervezőbizottságai által küldött írásbeli kérelem;

| c) | a tagállamok területére szállító, Ukrajnában nyilvántartásba vett nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetői esetében:






  — | Ukrajna nemzetközi közúti közlekedést biztosító fuvarozóinak nemzeti szövetsége által küldött írásbeli kérelem az utazások céljának, időtartamának, úti céljának (úti céljainak) és gyakoriságának feltüntetésével;” |
| --- | --- | --- |

c)

a tagállamok területére szállító, Ukrajnában nyilvántartásba vett nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetői esetében:

—

Ukrajna nemzetközi közúti közlekedést biztosító fuvarozóinak nemzeti szövetsége által küldött írásbeli kérelem az utazások céljának, időtartamának, úti céljának (úti céljainak) és gyakoriságának feltüntetésével;”

A nemzetközi közúti áruszállításért felelős hatóságok, amelyek felelősek az Ukrajnában nyilvántartásba vett, a tagállamok területére szállító teher- és személyszállító járművek vezetői esetében az utazások céljának, időtartamának, úti céljának (úti céljainak) és gyakoriságának feltüntetéséért, a következők:

| 1. | Ukrán Nemzetközi Áruszállítók Szövetsége (AsMAP/„АсМАП”)
  Az AsMAP levelezési címe:





  11, Shorsa str. |
| --- | --- |
| Kijev, 03150, Ukrajna |

1.

Ukrán Nemzetközi Áruszállítók Szövetsége (AsMAP/„АсМАП”)

Az AsMAP levelezési címe:

11, Shorsa str.

Kijev, 03150, Ukrajna

A kérelmek aláírására jogosult tisztviselők:

| | Kostiuchenko Leonid – az ukrán AsMAP elnöke; |
| --- | --- |

Kostiuchenko Leonid – az ukrán AsMAP elnöke;

| | Dokil'Leonid – az ukrán AsMAP alelnöke; |
| --- | --- |

Dokil'Leonid – az ukrán AsMAP alelnöke;

| | Kuchynskiy Yurii – az ukrán AsMAP alelnöke. |
| --- | --- |

Kuchynskiy Yurii – az ukrán AsMAP alelnöke.

| 2. | „Nemzetközi Árufuvarozói Szolgáltatások” állami vállalat (SE „SIRC”)
  Az SE „SIRC” levelezési címe:





  57, av. Nauka |
| --- | --- |
| Kijev, 03083, Ukrajna |
| Tel.: +38 044 524 21 01 |
| Fax +38 044 524 00 70 |

2.

„Nemzetközi Árufuvarozói Szolgáltatások” állami vállalat (SE „SIRC”)

Az SE „SIRC” levelezési címe:

57, av. Nauka

Kijev, 03083, Ukrajna

Tel.: +38 044 524 21 01

Fax +38 044 524 00 70

A kérelmek aláírására jogosult tisztviselők:

| | Tkachenko Anatolij – az SE „SIRC” igazgatója; |
| --- | --- |

Tkachenko Anatolij – az SE „SIRC” igazgatója;

| | Neronov Oleksandr – SE „SIRC” első igazgatóhelyettese. |
| --- | --- |

Neronov Oleksandr – SE „SIRC” első igazgatóhelyettese.

| 3. | Ukrán Közúti Fuvarozói és Logisztikai Szakszervezet
  Az Ukrán Közúti Fuvarozói és Logisztikai Szakszervezet levelezési címe:





  28, Predslavinska str. |
| --- | --- |
| Kijev, 03150, Ukrajna |
| Tel./fax +38 044 528 71 30/+38 044 528 71 46/+38 044 529 44 40 |

3.

Ukrán Közúti Fuvarozói és Logisztikai Szakszervezet

Az Ukrán Közúti Fuvarozói és Logisztikai Szakszervezet levelezési címe:

28, Predslavinska str.

Kijev, 03150, Ukrajna

Tel./fax +38 044 528 71 30/+38 044 528 71 46/+38 044 529 44 40

A kérelmek aláírására jogosult tisztviselő:

Lypovskiy Vitalij – a szakszervezet elnöke

| 4. | Gépjármű-fuvarozók Fuvarozók Összukrán Szövetsége (AAAC, Всеукраїнська асоціація автомобільних перевізників)
  Az AAAC levelezési címe:





  139, Velyka Vasylkivska str. |
| --- | --- |
| Kijev, 03150, Ukrajna |
| Tel./fax +38 044 538 75 05, +38 044 529 25 21 |

4.

Gépjármű-fuvarozók Fuvarozók Összukrán Szövetsége (AAAC, Всеукраїнська асоціація автомобільних перевізників)

Az AAAC levelezési címe:

139, Velyka Vasylkivska str.

Kijev, 03150, Ukrajna

Tel./fax +38 044 538 75 05, +38 044 529 25 21

A kérelmek aláírására jogosult tisztviselők:

| | Reva Vitalii (Віталій Рева) – az AAAC elnöke |
| --- | --- |

Reva Vitalii (Віталій Рева) – az AAAC elnöke

| | Glavatskyi Petro (Петро Главатський) – az AAAC alelnöke
  e-mail: vaap@i.com.ua |
| --- | --- |

Glavatskyi Petro (Петро Главатський) – az AAAC alelnöke

e-mail: vaap@i.com.ua

| 5. | Gépjármű-fuvarozók Fuvarozók Összukrán Szövetsége (AAAC, Всеукраїнська асоціація автомобільних перевізників)
  Az AAAC levelezési címe:





  3, Rayisy Okipnoyi str. |
| --- | --- |
| Kijev, 02002, Ukrajna |
| Tel./fax +38 044517 44 31, +38 044 516 47 26 |

5.

Gépjármű-fuvarozók Fuvarozók Összukrán Szövetsége (AAAC, Всеукраїнська асоціація автомобільних перевізників)

Az AAAC levelezési címe:

3, Rayisy Okipnoyi str.

Kijev, 02002, Ukrajna

Tel./fax +38 044517 44 31, +38 044 516 47 26

A kérelmek aláírására jogosult tisztviselők:

Vakulenko Volodymyr (Вакуленко Володимир Михайлович) – az AAAC alelnöke

| 6. | Az „Ukrinteravtoservice” ukrán állami vállalat (Українське державне підприємство по обслуговуванню іноземних та вітчизняних автотранспортних засобів „Укрінтеравтосервіс”)
  Az „Ukrinteravtoservice” ukrán állami vállalat levelezési címe:





  57, av. Nauky |
| --- | --- |
| Kijev, 03083, Ukrajna |

6.

Az „Ukrinteravtoservice” ukrán állami vállalat (Українське державне підприємство по обслуговуванню іноземних та вітчизняних автотранспортних засобів „Укрінтеравтосервіс”)

Az „Ukrinteravtoservice” ukrán állami vállalat levelezési címe:

57, av. Nauky

Kijev, 03083, Ukrajna

A kérelmek aláírására jogosult tisztviselők:

| | Dobrohod Serhii (Доброход Сергій Олександрович) – az „Ukrinteravtoservice” ukrán állami vállalat igazgatója (telefon: +38 044 524 09 99; mobil: +38 050 463 89 32); |
| --- | --- |

Dobrohod Serhii (Доброход Сергій Олександрович) – az „Ukrinteravtoservice” ukrán állami vállalat igazgatója (telefon: +38 044 524 09 99; mobil: +38 050 463 89 32);

| | Kubalska Svitlana (Кубальська Світлана Сергіївна) – az „Ukrinteravtoservice” ukrán állami vállalat igazgatóhelyettese (telefon: +38 044 524 09 99; mobil: +38 050 550 82 62); |
| --- | --- |

Kubalska Svitlana (Кубальська Світлана Сергіївна) – az „Ukrinteravtoservice” ukrán állami vállalat igazgatóhelyettese (telefon: +38 044 524 09 99; mobil: +38 050 550 82 62);

A vízumkérelmezők e kategóriájával kapcsolatosan fennálló jelenlegi problémákat figyelembe véve a vegyes bizottság szorosan figyelemmel követi e rendelkezés végrehajtását.

| „d) | a tagállamok területére belépő nemzetközi vonatokon alkalmazott vonat-, hűtőkocsi- és mozdonyszemélyzet tagjai esetében:






  — | Ukrajna illetékes vasúti társasága által küldött írásbeli kérelem az utazások céljának, időtartamának és gyakoriságának feltüntetésével;” |
| --- | --- | --- |

„d)

a tagállamok területére belépő nemzetközi vonatokon alkalmazott vonat-, hűtőkocsi- és mozdonyszemélyzet tagjai esetében:

—

Ukrajna illetékes vasúti társasága által küldött írásbeli kérelem az utazások céljának, időtartamának és gyakoriságának feltüntetésével;”

Az ukrán vasúti fuvarozás területén az illetékes hatóság az Ukrán Vasúti Fuvarozás Állami Felügyelete („Ukrzaliznytsia”/„Укрзалізниця”).

Az „Ukrzaliznytsia” levelezési címe:

| 5-7 Tverskaya str. |
| --- |
| Kijev, 03680, Ukrajna |

5-7 Tverskaya str.

Kijev, 03680, Ukrajna

Az „Ukrzaliznytsia” vezetésében a felelősségi körök elosztásának megfelelően a tagállamok területére belépő nemzetközi vonatokon alkalmazott vonat-, hűtőkocsi- és mozdonyszemélyzet tagjaira vonatkozóan az utazások céljának, időtartamának és gyakoriságának feltüntetéséért felelős hatóságok a következők:

| | Bolobolin Serhii (Болоболін Сергій Петрович) – az Ukrzaliznytsia főigazgatója (telefon: +38 044 465 00 10); |
| --- | --- |

Bolobolin Serhii (Болоболін Сергій Петрович) – az Ukrzaliznytsia főigazgatója (telefon: +38 044 465 00 10);

| | Serhiyenko Mykola (Сергієнко Микола Іванович) – az Ukrzaliznytsia főigazgató-helyettese (telefon: +38 044 465 00 01); |
| --- | --- |

Serhiyenko Mykola (Сергієнко Микола Іванович) – az Ukrzaliznytsia főigazgató-helyettese (telefon: +38 044 465 00 01);

| | Zhurakivskyy Vitaliy (Жураківський Віталій Олександрович) – az Ukrzaliznytsia főigazgató-helyettese (telefon: +38 044 465 00 41); |
| --- | --- |

Zhurakivskyy Vitaliy (Жураківський Віталій Олександрович) – az Ukrzaliznytsia főigazgató-helyettese (telefon: +38 044 465 00 41);

| | Slipchenko Oleksiy (Сліпченко Олексій Леонтійович) – az Ukrzaliznytsia második főigazgató-helyettese (telefon: +38 044 465 00 14); |
| --- | --- |

Slipchenko Oleksiy (Сліпченко Олексій Леонтійович) – az Ukrzaliznytsia második főigazgató-helyettese (telefon: +38 044 465 00 14);

| | Naumenko Petro (Науменко Петро Петрович) –az Ukrzaliznytsia második főigazgató-helyettese (telefon: +38 044 465 00 12); |
| --- | --- |

Naumenko Petro (Науменко Петро Петрович) –az Ukrzaliznytsia második főigazgató-helyettese (telefon: +38 044 465 00 12);

| | Chekalov Pavlo (Чекалов Павло Леонтійович) – az Ukrzaliznytsia második főigazgató-helyettese (telefon: +38 044 465 00 13); |
| --- | --- |

Chekalov Pavlo (Чекалов Павло Леонтійович) – az Ukrzaliznytsia második főigazgató-helyettese (telefon: +38 044 465 00 13);

| | Matviiv Igor – az Ukrzaliznytsia nemzetközi kapcsolatok főosztályának vezetője (telefon: +38 044 465 04 25). |
| --- | --- |

Matviiv Igor – az Ukrzaliznytsia nemzetközi kapcsolatok főosztályának vezetője (telefon: +38 044 465 04 25).

| „e) | újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő technikai személyzet esetében:






  — | szakmai szervezet vagy a kérelmező munkáltatója által kiállított igazolás vagy egyéb dokumentum, amely igazolja, hogy az érintett személy szakképzett újságíró, valamint tartalmazza, hogy az utazás célja újságírói munka folytatása, vagy igazolja, hogy az érintett személy az újságírót szakmai minőségben kísérő technikai személyzet tagja;” |
| --- | --- | --- |

„e)

újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő technikai személyzet esetében:

—

szakmai szervezet vagy a kérelmező munkáltatója által kiállított igazolás vagy egyéb dokumentum, amely igazolja, hogy az érintett személy szakképzett újságíró, valamint tartalmazza, hogy az utazás célja újságírói munka folytatása, vagy igazolja, hogy az érintett személy az újságírót szakmai minőségben kísérő technikai személyzet tagja;”

A szabadúszó újságírók nem tartoznak ebbe a kategóriába.

A szakmai szervezet vagy a kérelmező munkáltatója által kiállított igazolást vagy egyéb dokumentumot, amely igazolja, hogy az érintett személy szakképzett újságíró, valamint tartalmazza, hogy az utazás célja újságírói munka folytatása, vagy igazolja, hogy az érintett személy az újságírót szakmai minőségben kísérő technikai személyzet tagja, be kell mutatni.

Az illetékes ukrán szakmai szervezetek, amelyek igazolhatják, hogy az érintett személy szakképzett újságíró, a következők:

| 1. | Ukrán Újságírók Nemzeti Szakszervezete (NUJU) („Національна спілка журналістів України”, НСЖУ).
  A NUJU bocsátja ki a szakképzett tömegtájékoztatási alkalmazottak számára a nemzeti újságírói igazolványt és a Nemzetközi Újságíró-szövetség szabványos mintája alapján a nemzetközi sajtóigazolványokat.
  A NUJU levelezési címe:





  27-a Khreschatyk str. |
| --- | --- |
| Kijev, 01001, Ukrajna |

1.

Ukrán Újságírók Nemzeti Szakszervezete (NUJU) („Національна спілка журналістів України”, НСЖУ).

A NUJU bocsátja ki a szakképzett tömegtájékoztatási alkalmazottak számára a nemzeti újságírói igazolványt és a Nemzetközi Újságíró-szövetség szabványos mintája alapján a nemzetközi sajtóigazolványokat.

A NUJU levelezési címe:

27-a Khreschatyk str.

Kijev, 01001, Ukrajna

A NUJU részéről felhatalmazással bíró személy:

Nalyvaiko Oleg Igorovych (Наливайко Олег Ігорович) – A NUJU vezetője

Tel./Fax +38 044 234 20 96; +38 044 234 49 60; +38 044 234 52 09

e-mail: spilka@nsju.org; admin@nsju.org.

| 2. | Ukrán Független Médiaszakszervezet (IMUU) („Незалежна медіа-профспілка України”).
  Az IMMU levelezési címe:





  25. sz. iroda, |
| --- | --- |
| 27 – A, Khreshchatyk Str., |
| Kijev, 01001, Ukrajna |

2.

Ukrán Független Médiaszakszervezet (IMUU) („Незалежна медіа-профспілка України”).

Az IMMU levelezési címe:

25. sz. iroda,

27 – A, Khreshchatyk Str.,

Kijev, 01001, Ukrajna

A felhatalmazott személyek:

| | Lukanov Yurii (Луканов Юрій Вадимович)– Az IMUU vezetője |
| --- | --- |

Lukanov Yurii (Луканов Юрій Вадимович)– Az IMUU vezetője

| | Vynnychuk Oksana (Оксана Винничук) – Az IMUU főtitkára
  Tel.: + 38 050 356 57 58
  e-mail: secretar@profspilka.org.ua |
| --- | --- |

Vynnychuk Oksana (Оксана Винничук) – Az IMUU főtitkára

Tel.: + 38 050 356 57 58

e-mail: secretar@profspilka.org.ua

| „f) | tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve az egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek esetében:






  — | a fogadó szervezet írásbeli kérelme az említett tevékenységeken történő részvétel céljából; |
| --- | --- | --- |

„f)

tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve az egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek esetében:

—

a fogadó szervezet írásbeli kérelme az említett tevékenységeken történő részvétel céljából;

| g) | tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramok, valamint egyéb iskolával kapcsolatos tevékenységek keretében – utazó tanulók, diákok, posztgraduális hallgatók és kísérőtanárok esetében:






  — | írásbeli kérelem vagy a fogadó egyetemre, főiskolára, illetve iskolába történő beiratkozás igazolása vagy diákigazolványok vagy az elvégzendő kurzusok igazolása;” |
| --- | --- | --- |

g)

tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramok, valamint egyéb iskolával kapcsolatos tevékenységek keretében – utazó tanulók, diákok, posztgraduális hallgatók és kísérőtanárok esetében:

—

írásbeli kérelem vagy a fogadó egyetemre, főiskolára, illetve iskolába történő beiratkozás igazolása vagy diákigazolványok vagy az elvégzendő kurzusok igazolása;”

Csak akkor fogadható el diákigazolvány az utazás célját igazoló dokumentumként, ha az a fogadó egyetem, akadémia vagy iskola állította ki, ahol a tanulmányokra vagy oktatási képzésre sor fog kerülni.

| „h) | nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek esetében:






  — | a fogadó szervezet írásbeli kérelme: a tagállamok illetékes hatóságai, nemzeti sportszövetségei és Nemzeti Olimpiai Bizottsága;” |
| --- | --- | --- |

„h)

nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek esetében:

—

a fogadó szervezet írásbeli kérelme: a tagállamok illetékes hatóságai, nemzeti sportszövetségei és Nemzeti Olimpiai Bizottsága;”

A nemzetközi sportesemények esetében a kísérő személyek az érintett sportolókat szakmai minőségben kísérő személyekre korlátozódik: edzők, masszőrök, menedzser, orvosi stáb és a sportklub vezetője. A szurkolók nem számítanak kísérő személyeknek.

| „i) | testvérvárosok vagy más települési önkormányzatok által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői:






  — | az említett városok vagy egyéb települések közigazgatási vezetőjének/polgármesterének írásbeli kérelme;” |
| --- | --- | --- |

„i)

testvérvárosok vagy más települési önkormányzatok által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői:

—

az említett városok vagy egyéb települések közigazgatási vezetőjének/polgármesterének írásbeli kérelme;”

A város vagy más önkormányzati egység önkormányzati vezetője/polgármestere, aki az írásos kérelem kibocsátására jogosult, a csereprogram helyszínét biztosító fogadó város vagy önkormányzat önkormányzati vezetője/polgármestere. Ez a kategória csak a hivatalos csereprogramokat fedi le.

| „j) | olyan közeli hozzátartozók – házastársak, gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is), szülők (beleértve a gyámokat is), nagyszülők és unokák – esetében, akik Ukrajnának a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó állampolgárait vagy pedig az Európai Uniónak az állampolgárságuk szerinti tagállam területén tartózkodó polgárait látogatják meg:






  — | a fogadó személy írásbeli kérelme;” |
| --- | --- | --- |

„j)

olyan közeli hozzátartozók – házastársak, gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is), szülők (beleértve a gyámokat is), nagyszülők és unokák – esetében, akik Ukrajnának a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó állampolgárait vagy pedig az Európai Uniónak az állampolgárságuk szerinti tagállam területén tartózkodó polgárait látogatják meg:

—

a fogadó személy írásbeli kérelme;”

Ez a pont szabályozza az ukrán közeli hozzátartozók tagállamokba történő utazásait a jogszerűen a tagállamok területén lakó ukrán állampolgárok vagy az Európai Unió azon polgárainak meglátogatása céljából, akik a saját tagállamuk területén élnek.

A meghívó személy aláírásának eredetiségét a lakóhely szerinti ország nemzeti jogszabályainak megfelelően az illetékes hatóságnak kell igazolnia.

Szintén igazolni kell a meghívó személy jogszerű tartózkodását és a családi köteléket; például a fogadó személy írásbeli kérelme mellett a státusát igazoló okmányok – például a tartózkodási engedély –, valamint a családi kapcsolatot igazoló okmányok másolatának benyújtásával.

Ez a rendelkezés vonatkozik a diplomáciai és konzuli képviseleteken dolgozó alkalmazottak rokonaira is, akik a tagállamok területére 90 napot meg nem haladó családi látogatás céljából utaznak, a jogszerű tartózkodás és a családi kötelék igazolásának szükségességét kivéve.

A módosító megállapodáshoz csatolt, a családtagokra vonatkozó könnyítésekről szóló európai uniós nyilatkozattal összhangban, „Annak érdekében, hogy megkönnyítsék azon személyek mozgását, akiket családi kötelék fűz Ukrajnának a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó állampolgáraihoz, vagy pedig az Európai Uniónak az állampolgárságuk szerinti tagállam területén tartózkodó polgáraihoz (különös tekintettel a testvérekre és azok gyermekeire), az Európai Unió felkéri a tagállamok konzuli hivatalait, hogy teljes mértékben használják ki a személyek ezen kategóriái esetében a Vízumkódex által a vízumok kiadásának megkönnyítésére irányulóan biztosított lehetőségeket, ideértve különösen a kérelmezőktől megkövetelt igazoló dokumentumok egyszerűsítését, a feldolgozási díjak alóli mentességet és adott esetben a többszöri belépésre jogosító vízumok kiadását.”.

| „k) | temetésre utazó hozzátartozók esetében:






  — | a halál tényét megerősítő hivatalos dokumentum, valamint a kérelmező és az elhunyt közötti családi, illetve egyéb kapcsolat igazolása;” |
| --- | --- | --- |

„k)

temetésre utazó hozzátartozók esetében:

—

a halál tényét megerősítő hivatalos dokumentum, valamint a kérelmező és az elhunyt közötti családi, illetve egyéb kapcsolat igazolása;”

A megállapodás nem határozza meg, hogy mely ország hatóságainak kell kibocsátania a fenti hivatalos dokumentumot: azon országnak, ahol a temetésre sor kerül majd vagy a temetési szertartásra utazó személy tartózkodási helye szerinti országnak. Elfogadható, hogy mindkét ország illetékes hatóságai kiadhatnak ilyen hivatalos dokumentumot.

A halál tényét, valamint a kérelmező és az elhunyt közötti családi, illetve egyéb kapcsolatot megerősítő hivatalos dokumentumot (például születési és/vagy házassági anyakönyvi kivonatot) be kell mutatni.

| „l) | katonai és polgári temetőket látogató személyek esetében:






  — | a sírhely létezését és megőrzését, valamint a kérelmező és az elhunyt közötti családi, illetve egyéb kapcsolatot megerősítő hivatalos dokumentum;” |
| --- | --- | --- |

„l)

katonai és polgári temetőket látogató személyek esetében:

—

a sírhely létezését és megőrzését, valamint a kérelmező és az elhunyt közötti családi, illetve egyéb kapcsolatot megerősítő hivatalos dokumentum;”

A megállapodás nem határozza meg, hogy a fenti hivatalos dokumentumot mely hatóságoknak kell kibocsátani: azon országnak, ahol a sírhely található vagy a sírhelyet látogatni szándékozó személy tartózkodási helye szerinti országnak. Elfogadható, hogy mindkét ország illetékes hatóságai kiadhatnak ilyen hivatalos dokumentumot.

A sírhely létezését és megőrzését, valamint a kérelmező és az elhunyt közötti családi, illetve egyéb kapcsolatot megerősítő hivatalos dokumentumot be kell mutatni.

Az Európai Közösségnek a megállapodáshoz csatolt, a katonai és polgári temetőkbe történő látogatásokra vonatkozó rövidtávú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásáról szóló nyilatkozatával összhangban főszabály szerint a katonai és polgári temetőket látogató személyek részére a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat legfeljebb 14 napos időszakra bocsátják ki.

| „m) | orvosi indokokból utazó személyek és szükség esetén az őket kísérő személyek esetében:






  — | az egészségügyi intézmény hivatalos dokumentuma, amely megerősíti az adott intézményben való egészségügyi ellátás szükségességét, a kísérő személyek szükségességét, valamint az egészségügyi ellátás kifizetéséhez szükséges anyagi fedezet bizonyítása;” |
| --- | --- | --- |

„m)

orvosi indokokból utazó személyek és szükség esetén az őket kísérő személyek esetében:

—

az egészségügyi intézmény hivatalos dokumentuma, amely megerősíti az adott intézményben való egészségügyi ellátás szükségességét, a kísérő személyek szükségességét, valamint az egészségügyi ellátás kifizetéséhez szükséges anyagi fedezet bizonyítása;”

Az egészségügyi intézmény hivatalos dokumentuma, amely megerősíti az adott intézményben való egészségügyi ellátás szükségességét, valamint az egészségügyi ellátás kifizetéséhez szükséges anyagi fedezet bizonyítása, amelyet be kell csatolni, egyidejűleg a kíséret szükségességét is meg kell, hogy erősítse.

| „n) | civil társadalmi szervezeteknek – beleértve csereprogramok keretében történő – képzés, szemináriumok, konferenciák céljából utazó képviselői esetében:






  — | a fogadó szervezet írásbeli kérelme, annak igazolása, hogy a személy a civil társadalmi szervezetet képviseli, valamint a nemzeti jogszabályokkal összhangban a hatóság által kiállított, az említett szervezet megfelelő nyilvántartásba való bejegyzését igazoló tanúsítvány;” |
| --- | --- | --- |

„n)

civil társadalmi szervezeteknek – beleértve csereprogramok keretében történő – képzés, szemináriumok, konferenciák céljából utazó képviselői esetében:

—

a fogadó szervezet írásbeli kérelme, annak igazolása, hogy a személy a civil társadalmi szervezetet képviseli, valamint a nemzeti jogszabályokkal összhangban a hatóság által kiállított, az említett szervezet megfelelő nyilvántartásba való bejegyzését igazoló tanúsítvány;”

A civil társadalmi szervezet ukrajnai nyilvántartásba való bejegyzését igazoló tanúsítvány az ukrán állami nyilvántartó szolgálat által az egyesületek nyilvántartásából származó információval együtt kibocsátott levél.

| „o) | a tagállamok területén megrendezett nemzetközi kiállításokon, konferenciákon, tudományos tanácskozásokon, szemináriumokon vagy egyéb hasonló eseményeken részt vevő szakemberek esetében:






  — | a fogadó szervezet írásbeli kérelme, amely megerősíti az érintett személynek az eseményen való részvételét; |
| --- | --- | --- |

„o)

a tagállamok területén megrendezett nemzetközi kiállításokon, konferenciákon, tudományos tanácskozásokon, szemináriumokon vagy egyéb hasonló eseményeken részt vevő szakemberek esetében:

—

a fogadó szervezet írásbeli kérelme, amely megerősíti az érintett személynek az eseményen való részvételét;

| p) | vallási közösségek képviselői esetében;






  — | Ukrajnában nyilvántartott vallási közösség által küldött írásbeli kérelem az utazások céljának, időtartamának és gyakoriságának feltüntetésével;” |
| --- | --- | --- |

p)

vallási közösségek képviselői esetében;

—

Ukrajnában nyilvántartott vallási közösség által küldött írásbeli kérelem az utazások céljának, időtartamának és gyakoriságának feltüntetésével;”

A vallási közösség Ukrajnában való nyilvántartását igazoló dokumentum a jogi személyek és egyéni vállalkozók egyesített állami nyilvántartásából származó kivonat, amely arra vonatkozó információt tartalmaz, hogy a jogi személy szervezeti és jogi formája vallási közösség.

| „q) | a – például az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) keretében kialakított – határokon átnyúló hivatalos európai uniós együttműködési programok résztvevői esetében;






  — | a fogadó szervezet írásbeli kérelme.” |
| --- | --- | --- |

„q)

a – például az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) keretében kialakított – határokon átnyúló hivatalos európai uniós együttműködési programok résztvevői esetében;

—

a fogadó szervezet írásbeli kérelme.”

Fontos megjegyzés: A megállapodás az írásbeli kérelmeket kibocsátó természetes vagy jogi személyek tekinteteében nem hatátoz meg új felelősségi szabályokat. A vonatkozó kérelmek hamis kibocsátásának eseteire a vonatkozó uniós/nemzeti jog alkalmazandó.

2.2.2.   Többszöri belépésre jogosító vízumok kiadása

Többszöri belépésre jogosító vízumok kiadása

Abban az esetben, ha a vízumkérelmezőnek gyakran vagy rendszeresen kell a tagállamok területére utaznia, több látogatásra bocsátanak ki rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat kibocsátani, feltéve, hogy e látogatások teljes időtartama nem haladja meg a 90 napot egy 180 napos időszakon belül.

A megállapodás 5. cikke (1) bekezdése szerint:

„(1)   A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei legfeljebb öt évig érvényes, többszöri belépésre jogosító vízumot adnak ki a személyek alábbi kategóriái részére:

| a) | a nemzeti kormány vagy regionális önkormányzatok tagjai, parlamenti képviselők, az alkotmánybíróság vagy legfelsőbb bíróság tagjai, a nemzeti és területi ügyészek és helyetteseik, amennyiben e megállapodás alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól, feladataik ellátásához; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti kormány vagy regionális önkormányzatok tagjai, parlamenti képviselők, az alkotmánybíróság vagy legfelsőbb bíróság tagjai, a nemzeti és területi ügyészek és helyetteseik, amennyiben e megállapodás alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól, feladataik ellátásához;

| b) | hivatalos küldöttségek olyan állandó tagjai, akik Ukrajnához címzett hivatalos meghívást követően a tagállamok területén értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által tartott eseményeken vesznek rendszeresen részt; |
| --- | --- |

b)

hivatalos küldöttségek olyan állandó tagjai, akik Ukrajnához címzett hivatalos meghívást követően a tagállamok területén értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által tartott eseményeken vesznek rendszeresen részt;

| c) | azon házastársak, 21. életévüket még be nem töltött vagy eltartott gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is) és szülők (beleértve a gyámokat is), akik Ukrajnának a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó állampolgárait vagy pedig az Európai Uniónak az állampolgárságuk szerinti tagállam területén tartózkodó polgárait látogatják meg; |
| --- | --- |

c)

azon házastársak, 21. életévüket még be nem töltött vagy eltartott gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is) és szülők (beleértve a gyámokat is), akik Ukrajnának a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó állampolgárait vagy pedig az Európai Uniónak az állampolgárságuk szerinti tagállam területén tartózkodó polgárait látogatják meg;

| d) | üzletemberek vagy üzleti szervezetek képviselői, akik rendszeresen utaznak a tagállamokba; |
| --- | --- |

d)

üzletemberek vagy üzleti szervezetek képviselői, akik rendszeresen utaznak a tagállamokba;

| e) | újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő technikai személyzet. |
| --- | --- |

e)

újságírók és az őket szakmai minőségben kísérő technikai személyzet.

Az első albekezdéstől eltérve, amennyiben a gyakori vagy rendszeres utazás igénye vagy szándéka nyilvánvalóan rövidebb időre korlátozódik, a többszöri belépésre jogosító vízum érvényességi idejét erre az időtartamra kell korlátozni, különösen akkor, ha

| — | az a) pontban említett személyek esetében a hivatali idő, |
| --- | --- |

—

az a) pontban említett személyek esetében a hivatali idő,

| — | a b) pontban említett személyek esetében a hivatalos küldöttségben való állandó tagsági jogviszonyuk érvényességének időtartama, |
| --- | --- |

—

a b) pontban említett személyek esetében a hivatalos küldöttségben való állandó tagsági jogviszonyuk érvényességének időtartama,

| — | a c) pontban említett személyek esetében Ukrajnának az Európai Unióban jogszerűen tartózkodó állampolgárai tartózkodási engedélye érvényességének időtartama, |
| --- | --- |

—

a c) pontban említett személyek esetében Ukrajnának az Európai Unióban jogszerűen tartózkodó állampolgárai tartózkodási engedélye érvényességének időtartama,

| — | a d) pontban említett személyek esetében az üzleti szervezet képviseletére vonatkozó megbízásuknak vagy a munkaszerződés érvényességének időtartama, |
| --- | --- |

—

a d) pontban említett személyek esetében az üzleti szervezet képviseletére vonatkozó megbízásuknak vagy a munkaszerződés érvényességének időtartama,

| — | az e) pontban említett személyek esetében a munkaszerződés időtartama |
| --- | --- |

—

az e) pontban említett személyek esetében a munkaszerződés időtartama

öt évnél rövidebb.”

A személyek e kategóriáira nézve – szakmai státusukat vagy egy, a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó ukrán állampolgárral vagy az állampolgársága szerinti tagállam területén tartózkodó uniós polgárral való családi kapcsolatukat figyelembe véve – indokolt főszabály szerint egy ötéves érvényességgel bíró, többszöri belépésre jogosító vízumot kibocsátani. A megállapodás eredeti változata szerinti „legfeljebb öt évig érvényes” kifejezés mérlegelési jogkört biztosított a konzulátusoknak a vízum érvényességének időtartamáról való döntést illetően, mivel csak az érvényesség maximális időtartamát szabta meg. A módosító megállapodás értelmében ez a mérlegelési jogkör az új megfogalmazással („öt évig érvényes”) megszűnt, ennek értelmében ha a kérelmező a megállapodás 5. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi előírásnak megfelel, a „tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei legfeljebb öt évig érvényes, többszöri belépésre jogosító vízumot adnak ki”.

A megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja alá eső személyeknek igazolniuk kell szakmai státusuk és mandátumuk időtartamát.

Ez a rendelkezés nem vonatkozik a megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja alá eső személyekre, ha a megállapodás értelmében mentesek a vízumkövetelmény alól, azaz diplomata- vagy biometrikus szolgálati útlevél birtokosai.

A megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének b) pontja alá eső személyeknek bizonyítékot kell szolgáltatni a delegáció tagjakénti állandó státusukra, valamint annak szükségességére nézve, hogy rendszeresen részt vegyenek az értekezleteken, megbeszéléseken, tárgyalásokon vagy csereprogramokban.

A megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének c) pontja alá eső személyeknek bizonyítékot kell bemutatni a meghívó személy jogszerű tartózkodásáról (vö. II.2.2.1. pont).

A megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének d) és e) pontja alá eső személyeknekbizonyítékot kell bemutatni a szakmai státusukra és a tevékenységük időtartamára nézve.

A megállapodás 5. cikke (2) bekezdése szerint:

„(2)   A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei legfeljebb egy évig érvényes, többszöri belépésre jogosító vízumot állítanak ki a személyek alábbi kategóriái részére, feltéve, hogy a megelőző egy évben legalább egy vízumot szereztek és azt a meglátogatott államba történő belépésre, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használták fel:

| a) | a tagállamok területére szállító, Ukrajnában nyilvántartásba vett nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetői; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok területére szállító, Ukrajnában nyilvántartásba vett nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetői;

| b) | a tagállamok területére belépő nemzetközi vonatokon alkalmazott vonat-, hűtőkocsi- és mozdonyszemélyzet tagjai; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok területére belépő nemzetközi vonatokon alkalmazott vonat-, hűtőkocsi- és mozdonyszemélyzet tagjai;

| c) | tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek, akik rendszeresen utaznak a tagállamokba; |
| --- | --- |

c)

tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek, akik rendszeresen utaznak a tagállamokba;

| d) | nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek; |
| --- | --- |

d)

nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek;

| e) | testvérvárosok vagy más települési önkormányzatok által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői; |
| --- | --- |

e)

testvérvárosok vagy más települési önkormányzatok által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői;

| f) | a civil társadalmi szervezeteknek képzés, szemináriumok, konferenciák céljából – beleértve csereprogramok keretében – a tagállamokba rendszeresen utazó képviselői; |
| --- | --- |

f)

a civil társadalmi szervezeteknek képzés, szemináriumok, konferenciák céljából – beleértve csereprogramok keretében – a tagállamokba rendszeresen utazó képviselői;

| g) | a – például az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) keretében kialakított – határokon átnyúló hivatalos európai uniós együttműködési programok résztvevői; |
| --- | --- |

g)

a – például az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) keretében kialakított – határokon átnyúló hivatalos európai uniós együttműködési programok résztvevői;

| h) | tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramok keretében történő utazást is – rendszeresen utazó diákok és posztgraduális hallgatók; |
| --- | --- |

h)

tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramok keretében történő utazást is – rendszeresen utazó diákok és posztgraduális hallgatók;

| i) | vallási közösségek képviselői; |
| --- | --- |

i)

vallási közösségek képviselői;

| j) | a tagállamok területén megrendezett nemzetközi kiállításokon, konferenciákon, tudományos tanácskozásokon, szemináriumokon vagy egyéb hasonló eseményeken részt vevő szakemberek; |
| --- | --- |

j)

a tagállamok területén megrendezett nemzetközi kiállításokon, konferenciákon, tudományos tanácskozásokon, szemináriumokon vagy egyéb hasonló eseményeken részt vevő szakemberek;

| k) | orvosi okokból rendszeresen utazó személyek és szükség esetén az őket kísérő személyek. |
| --- | --- |

k)

orvosi okokból rendszeresen utazó személyek és szükség esetén az őket kísérő személyek.

Az első albekezdéstől eltérve, amennyiben a gyakori vagy rendszeres utazás igénye vagy szándéka nyilvánvalóan rövidebb időre korlátozódik, a többszöri belépésre jogosító vízum érvényességi idejét erre az időtartamra kell korlátozni.”

A megállapodás eredeti változata szerinti „legfeljebb egy évig érvényes” kifejezés mérlegelési jogkört biztosított a konzulátusoknak a vízum érvényességének időtartamáról való döntést illetően, mivel csak az érvényesség maximális időtartamát szabta meg. A módosító megállapodás értelmében ez a mérlegelési jogkör az új megfogalmazással („egy évig érvényesség”) megszűnt, ennek értelmében ha a kérelmező a megállapodás 5. cikke (2) bekezdésében foglalt valamennyi előírásnak megfelel, a „tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei legfeljebb egy évig érvényes, többszöri belépésre jogosító vízumot állítanak ki”. Megjegyzendő, hogy az egy évig érvényes többszöri belépésre jogosító vízumokat akkor bocsátják ki a fent említett kategóriák számára, ha az előző évben (12 hónapban) a vízumkérelmező legalább egy schengeni vízumot szerzett és a meglátogatott tagállam(ok) belépésre és tartózkodásra vonatkozó jogszabályaival összhangban használta azt (például nem tartózkodott a megengedett időtartamot meghaladóan) és ha indokolt a többszöri belépésre jogosító vízum igénylése. Az előző évben szerzett schengeni vízumot kibocsátó tagállam különbözhet attól a tagállamtól, ahol a kérelmező az új vízumot kérelmezi. Olyan esetekben, amikor nem indokolt az egy évig érvényes vízum kibocsátása (például ha a csereprogram időtartama egy évnél rövidebb vagy ha az érintett személynek nem kell egy teljes évig gyakran vagy rendszeresen utaznia), a vízum érvényessége egy évnél rövidebb lesz, feltéve, ha a vízum kibocsátásának további követelményei teljesülnek.

A megállapodás 5. cikke (3) és (4) bekezdése szerint:

„(3)   A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei legalább kettő és legfeljebb öt évig érvényes többszöri belépésre jogosító vízumot adnak ki a személyek e cikk (2) bekezdésében említett kategóriái részére, feltéve, hogy azok a megelőző két évben a meglátogatott államba történő belépésre, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használták fel az egyéves időtartamú, többszöri belépésre jogosító vízumot, kivéve, ha a gyakori vagy rendszeres utazás igénye vagy szándéka nyilvánvalóan rövidebb időre korlátozódik, amely utóbbi esetben a többszöri belépésre jogosító vízum érvényességi idejét erre az időtartamra kell korlátozni.

(4)   Az e cikk (1)–(3) bekezdésében említett személyek tagállamok területén történő tartózkodásának teljes időtartama nem haladhatja meg 180 napos időszakonként a 90 napot.”

A megállapodás 5. cikke (2) bekezdésében említett kategóriák számára legalább kettő és legfeljebb öt évig érvényes, többszöri belépésre jogosító vízumot adnak ki, feltéve, hogy az érintett személyek a megelőző két évben a meglátogatott tagállam(ok)ba történő belépésre, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használták fel az egyéves időtartamú, többszöri belépésre jogosító schengeni vízumot, és a gyakori vagy rendszeres utazás igénye nem korlátozódik nyilvánvalóan rövidebb időre. Megjegyzendő, hogy a kettőtől öt évig terjedő érvényességű vízumot csak akkor bocsátják ki, ha a vízumkérelmező két egy évig – és nem rövidebb ideig – érvényes vízum birtokosa volt a megelőző két évben, és ezeket a vízumokat a meglátogatott tagállam(ok)ba történő belépésre, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használta fel. A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei az egyes vízumkérelmek értékelése alapján döntenek e vízumok érvényességi idejéről (kettő és öt év között).

A megállapodás 5. cikke (2) bekezdésében szereplő kritérium meghatározását illetően: „feltéve, hogy (...) a többszöri belépésre jogosító vízum iránti kérelmüket megindokolják”, és a megállapodás 5. cikke (3) bekezdésében szereplő kritérium meghatározását illetően: „feltéve, hogy (...) a többszöri belépésre jogosító vízum kérelmének okai még mindig fennállnak”, a vízumkódex 24. cikke (2) bekezdésének a) pontja alkalmazandó az ilyen típusú vízumok kibocsátására, vagyis az érintett személynek gyakran kell egy vagy több tagállamba utaznia, például üzleti okokból.

Nem áll fenn kötelezettség a többszöri belépésre jogosító vízum kibocsátására, ha a kérelmező nem használta ki az előző vízumot. Mindazonáltal az ilyen vízum kibocsátható, ha az előző vízum kihasználatlanságának oka a kérelmező akaratától független (például teherautó vezetője betegség miatt hosszú ideig nem dolgozott).

A megállapodás 5. cikkében említett kategóriák számára többszöri belépésre jogosító vízum kibocsátásához szükséges, az utazás célját igazoló okmányok tekintetében: vö. II.2.2.1. pont.

2.2.3.   A diplomata- és szolgálati útlevelek birtokosai

A diplomata- és szolgálati útlevelek birtokosai

A megállapodás 10. cikke szerint:

„(1)   Ukrajna érvényes diplomata-útlevéllel rendelkező állampolgárai vízum nélkül léphetnek be, hagyhatják el, vagy utazhatnak át a tagállamok területén.

(2)   Ukrajna érvényes biometrikus szolgálati útlevéllel rendelkező állampolgárai vízum nélkül léphetnek be, hagyhatják el, vagy utazhatnak át a tagállamok területén.

(3)   Az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett személyek 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó ideig tartózkodhatnak a tagállamok területén.”

A meglévő kétoldalú megállapodások vagy egyezmények, amelyek a nem biometrikus szolgálati útlevelek birtokosainak biztosítanak vízummentességet, továbbra is alkalmazandók, ha nem mondták fel vagy függesztették fel ezeket (vö. I. 1.6. pont).

A diplomaták tagállamokba történő kiküldetését a megállapodás nem szabályozza. A szokásos akkreditációs eljárás alkalmazandó.

III.   STATISZTIKA

Annak érdekében, hogy a vegyes bizottság hatékonyan felügyelni tudja a megállapodás végrehajtását, a tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei hathavonta kötelesek statisztikát küldeni a Bizottságnak, amennyiben lehetséges, különösen a következőkről, havi bontásban:

| — | a személyeknek a megállapodás hatálya alá tartozó különböző kategóriái részére kibocsátott vízumok típusai; |
| --- | --- |

—

a személyeknek a megállapodás hatálya alá tartozó különböző kategóriái részére kibocsátott vízumok típusai;

| — | a személyeknek a megállapodás hatálya alá tartozó különböző kategóriáiban elutasított vízumkérelmek száma; |
| --- | --- |

—

a személyeknek a megállapodás hatálya alá tartozó különböző kategóriáiban elutasított vízumkérelmek száma;

| — | a személyek kategóriái szerint a személyes elbeszélgetésre behívott kérelmezők százalékos aránya; |
| --- | --- |

—

a személyek kategóriái szerint a személyes elbeszélgetésre behívott kérelmezők százalékos aránya;

| — | az ukrán állampolgárok részére kibocsátott ötéves, többszöri belépésre jogosító vízumok (országonként); |
| --- | --- |

—

az ukrán állampolgárok részére kibocsátott ötéves, többszöri belépésre jogosító vízumok (országonként);

| — | a személyeknek a megállapodás hatálya alá tartozó különböző kategóriái részére ingyenesen kibocsátott vízumok százalékos aránya. |
| --- | --- |

—

a személyeknek a megállapodás hatálya alá tartozó különböző kategóriái részére ingyenesen kibocsátott vízumok százalékos aránya.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 810/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a Közösségi Vízumkódex létrehozásáról (vízumkódex) (EU HL L 243., 2009.9.15., 1. o.).

1

(2)  A Tanács 539/2001/EK rendelete (2001. március 15.) a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról (EU HL L 81., 2001.3.21., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 562/2006/EK rendelete (2006. március 15.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról (HL L 105., 2006.4.13., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/38/EK irányelve (2004. április 29.) az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről. (EU HL L 158., 2004.4.30., 77. o.).

4

---

| 17.3.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 72/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 72/27

---

A TANÁCS (KKBP) 2015/439 HATÁROZATA

(2015. március 16.)

az Európai Unió Száhil övért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 33. cikkére és a 31. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2013. március 18-án elfogadta a 2013/133/KKBP határozatot (1), amellyel Michel Dominique REVEYRAND – DE MENTHON-t nevezte ki az Európai Unió Száhil övért felelős különleges képviselőjévé (EUKK). A 2014/130/KKBP tanácsi határozat (2) meghosszabbította az EUKK megbízatását, amely 2015. február 28-án lejár. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2013. március 18-án elfogadta a 2013/133/KKBP határozatot (1), amellyel Michel Dominique REVEYRAND – DE MENTHON-t nevezte ki az Európai Unió Száhil övért felelős különleges képviselőjévé (EUKK). A 2014/130/KKBP tanácsi határozat (2) meghosszabbította az EUKK megbízatását, amely 2015. február 28-án lejár.

| (2) | Az EUKK megbízatását további nyolc hónapra meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(2)

Az EUKK megbízatását további nyolc hónapra meg kell hosszabbítani.

| (3) | Az EUKK a megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenységének a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzései elérését, |
| --- | --- |

(3)

Az EUKK a megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenységének a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzései elérését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió különleges képviselője

(1)   Michel Dominique REVEYRAND – DE MENTHON-nak, az Európai Unió Száhil övért felelős különleges képviselőjének megbízatását a Tanács 2015. október 31-ig meghosszabbítja. Az EUKK megbízatása hamarabb is megszüntethető, amennyiben a Tanács az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (főképviselő) javaslata alapján így határoz.

(2)   Az EUKK megbízatása alkalmazásában a Száhil öv fogalommeghatározásának magában kell foglalnia a Száhil öv biztonságával és fejlesztésével kapcsolatos uniós stratégiának (a továbbiakban: a stratégia) a leghangsúlyosabb területeit, azaz Burkina Fasót, Csádot, Malit, Mauritániát és Nigert. A tágabb régióra hatást gyakorló kérdéseket illetően az EUKK együttműködik adott esetben a Száhil övön túli, valamint nyugat-afrikai és guineai-öböli más országokkal és regionális, illetve nemzetközi szervezetekkel is.

(3)   A régiót érintő, egymással összefüggő kihívásokra vonatkozó regionális megközelítés szükségessége fényében a Száhil övért felelős EUKK-nak szoros konzultációt folytatva együtt kell működnie más érintett EUKK-kal, ideértve a dél-mediterrán térségért felelős EUKK-t, az emberi jogokért felelős EUKK-t és az Afrikai Unióért felelős EUKK-t.

2. cikk

Szakpolitikai célkitűzések

(1)   Az EUKK megbízatása az Uniónak a Száhil övvel kapcsolatos azon szakpolitikai célkitűzésén alapul, hogy aktívan hozzájáruljon a régió tartós békéjét, biztonságát és fejlődését célzó regionális és nemzetközi erőfeszítésekhez. Az EUKK-nak továbbá törekednie kell arra, hogy javítsa az Unió Száhil övben való többrétű szerepvállalásának minőségét, és növelje annak intenzitását és hatását.

(2)   Az EUKK-nak hozzá kell járulnia az uniós tevékenységek valamennyi aspektusát magában foglaló uniós megközelítés kidolgozásához és végrehajtásához, különösen a politikai, biztonsági és fejlődési területeken – ideértve a stratégiát is –, továbbá hozzá kell járulnia az uniós tevékenységekkel kapcsolatos minden releváns eszköz koordinálásához.

(3)   Az első időkben prioritást kell élveznie Malinak és Mali hosszú távú stabilitásának, valamint az ott zajló konfliktus regionális dimenzióinak.

(4)   Malival kapcsolatban az Unió szakpolitikai célkitűzései arra irányulnak, hogy valamennyi eszközének koordinált és hatékony felhasználásával ösztönözze Malinak és népének a béke, a megbékélés, a biztonság és a fejlődés útjára való visszatérését. Emellett helyénvaló megfelelő figyelmet fordítani Burkina Fasóra és Nigerre is, különös tekintettel az ezen országokban megrendezendő választásokra.

3. cikk

Megbízatás

(1)   A Száhil övvel kapcsolatos uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósítása érdekében az EUKK megbízatása a következő:

| a) | a stratégia alapján tevékenyen hozzájárul a regionális válsággal kapcsolatos átfogó uniós megközelítés végrehajtásához és további fejlesztéséhez, az Unió Száhil övvel – különösen Malival – kapcsolatos tevékenységei átfogó összhangjának és hatékonyságának növelése érdekében; |
| --- | --- |

a)

a stratégia alapján tevékenyen hozzájárul a regionális válsággal kapcsolatos átfogó uniós megközelítés végrehajtásához és további fejlesztéséhez, az Unió Száhil övvel – különösen Malival – kapcsolatos tevékenységei átfogó összhangjának és hatékonyságának növelése érdekében;

| b) | párbeszédet folytat a régió minden érintett és érdekelt szereplőjével, a kormányokkal, a meglévő regionális hatóságokkal, a nemzetközi és a regionális szervezetekkel, a civil társadalom és a diaszpóra képviselőivel az uniós célkitűzések megvalósítása érdekében, valamint közreműködik abban, hogy jobban megértsék az Unió szerepét a Száhil övben; |
| --- | --- |

b)

párbeszédet folytat a régió minden érintett és érdekelt szereplőjével, a kormányokkal, a meglévő regionális hatóságokkal, a nemzetközi és a regionális szervezetekkel, a civil társadalom és a diaszpóra képviselőivel az uniós célkitűzések megvalósítása érdekében, valamint közreműködik abban, hogy jobban megértsék az Unió szerepét a Száhil övben;

| c) | képviseli az Uniót a megfelelő regionális és nemzetközi fórumokon, ideértve a Malival kapcsolatos nyomon követéssel és támogatással foglalkozó csoportot is, valamint gondoskodik arról, hogy a válságkezeléshez és konfliktusmegelőzéshez nyújtott uniós támogatás – ideértve az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai misszióját (EUTM Mali) és az Európai Unió nigeri KBVP-misszióját (EUCAP Száhil Niger) is – nagyobb ismertségre tegyen szert; |
| --- | --- |

c)

képviseli az Uniót a megfelelő regionális és nemzetközi fórumokon, ideértve a Malival kapcsolatos nyomon követéssel és támogatással foglalkozó csoportot is, valamint gondoskodik arról, hogy a válságkezeléshez és konfliktusmegelőzéshez nyújtott uniós támogatás – ideértve az Európai Uniónak a mali fegyveres erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai misszióját (EUTM Mali) és az Európai Unió nigeri KBVP-misszióját (EUCAP Száhil Niger) is – nagyobb ismertségre tegyen szert;

| d) | folyamatosan szorosan együttműködik az Egyesült Nemzetek Szervezetével (ENSZ), mindenekelőtt az ENSZ Főtitkárának a Nyugat–afrikai térségért felelős különleges képviselőjével, az ENSZ Főtitkárának a Maliért felelős különleges képviselőjével, az Afrikai Unióval (AU), és különösen az AU Maliért és a Száhil övért felelős főképviselőjével, a Nyugat–afrikai Államok Gazdasági Közösségével (ECOWAS) és más fontos nemzeti, regionális és nemzetközi érdekelt felekkel, többek között a Száhil övvel foglalkozó egyéb különmegbízottakkal, valamint a Maghreb terület megfelelő szerveivel; |
| --- | --- |

d)

folyamatosan szorosan együttműködik az Egyesült Nemzetek Szervezetével (ENSZ), mindenekelőtt az ENSZ Főtitkárának a Nyugat–afrikai térségért felelős különleges képviselőjével, az ENSZ Főtitkárának a Maliért felelős különleges képviselőjével, az Afrikai Unióval (AU), és különösen az AU Maliért és a Száhil övért felelős főképviselőjével, a Nyugat–afrikai Államok Gazdasági Közösségével (ECOWAS) és más fontos nemzeti, regionális és nemzetközi érdekelt felekkel, többek között a Száhil övvel foglalkozó egyéb különmegbízottakkal, valamint a Maghreb terület megfelelő szerveivel;

| e) | szorosan figyelemmel követi a válság regionális és határokon átnyúló dimenzióit, ideértve a terrorizmust, a szervezett bűnözést, a fegyvercsempészetet, az emberkereskedelmet, a kábítószer-kereskedelmet, a menekültek mozgását és a migrációs áramlásokat, valamint a kapcsolódó pénzmozgásokat is; az EU terrorizmusellenes koordinátorával szorosan együttműködve hozzájárul az Unió terrorizmusellenes stratégiájának további végrehajtásához; |
| --- | --- |

e)

szorosan figyelemmel követi a válság regionális és határokon átnyúló dimenzióit, ideértve a terrorizmust, a szervezett bűnözést, a fegyvercsempészetet, az emberkereskedelmet, a kábítószer-kereskedelmet, a menekültek mozgását és a migrációs áramlásokat, valamint a kapcsolódó pénzmozgásokat is; az EU terrorizmusellenes koordinátorával szorosan együttműködve hozzájárul az Unió terrorizmusellenes stratégiájának további végrehajtásához;

| f) | rendszeres magas szintű politikai kapcsolatot tart fenn a régió terrorizmussal és nemzetközi bűnözéssel érintett országaival az összehangolt és átfogó megközelítés és az Uniónak a terrorizmus és a nemzetközi bűnözés elleni nemzetközi küzdelemben való kulcsszerepének biztosítása érdekében. Ez magában foglalja az Unió által a biztonsági ágazatban való regionális kapacitásépítés terén nyújtott aktív támogatást, és annak biztosítását, hogy a Száhil övben a terrorizmus és a nemzetközi bűnözés eredendő okaira megfelelő megoldást találjanak; |
| --- | --- |

f)

rendszeres magas szintű politikai kapcsolatot tart fenn a régió terrorizmussal és nemzetközi bűnözéssel érintett országaival az összehangolt és átfogó megközelítés és az Uniónak a terrorizmus és a nemzetközi bűnözés elleni nemzetközi küzdelemben való kulcsszerepének biztosítása érdekében. Ez magában foglalja az Unió által a biztonsági ágazatban való regionális kapacitásépítés terén nyújtott aktív támogatást, és annak biztosítását, hogy a Száhil övben a terrorizmus és a nemzetközi bűnözés eredendő okaira megfelelő megoldást találjanak;

| g) | szorosan figyelemmel kíséri a régió humanitárius válságának politikai és biztonsági következményeit; |
| --- | --- |

g)

szorosan figyelemmel kíséri a régió humanitárius válságának politikai és biztonsági következményeit;

| h) | Mali tekintetében hozzájárul a mali válság rendezésének elősegítésére irányuló regionális és nemzetközi erőfeszítésekhez, mindenekelőtt az egész területen az alkotmányos rendhez és kormányzáshoz való maradéktalan visszatéréshez és egy hiteles nemzeti, a társadalom széles rétegeit bevonó, tartós politikai rendeződést eredményező párbeszédhez; |
| --- | --- |

h)

Mali tekintetében hozzájárul a mali válság rendezésének elősegítésére irányuló regionális és nemzetközi erőfeszítésekhez, mindenekelőtt az egész területen az alkotmányos rendhez és kormányzáshoz való maradéktalan visszatéréshez és egy hiteles nemzeti, a társadalom széles rétegeit bevonó, tartós politikai rendeződést eredményező párbeszédhez;

| i) | támogatja az intézményépítést, a biztonsági ágazati reformot és a hosszú távú béketeremtést és megbékélést Maliban; |
| --- | --- |

i)

támogatja az intézményépítést, a biztonsági ágazati reformot és a hosszú távú béketeremtést és megbékélést Maliban;

| j) | az EU emberi jogi különleges képviselőjével együttműködve hozzájárul az Unió emberi jogi politikájának, többek között az uniós emberi jogi iránymutatásoknak – különösen a gyermekek és a fegyveres konfliktusok kapcsolatáról, továbbá a nők elleni erőszakról, valamint a nőkkel szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló uniós iránymutatásoknak –, továbbá a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló uniós politikának a régiós végrehajtásához, egyebek mellett azáltal, hogy figyelemmel követi a fejleményeket és beszámol azokról, valamint ajánlásokat fogalmaz meg erre vonatkozóan, továbbá rendszeres kapcsolatokat tart fenn Mali és a régió releváns hatóságaival, a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyészi hivatalával, az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatalával, valamint a régióban tevékeny emberijog-védőkkel és megfigyelőkkel; |
| --- | --- |

j)

az EU emberi jogi különleges képviselőjével együttműködve hozzájárul az Unió emberi jogi politikájának, többek között az uniós emberi jogi iránymutatásoknak – különösen a gyermekek és a fegyveres konfliktusok kapcsolatáról, továbbá a nők elleni erőszakról, valamint a nőkkel szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló uniós iránymutatásoknak –, továbbá a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló uniós politikának a régiós végrehajtásához, egyebek mellett azáltal, hogy figyelemmel követi a fejleményeket és beszámol azokról, valamint ajánlásokat fogalmaz meg erre vonatkozóan, továbbá rendszeres kapcsolatokat tart fenn Mali és a régió releváns hatóságaival, a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyészi hivatalával, az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatalával, valamint a régióban tevékeny emberijog-védőkkel és megfigyelőkkel;

| k) | figyelemmel követi az ENSZ Biztonsági Tanácsa (ENSZ BT) vonatkozó határozatainak – mindenekelőtt a 2056 (2012) sz., a 2071 (2012) sz., a 2085 (2012) sz. és a 2100 (2013) sz. ENSZ BT-határozatnak – való megfelelést, és arról jelentésekben számol be. |
| --- | --- |

k)

figyelemmel követi az ENSZ Biztonsági Tanácsa (ENSZ BT) vonatkozó határozatainak – mindenekelőtt a 2056 (2012) sz., a 2071 (2012) sz., a 2085 (2012) sz. és a 2100 (2013) sz. ENSZ BT-határozatnak – való megfelelést, és arról jelentésekben számol be.

(2)   Megbízatásának teljesítése érdekében az EUKK többek között:

| a) | a Száhil övi válsággal kapcsolatos átfogó uniós megközelítés proaktív előmozdítása és erősítése érdekében tanácsot ad az adott esetben a regionális és nemzetközi fórumokon képviselendő uniós álláspontok kialakításával kapcsolatban, és jelentést tesz arról; |
| --- | --- |

a)

a Száhil övi válsággal kapcsolatos átfogó uniós megközelítés proaktív előmozdítása és erősítése érdekében tanácsot ad az adott esetben a regionális és nemzetközi fórumokon képviselendő uniós álláspontok kialakításával kapcsolatban, és jelentést tesz arról;

| b) | folyamatosan figyelemmel kíséri az Unió minden tevékenységét, és szorosan együttműködik az Unió megfelelő küldöttségeivel. |
| --- | --- |

b)

folyamatosan figyelemmel kíséri az Unió minden tevékenységét, és szorosan együttműködik az Unió megfelelő küldöttségeivel.

4. cikk

A megbízatás végrehajtása

(1)   Az EUKK felel a megbízatásnak a főképviselő felügyelete melletti végrehajtásáért.

(2)   A Politikai és Biztonsági Bizottságnak (PBB) kiemelt kapcsolatot kell fenntartania az EUKK-val, és egyben az EUKK elsődleges kapcsolattartója a Tanács felé. A PBB-nek – a megbízatás keretein belül és a főképviselő hatásköreinek sérelme nélkül – stratégiai iránymutatást és politikai irányítást kell nyújtania az EUKK számára.

(3)   Az EUKK-nak szorosan együtt kell működnie az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) és annak megfelelő szervezeti egységeivel, különösen a Száhil övért felelős koordinátorral.

5. cikk

Finanszírozás

(1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2015. március 1-jétől2015. október 31-ig terjedő időszakra 900 000 EUR.

(2)   A kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.

(3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadásról köteles elszámolni a Bizottságnak.

6. cikk

A csoport létrehozása és összetétele

(1)   Az EUKK a megbízatása és a rendelkezésre álló megfelelő pénzügyi eszközök keretein belül felel csoportjának létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás által megkívánt specifikus politikai és biztonsági kérdésekre vonatkozó szakértelemmel. Az EUKK folyamatosan és haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a csoport összetételéről.

(2)   A tagállamok, az Unió intézményei és az EKSZ javaslatot tehetnek az EUKK munkáját segítő személyzet kirendelésére. Az EUKK mellé kirendelt személyzet javadalmazását az érintett tagállam, az Unió érintett intézménye vagy az EKSZ fedezi. A tagállamok által az uniós intézményekhez vagy az EKSZ-hez kirendelt szakértőket is ki lehet helyezni az EUKK mellé. A szerződéses nemzetközi alkalmazottaknak a tagállamok állampolgárainak kell lenniük.

(3)   A kirendelt személyzet minden tagja a küldő tagállam, a küldő uniós intézmény vagy az EKSZ adminisztratív felügyelete alatt marad, és az EUKK megbízatásának érdekében jár el és végzi feladatát.

(4)   Az EUKK személyzetét az EKSZ érintett osztályaival vagy az érintett uniós küldöttségekkel egy helyen kell elhelyezni annak érdekében, hogy tevékenységeik összhangban álljanak és következetesek legyenek.

7. cikk

Az EUKK és az EUKK személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek

Az EUKK és a személyzete feladatának elvégzéséhez, illetve a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó országgal kell megállapodni. Ehhez a tagállamok és a Bizottság minden szükséges támogatást megadnak.

8. cikk

Az EU-minősített adatok biztonsága

Az EUKK-nak és csoportja tagjainak tiszteletben kell tartaniuk a 2013/488/EU tanácsi határozatban (3) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat.

9. cikk

Az információkhoz való hozzáférés és logisztikai támogatás

(1)   A tagállamok, a Bizottság, az EKSZ és a Tanács Főtitkársága biztosítja, hogy az EUKK minden releváns információhoz hozzáférjen.

(2)   Az uniós küldöttségek és/vagy adott esetben a tagállamok logisztikai támogatást nyújtanak a térségben.

10. cikk

Biztonság

Az EUKK-nak – a Szerződés V. címe szerint az Unión kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikának megfelelően – a megbízatásával és a hatáskörébe tartozó földrajzi terület biztonsági helyzetével összhangban meg kell hoznia minden ésszerűen megvalósítható intézkedést a közvetlenül az irányítása alá tartozó személyzet biztonsága érdekében, különösen az alábbiakat:

| a) | az EKSZ iránymutatása alapján biztonsági tervet dolgoz ki, amely többek között konkrét fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket tartalmaz, szabályozza a személyzet biztonságos bejutását a földrajzi területre és a földrajzi területen belüli biztonságos mozgását, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, valamint kidolgozza a misszió vészhelyzeti intézkedési és evakuálási tervét; |
| --- | --- |

a)

az EKSZ iránymutatása alapján biztonsági tervet dolgoz ki, amely többek között konkrét fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket tartalmaz, szabályozza a személyzet biztonságos bejutását a földrajzi területre és a földrajzi területen belüli biztonságos mozgását, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére, valamint kidolgozza a misszió vészhelyzeti intézkedési és evakuálási tervét;

| b) | biztosítja, hogy az Unió területén kívülre telepített teljes személyi állomány rendelkezzen a földrajzi területen fennálló körülmények által megkövetelt, magas kockázat elleni biztosítással; |
| --- | --- |

b)

biztosítja, hogy az Unió területén kívülre telepített teljes személyi állomány rendelkezzen a földrajzi területen fennálló körülmények által megkövetelt, magas kockázat elleni biztosítással;

| c) | biztosítja, hogy csoportjának az Unión kívülre telepítendő valamennyi tagja – a helyi szerződéses személyzetet is beleértve – megfelelő, a misszió területének biztonsági minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön a misszió területére való érkezése előtt vagy az érkezéskor; |
| --- | --- |

c)

biztosítja, hogy csoportjának az Unión kívülre telepítendő valamennyi tagja – a helyi szerződéses személyzetet is beleértve – megfelelő, a misszió területének biztonsági minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön a misszió területére való érkezése előtt vagy az érkezéskor;

| d) | biztosítja, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett ajánlásokat végrehajtsák, valamint az elért eredményekről szóló jelentés és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentés keretében írásban beszámol ezek végrehajtásáról és az egyéb biztonsági kérdésekről a Tanácsnak, a főképviselőnek és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

d)

biztosítja, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett ajánlásokat végrehajtsák, valamint az elért eredményekről szóló jelentés és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentés keretében írásban beszámol ezek végrehajtásáról és az egyéb biztonsági kérdésekről a Tanácsnak, a főképviselőnek és a Bizottságnak.

11. cikk

Jelentéstétel

(1)   Az EUKK-nak rendszeresen jelentést kell tennie a főképviselőnek és a PBB-nek. Az EUKK-nak szükség szerint a tanácsi munkacsoportok részére is jelentést kell tennie. A rendszeres jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül kell terjeszteni. Az EUKK jelentést tehet a Külügyek Tanácsának. A Szerződés 36. cikkének megfelelően az EUKK részt vehet az Európai Parlamentnek nyújtandó tájékoztatásban.

(2)   Az EUKK-nak – a régióbeli uniós küldöttségekkel koordinálva – jelentést kell készítenie az uniós kezdeményezések, így például a reformokhoz nyújtott uniós hozzájárulás megvalósításának legjobb módjáról, beleértve a kapcsolódó uniós fejlesztési projektek politikai szempontjait is.

12. cikk

Koordináció más uniós szereplőkkel

(1)   A stratégia keretében és az Unió szakpolitikai céljainak elérése érdekében az EUKK-nak hozzá kell járulnia az Unió politikai és diplomáciai tevékenységeinek egységéhez, összhangjához és hatékonyságához, és elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi uniós eszköz igénybevételére és tagállami fellépés végrehajtására következetes módon kerüljön sor.

(2)   Az EUKK-nak a tevékenységét össze kell hangolnia az uniós küldöttségek, a Bizottság, valamint a térségben működő többi EUKK tevékenységével. Az EUKK-nak rendszeresen tájékoztatnia kell a térségben működő tagállami külképviseleteket és uniós küldöttségeket.

(3)   A helyszínen az EUKK-nak szoros kapcsolatot kell fenntartania az Unió küldöttségeinek vezetőivel és a tagállamok külképviseleteinek vezetőivel. Az EUKK-nak az érintett uniós küldöttségekkel szorosan együttműködve helyi politikai iránymutatással kell ellátnia az EUCAP Száhil Niger és az EUCAP Száhil Mali misszióvezetőjét, valamint az EUTM Mali misszióparancsnokát. Az EUKK-nak, az EUTM Mali misszióparancsnokának, továbbá az EUCAP Száhil Niger és az EUCAP Száhil Mali polgári műveleti parancsnokának szükség szerint konzultációt kell folytatnia egymással.

13. cikk

Felülvizsgálat

E határozat végrehajtását, valamint az érintett régióra irányuló egyéb uniós hozzájárulásokkal való összhangját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK-nak 2015. augusztus végéig átfogó jelentést kell benyújtania a Tanács, a főképviselő és a Bizottság részére a megbízatás végrehajtásáról.

14. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozat 2015. március 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2015. március 16-án.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  A Tanács 2013/133/KKBP határozata (2013. március 18.) az Európai Unió Száhil övért felelős különleges képviselőjének kinevezéséről (HL L 75., 2013.3.19., 29. o.).

1

(2)  A Tanács 2014/130/KKBP határozata (2014. március 10.) az Európai Unió Száhil övért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról (HL L 71., 2014.3.12., 14. o.).

2

(3)  A Tanács 2013/488/EU határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).

3

---

| 17.3.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 72/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 72/32

---

A TANÁCS (KKBP) 2015/440 HATÁROZATA

(2015. március 16.)

az Európai Unió Afrika szarváért felelős különleges képviselője megbízatásának meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 33. cikkére és 31. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2011. december 8-án elfogadta a 2011/819/KKBP határozatot (1), amellyel Alexander RONDOS-t nevezte ki az Európai Unió Afrika szarváért felelős különleges képviselőjévé (EUKK). Az EUKK megbízatása 2015. február 28-án lejár. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2011. december 8-án elfogadta a 2011/819/KKBP határozatot (1), amellyel Alexander RONDOS-t nevezte ki az Európai Unió Afrika szarváért felelős különleges képviselőjévé (EUKK). Az EUKK megbízatása 2015. február 28-án lejár.

| (2) | Az EUKK megbízatását 2015. október 31-ig meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(2)

Az EUKK megbízatását 2015. október 31-ig meg kell hosszabbítani.

| (3) | Az EUKK a megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenységének tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését, |
| --- | --- |

(3)

Az EUKK a megbízatását olyan helyzetben látja el, amely rosszabbodhat, és amely akadályozhatja az Unió külső tevékenységének tekintetében a Szerződés 21. cikkében meghatározott célkitűzések elérését,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió különleges képviselője

A Tanács 2015. október 31-ig meghosszabbítja Alexander RONDOS-nak, az Európai Unió Afrika szarváért felelős különleges képviselőjének (EUKK) a megbízatását. A Tanács határozhat úgy, hogy az EUKK megbízatását korábban megszünteti a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) értékelése és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (a továbbiakban: főképviselő) javaslata alapján.

Az EUKK megbízatása szempontjából Afrika szarva a következőket foglalja magában: Dzsibuti Köztársaság, Eritrea Állam, Etióp Demokratikus Szövetségi Köztársaság, Kenyai Köztársaság, Szomáliai Szövetségi Köztársaság, Szudáni Köztársaság, Dél-szudáni Köztársaság és Ugandai Köztársaság. A tágabb régióra hatást gyakorló kérdéseket illetően az EUKK együttműködik adott esetben az Afrika szarván túli országokkal és regionális szervezetekkel is.

2. cikk

Szakpolitikai célkitűzések

(1)   Az EUKK megbízatása az Uniónak az Afrika szarvával kapcsolatos, a 2011. november 14-én elfogadott stratégiai keretben és a vonatkozó tanácsi következtetésekben meghatározott szakpolitikai célkitűzésein alapul, amelyek szerint az Unió aktívan hozzá kíván járulni a régió országain belüli és az azok közötti békés egymás mellett élés és tartós béke, biztonság és fejlődés megvalósítását célzó regionális és nemzetközi erőfeszítésekhez. Az EUKK-nak továbbá törekednie kell az Unió Afrika szarván való többrétű szerepvállalása minőségének, intenzitásának, hatásának és láthatóságának növelésére.

(2)   A szakpolitikai célkitűzések közé tartoznak többek között az alábbiak:

| a) | Szomália további stabilizálása, különösen regionális szempontból nézve; |
| --- | --- |

a)

Szomália további stabilizálása, különösen regionális szempontból nézve;

| b) | Szudán és Dél-Szudán, mint két életképes és jólétben élő, szilárd pilléreken nyugvó és felelősségre vonható politikai struktúrákkal rendelkező állam békés egymás mellett élése; |
| --- | --- |

b)

Szudán és Dél-Szudán, mint két életképes és jólétben élő, szilárd pilléreken nyugvó és felelősségre vonható politikai struktúrákkal rendelkező állam békés egymás mellett élése;

| c) | a régió országain belül és azok között jelenleg fennálló konfliktusok rendezése, és a potenciális konfliktusok elkerülése; |
| --- | --- |

c)

a régió országain belül és azok között jelenleg fennálló konfliktusok rendezése, és a potenciális konfliktusok elkerülése;

| d) | a regionális politikai, biztonsági és gazdasági együttműködés támogatása. |
| --- | --- |

d)

a regionális politikai, biztonsági és gazdasági együttműködés támogatása.

3. cikk

Megbízatás

(1)   Az Afrika szarvával kapcsolatos uniós szakpolitikai célkitűzések megvalósítása érdekében az EUKK megbízatása a következő:

| a) | párbeszédet folytat a régió minden érintett és érdekelt szereplőjével, a kormányokkal, a regionális hatóságokkal, a nemzetközi és a regionális szervezetekkel, valamint a civil társadalom és a diaszpóra képviselőivel az Unió célkitűzéseinek megvalósítása érdekében, továbbá közreműködik abban, hogy jobban megértsék az Unió szerepét a régióban; |
| --- | --- |

a)

párbeszédet folytat a régió minden érintett és érdekelt szereplőjével, a kormányokkal, a regionális hatóságokkal, a nemzetközi és a regionális szervezetekkel, valamint a civil társadalom és a diaszpóra képviselőivel az Unió célkitűzéseinek megvalósítása érdekében, továbbá közreműködik abban, hogy jobban megértsék az Unió szerepét a régióban;

| b) | adott esetben képviseli az Uniót a megfelelő nemzetközi fórumokon, valamint gondoskodik arról, hogy a válságkezeléshez, valamint a konfliktusmegoldáshoz és -megelőzéshez nyújtott uniós támogatás nagyobb ismertségre tegyen szert; |
| --- | --- |

b)

adott esetben képviseli az Uniót a megfelelő nemzetközi fórumokon, valamint gondoskodik arról, hogy a válságkezeléshez, valamint a konfliktusmegoldáshoz és -megelőzéshez nyújtott uniós támogatás nagyobb ismertségre tegyen szert;

| c) | ösztönzi és támogatja a régióban megvalósítandó hatékony politikai és biztonsági együttműködést és gazdasági integrációt az Uniónak az Afrikai Unióval (AU) és a regionális szervezetekkel való partnerségén és különösen a Kormányközi Fejlesztési Hatóságon (IGAD) keresztül; |
| --- | --- |

c)

ösztönzi és támogatja a régióban megvalósítandó hatékony politikai és biztonsági együttműködést és gazdasági integrációt az Uniónak az Afrikai Unióval (AU) és a regionális szervezetekkel való partnerségén és különösen a Kormányközi Fejlesztési Hatóságon (IGAD) keresztül;

| d) | követi a politikai fejlemények alakulását a régióban, és hozzájárul a régióval kapcsolatos uniós politika kialakításához, többek között ami Szomáliát, Szudánt, Dél-Szudánt, az Etiópia és Eritrea közötti határvitát, valamint az algíri megállapodás végrehajtását, a Nílus-medencével kapcsolatos kezdeményezést és a régió más olyan problémáit illeti, amelyek kihatnak annak biztonságára, stabilitására és jólétére; |
| --- | --- |

d)

követi a politikai fejlemények alakulását a régióban, és hozzájárul a régióval kapcsolatos uniós politika kialakításához, többek között ami Szomáliát, Szudánt, Dél-Szudánt, az Etiópia és Eritrea közötti határvitát, valamint az algíri megállapodás végrehajtását, a Nílus-medencével kapcsolatos kezdeményezést és a régió más olyan problémáit illeti, amelyek kihatnak annak biztonságára, stabilitására és jólétére;

| e) | Szomáliát illetően – az Európai Unió szomáliai különmegbízottjával, valamint az érintett regionális és nemzetközi partnerekkel, ezen belül az ENSZ-főtitkár szomáliai különleges képviselőjével és az AU-val is szorosan koordinálva – aktívan közreműködik mindazon tevékenységekben és kezdeményezésekben, amelyek Szomália további stabilizálásához és az átmenetet követő intézkedések végrehajtásához vezetnek, előtérbe helyezve a Szomáliára vonatkozó koordinált és koherens nemzetközi megközelítés kialakítását, a jószomszédi viszonyok megteremtését és a szomáliai biztonsági ágazat fejlesztésének a támogatását, többek között az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Szomália), az Európai Unió által vezetett tengeri erők (EUNAVFOR Atalanta) és az Afrika szarván a regionális tengeri kapacitásépítést célzó európai uniós misszió (EUCAP Nestor) révén, valamint az Afrikai Unió szomáliai missziója (AMISOM) részére nyújtott folyamatos uniós támogatáson keresztül, a tagállamokkal szorosan együttműködve; |
| --- | --- |

e)

Szomáliát illetően – az Európai Unió szomáliai különmegbízottjával, valamint az érintett regionális és nemzetközi partnerekkel, ezen belül az ENSZ-főtitkár szomáliai különleges képviselőjével és az AU-val is szorosan koordinálva – aktívan közreműködik mindazon tevékenységekben és kezdeményezésekben, amelyek Szomália további stabilizálásához és az átmenetet követő intézkedések végrehajtásához vezetnek, előtérbe helyezve a Szomáliára vonatkozó koordinált és koherens nemzetközi megközelítés kialakítását, a jószomszédi viszonyok megteremtését és a szomáliai biztonsági ágazat fejlesztésének a támogatását, többek között az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziója (EUTM Szomália), az Európai Unió által vezetett tengeri erők (EUNAVFOR Atalanta) és az Afrika szarván a regionális tengeri kapacitásépítést célzó európai uniós misszió (EUCAP Nestor) révén, valamint az Afrikai Unió szomáliai missziója (AMISOM) részére nyújtott folyamatos uniós támogatáson keresztül, a tagállamokkal szorosan együttműködve;

| f) | Szudánt és Dél-Szudánt illetően – az Unió küldöttségeinek vezetőivel szorosan koordinálva – hozzájárul a Szudánnal és Dél-Szudánnal kapcsolatos uniós politika koherenciájához és eredményességéhez, és támogatja békés egymás mellett élésüket, elsősorban az addis-abebai megállapodások végrehajtása, az átfogó békeszerződés megkötése után lezáratlanul maradt – többek között az Abyei-t érintő – kérdések megoldása, a jelenleg – különösen Dárfúrban, valamint Dél-Kordofán és Kék-Nílus államokban – zajló konfliktusok politikai megoldása, a dél-szudáni intézményépítés, valamint a nemzeti megbékélés révén. E tekintetben az EUKK hozzájárul a koherens nemzetközi megközelítés kialakításához, szorosan együttműködve az Afrikai Unióval és különösen az Afrikai Unió Szudánnal foglalkozó magas szintű végrehajtó bizottságával (AUHIP), az ENSZ-szel és más vezető regionális és nemzetközi érdekeltekkel; |
| --- | --- |

f)

Szudánt és Dél-Szudánt illetően – az Unió küldöttségeinek vezetőivel szorosan koordinálva – hozzájárul a Szudánnal és Dél-Szudánnal kapcsolatos uniós politika koherenciájához és eredményességéhez, és támogatja békés egymás mellett élésüket, elsősorban az addis-abebai megállapodások végrehajtása, az átfogó békeszerződés megkötése után lezáratlanul maradt – többek között az Abyei-t érintő – kérdések megoldása, a jelenleg – különösen Dárfúrban, valamint Dél-Kordofán és Kék-Nílus államokban – zajló konfliktusok politikai megoldása, a dél-szudáni intézményépítés, valamint a nemzeti megbékélés révén. E tekintetben az EUKK hozzájárul a koherens nemzetközi megközelítés kialakításához, szorosan együttműködve az Afrikai Unióval és különösen az Afrikai Unió Szudánnal foglalkozó magas szintű végrehajtó bizottságával (AUHIP), az ENSZ-szel és más vezető regionális és nemzetközi érdekeltekkel;

| g) | figyelemmel kíséri az Afrika szarvát érintő, határokon átnyúló problémákat, ideértve a terrorizmust, a radikalizálódást, a tengerhajózási biztonságot és a kalózkodást, a szervezett bűnözést és a fegyvercsempészetet, a migrációs és a menekültáramlatokat, valamint a humanitárius válságok minden politikai és biztonsági következményét; |
| --- | --- |

g)

figyelemmel kíséri az Afrika szarvát érintő, határokon átnyúló problémákat, ideértve a terrorizmust, a radikalizálódást, a tengerhajózási biztonságot és a kalózkodást, a szervezett bűnözést és a fegyvercsempészetet, a migrációs és a menekültáramlatokat, valamint a humanitárius válságok minden politikai és biztonsági következményét;

| h) | előmozdítja a humanitárius segítségnyújtás lehetővé tételét a régió egészében; |
| --- | --- |

h)

előmozdítja a humanitárius segítségnyújtás lehetővé tételét a régió egészében;

| i) | az EU emberi jogi különleges képviselőjével együttműködésben – többek között a fejlemények figyelemmel követése és az azokról szóló jelentések, valamint ajánlások megfogalmazása révén – hozzájárul a 2011/168/KKBP tanácsi határozat (2) és az uniós emberi jogi politika végrehajtásához, ideértve az emberi jogokról szóló uniós iránymutatásokat, különösen a gyermekek és a fegyveres konfliktusok kapcsolatáról szóló, továbbá a nők elleni erőszakról, valamint a nőkkel szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló uniós iránymutatásokat, és az ENSZ Biztonsági Tanácsának a 1325 (2000) sz. határozatával kapcsolatos uniós politikát. |
| --- | --- |

i)

az EU emberi jogi különleges képviselőjével együttműködésben – többek között a fejlemények figyelemmel követése és az azokról szóló jelentések, valamint ajánlások megfogalmazása révén – hozzájárul a 2011/168/KKBP tanácsi határozat (2) és az uniós emberi jogi politika végrehajtásához, ideértve az emberi jogokról szóló uniós iránymutatásokat, különösen a gyermekek és a fegyveres konfliktusok kapcsolatáról szóló, továbbá a nők elleni erőszakról, valamint a nőkkel szembeni megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemről szóló uniós iránymutatásokat, és az ENSZ Biztonsági Tanácsának a 1325 (2000) sz. határozatával kapcsolatos uniós politikát.

(2)   A megbízatás teljesítése érdekében az EUKK többek között:

| a) | adott esetben tanácsadást végez és jelentést tesz a nemzetközi fórumokon képviselendő uniós álláspontok meghatározásával kapcsolatban annak érdekében, hogy proaktívan előmozdítsa az Afrika szarvára vonatkozó átfogó uniós szakpolitikai megközelítést; |
| --- | --- |

a)

adott esetben tanácsadást végez és jelentést tesz a nemzetközi fórumokon képviselendő uniós álláspontok meghatározásával kapcsolatban annak érdekében, hogy proaktívan előmozdítsa az Afrika szarvára vonatkozó átfogó uniós szakpolitikai megközelítést;

| b) | folyamatosan áttekinti az Unió valamennyi tevékenységét. |
| --- | --- |

b)

folyamatosan áttekinti az Unió valamennyi tevékenységét.

4. cikk

A megbízatás végrehajtása

(1)   Az EUKK felel a megbízatásának a főképviselő felügyelete mellett történő végrehajtásáért.

(2)   A PBB-nek kiemelt kapcsolatot kell fenntartania az EUKK-val, és egyben az EUKK elsődleges kapcsolattartója a Tanács felé. A PBB – a megbízatás keretein belül és a főképviselő hatáskörének sérelme nélkül – stratégiai iránymutatást és politikai irányítást nyújt az EUKK számára.

(3)   Az EUKK szorosan együttműködik az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) és annak megfelelő szervezeti egységeivel, valamint az Unió régióbeli küldöttségeivel és a Bizottsággal.

5. cikk

Finanszírozás

(1)   Az EUKK megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szánt pénzügyi referenciaösszeg a 2015. március 1-jétől2015. október 31-ig terjedő időszakra 1 770 000 EUR.

(2)   A kiadásokat az Unió általános költségvetésére vonatkozó eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni.

(3)   A kiadások kezelése az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. Az EUKK minden kiadásért elszámolással tartozik a Bizottság felé.

6. cikk

A csoport létrehozása és összetétele

(1)   Megbízatása és a rendelkezésre álló megfelelő pénzügyi eszközök keretein belül az EUKK felel saját csoportjának létrehozásáért. A csoportnak rendelkeznie kell a megbízatás által megkívánt, a meghatározott szakpolitikai és biztonsági kérdésekre vonatkozó szakértelemmel. Az EUKK rendszeresen és haladéktalanul tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a csoport összetételéről.

(2)   A tagállamok, az Unió intézményei és az EKSZ javaslatot tehetnek az EUKK munkáját segítő személyzet kirendelésére. Az ilyen kirendelt személyzet javadalmazását az érintett tagállam, az Unió érintett intézménye, illetve az EKSZ fedezi. Az EUKK mellé a tagállamok által az Unió intézményeihez vagy az EKSZ-hez kiküldött szakértőket is ki lehet helyezni. A szerződéses nemzetközi alkalmazottaknak a tagállamok állampolgárainak kell lenniük.

(3)   A kirendelt személyzet minden tagja a küldő tagállam, a küldő uniós intézmény vagy az EKSZ adminisztratív fennhatósága alatt marad, és az EUKK megbízatásának érdekében jár el és végzi feladatát.

(4)   Az EUKK személyzetét az EKSZ érintett osztályaival vagy az érintett uniós küldöttségekkel egy helyen kell elhelyezni annak elősegítése érdekében, hogy tevékenységeik összhangban álljanak és következetesek legyenek.

7. cikk

Az EUKK és az EUKK személyzete részére biztosított kiváltságok és mentességek

Az EUKK küldetésének és az EUKK-személyzet feladatának végrehajtásához és a zökkenőmentes működéshez szükséges kiváltságokról, mentességekről és egyéb garanciákról – adott esetben – a fogadó országokkal kell megállapodni. Ehhez a tagállamok és az EKSZ minden szükséges támogatást megadnak.

8. cikk

Az EU-minősített adatok biztonsága

Az EUKK és csoportjának tagjai tiszteletben tartják a2013/488/EU tanácsi határozatban (3) megállapított biztonsági elveket és minimumszabályokat.

9. cikk

Az információkhoz való hozzáférés és logisztikai támogatás

(1)   A tagállamok, a Bizottság, az EKSZ és a Tanács Főtitkársága biztosítják, hogy az EUKK minden releváns információhoz hozzáférjen.

(2)   A térségben működő uniós küldöttségek és a tagállamok adott esetben logisztikai segítséget nyújtanak a térségben.

10. cikk

Biztonság

Az EUKK – a Szerződés V. címe szerint az Unión kívül műveleti minőségben alkalmazott személyi állomány biztonságára vonatkozó uniós politikának megfelelően, valamint a megbízatásával és a hatáskörébe tartozó földrajzi terület biztonsági helyzetével összhangban – a közvetlenül az irányítása alá tartozó állomány biztonsága érdekében meghoz minden ésszerű és megvalósítható intézkedést, elsősorban az alábbiakat:

| a) | az adott misszióra vonatkozó biztonsági terv létrehozása az EKSZ iránymutatása alapján, amely tartalmazza a misszióra vonatkozó fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket, szabályozza az állománynak a misszió területére való biztonságos bejutását és a misszió területén belüli biztonságos mozgását, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére és a misszió vészhelyzeti intézkedési tervére és evakuálási tervére; |
| --- | --- |

a)

az adott misszióra vonatkozó biztonsági terv létrehozása az EKSZ iránymutatása alapján, amely tartalmazza a misszióra vonatkozó fizikai, szervezeti és eljárási biztonsági intézkedéseket, szabályozza az állománynak a misszió területére való biztonságos bejutását és a misszió területén belüli biztonságos mozgását, továbbá kiterjed a biztonsági események kezelésére és a misszió vészhelyzeti intézkedési tervére és evakuálási tervére;

| b) | annak biztosítása, hogy az Unión kívül telepített teljes állomány a misszió területén fennálló körülmények által megkövetelt, nagy kockázat elleni biztosítással rendelkezzen; |
| --- | --- |

b)

annak biztosítása, hogy az Unión kívül telepített teljes állomány a misszió területén fennálló körülmények által megkövetelt, nagy kockázat elleni biztosítással rendelkezzen;

| c) | annak biztosítása, hogy az EUKK csoportjának az Unión kívül telepítendő valamennyi tagja – beleértve a szerződéssel alkalmazott helyi személyi állományt is – a misszió területére való érkezése előtt vagy érkezésekor megfelelő, a misszió területének az EKSZ által megállapított kockázati minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön; |
| --- | --- |

c)

annak biztosítása, hogy az EUKK csoportjának az Unión kívül telepítendő valamennyi tagja – beleértve a szerződéssel alkalmazott helyi személyi állományt is – a misszió területére való érkezése előtt vagy érkezésekor megfelelő, a misszió területének az EKSZ által megállapított kockázati minősítéséhez igazodó biztonsági képzésben részesüljön;

| d) | annak biztosítása, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett valamennyi ajánlást végrehajtsák, és – az elért eredményekről és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentések keretében – az ajánlások végrehajtásáról és az egyéb biztonsági kérdésekről szóló írásos jelentéseket nyújtsanak be a Tanács, a főképviselő és a Bizottság számára. |
| --- | --- |

d)

annak biztosítása, hogy a rendszeres biztonsági értékeléseket követően tett valamennyi ajánlást végrehajtsák, és – az elért eredményekről és a megbízatás végrehajtásáról szóló jelentések keretében – az ajánlások végrehajtásáról és az egyéb biztonsági kérdésekről szóló írásos jelentéseket nyújtsanak be a Tanács, a főképviselő és a Bizottság számára.

11. cikk

Jelentéstétel

(1)   Az EUKK szóban és írásban rendszeresen jelentést tesz a főképviselőnek és a PBB-nek. Az EUKK szükség szerint a tanácsi munkacsoportoknak is jelentést tesz. A rendszeres jelentéseket a COREU-hálózaton keresztül kell terjeszteni. Az EUKK jelentést tehet a Külügyek Tanácsának. A Szerződés 36. cikkének megfelelően az EUKK részt vehet az Európai Parlamentnek nyújtandó tájékoztatásban.

(2)   Az EUKK – az Unió régióbeli küldöttségeivel koordinálva – jelentést készít az uniós kezdeményezések, így például a reformokhoz nyújtott uniós hozzájárulás megvalósításának legjobb módjáról, beleértve a kapcsolódó uniós fejlesztési projektek politikai szempontjait is.

12. cikk

Koordináció

(1)   Az Unió szakpolitikai céljainak elérése érdekében az EUKK hozzájárul az Unió tevékenységeinek egységéhez, összhangjához és hatékonyságához, és elősegíti annak biztosítását, hogy valamennyi uniós eszközt és tagállami intézkedést koherens módon alkalmazzák. Az EUKK tevékenységét ezért össze kell hangolni az Unió küldöttségeinek és a Bizottságnak a tevékenységével. Az EUKK rendszeresen tájékoztatja a tagállamok külképviseleteit és az Unió régióbeli küldöttségeit.

(2)   Az EUKK a helyszínen szoros kapcsolatot tart fenn az Unió küldöttségeinek vezetőivel és a tagállamok külképviseleteinek vezetőivel. Ez utóbbiak minden tőlük telhetőt megtesznek annak érdekében, hogy az EUKK-nak megbízatása végrehajtásában segítséget nyújtsanak. Az EUKK – a megfelelő uniós küldöttségekkel szoros együttműködésben – iránymutatást ad az EUNAVFOR Atalanta erőinek parancsnoka, az EUTM Szomália misszióparancsnoka és az EUCAP Nestor misszió vezetője számára a helyi politikai helyzettel kapcsolatban. Az EUKK, az uniós műveleti parancsnokok és a polgári műveleti parancsnok szükség szerint konzultációt folytatnak egymással.

(3)   Az EUKK szorosan együttműködik az érintett országok hatóságaival, az ENSZ-szel, az AU-val, az IGAD-dal, illetve más nemzeti, regionális és nemzetközi érdekeltekkel, valamint a régióbeli civil társadalom képviselőivel is.

13. cikk

Felülvizsgálat

E határozat végrehajtását, valamint annak a régió számára nyújtott egyéb uniós hozzájárulásokkal való összhangját rendszeresen felül kell vizsgálni. Az EUKK 2015. augusztus 31-ig átfogó jelentést nyújt be a Tanácsnak, a főképviselőnek és a Bizottságnak a megbízatás végrehajtásáról.

14. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2015. március 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2015. március 16-án.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  A Tanács 2011/819/KKBP határozata (2011. december 8.) az Európai Unió Afrika szarváért felelős különleges képviselőjének kinevezéséről (HL L 327., 2011.12.9., 62. o.).

1

(2)  A Tanács 2011/168/KKBP határozata (2011. március 21.) a Nemzetközi Büntetőbíróságról és a 2003/444/KKBP közös álláspont hatályon kívül helyezéséről (HL L 76., 2011.3.22., 56. o.).

2

(3)  2013/488/EU: A Tanács határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).

3

---

| 17.3.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 72/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 72/37

---

A TANÁCS (KKPB) 2015/441 HATÁROZATA

(2015. március 16.)

az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról szóló 2010/96/KKBP határozat módosításáról és meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke (4) bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2010. február 15-én elfogadta a t 2010/96/KKBP határozatot (1). Az uniós katonai misszió megbízatása 2015. március 31-én fejeződik be. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2010. február 15-én elfogadta a t 2010/96/KKBP határozatot (1). Az uniós katonai misszió megbízatása 2015. március 31-én fejeződik be.

| (2) | A Szomáliával foglalkozó, 2013. szeptember 16-án Brüsszelben megtartott konferencia nyomán megszületett a Szomália-megállapodás, valamint létrejött a szomáliai „New Deal” munkacsoporton keresztül működő, a koordinációt és a szomáliai szerepvállalást biztosító mechanizmus. |
| --- | --- |

(2)

A Szomáliával foglalkozó, 2013. szeptember 16-án Brüsszelben megtartott konferencia nyomán megszületett a Szomália-megállapodás, valamint létrejött a szomáliai „New Deal” munkacsoporton keresztül működő, a koordinációt és a szomáliai szerepvállalást biztosító mechanizmus.

| (3) | Az Egyesült Királyság és Szomália által közösen rendezett, 2014. szeptember 18-án Londonban tartott nemzetközi értekezleten a szövetségi kormány ismertette, hogy a védelmi minisztérium milyen módon kívánja fejleszteni 2019-ig a szomáliai nemzeti fegyveres erőket, és melyek az azonnali igényei. |
| --- | --- |

(3)

Az Egyesült Királyság és Szomália által közösen rendezett, 2014. szeptember 18-án Londonban tartott nemzetközi értekezleten a szövetségi kormány ismertette, hogy a védelmi minisztérium milyen módon kívánja fejleszteni 2019-ig a szomáliai nemzeti fegyveres erőket, és melyek az azonnali igényei.

| (4) | A 2014. októberi stratégiai felülvizsgálat megállapításai alapján az uniós katonai misszió megbízatását 2016. december 31-ig meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(4)

A 2014. októberi stratégiai felülvizsgálat megállapításai alapján az uniós katonai misszió megbízatását 2016. december 31-ig meg kell hosszabbítani.

| (5) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Dánia nem vesz részt e határozat végrehajtásában, és ezért nem vesz részt e misszió finanszírozásában sem. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Dánia nem vesz részt e határozat végrehajtásában, és ezért nem vesz részt e misszió finanszírozásában sem.

| (6) | Az uniós katonai misszió megbízatását egy módosított megbízatással meg kell hosszabbítani, |
| --- | --- |

(6)

Az uniós katonai misszió megbízatását egy módosított megbízatással meg kell hosszabbítani,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2010/96/KKBP határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott célok elérése érdekében uniós katonai missziót kell Szomáliába telepíteni, hogy egyrészt stratégiai tanácsadással segítse elő az intézményfejlesztést a védelmi ágazatban, másrészt képzés, tanácsadás és mentorálás révén közvetlen támogatást biztosítson a szomáliai nemzeti fegyveres erőknek. Az uniós katonai missziónak ezenkívül készen kell állnia arra, hogy az eszközeihez és képességeihez mérten támogatást nyújtson az egyéb uniós szereplőknek a szomáliai biztonsági és védelmi területre vonatkozó megbízatásaik végrehajtásában.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott célok elérése érdekében uniós katonai missziót kell Szomáliába telepíteni, hogy egyrészt stratégiai tanácsadással segítse elő az intézményfejlesztést a védelmi ágazatban, másrészt képzés, tanácsadás és mentorálás révén közvetlen támogatást biztosítson a szomáliai nemzeti fegyveres erőknek. Az uniós katonai missziónak ezenkívül készen kell állnia arra, hogy az eszközeihez és képességeihez mérten támogatást nyújtson az egyéb uniós szereplőknek a szomáliai biztonsági és védelmi területre vonatkozó megbízatásaik végrehajtásában.”

| 2. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „3. cikk
  A misszió parancsnokságának kijelölése
  (1)   A misszió parancsnoksága Szomáliában, a mogadishui nemzetközi repülőtéren kap helyet. A parancsnokság egyaránt ellátja a műveleti parancsnokság és az erők parancsnokságának feladatait.
  (2)   A misszió parancsnoksága Nairobiban összekötő és támogató irodát, Brüsszelben pedig támogató egységet tart fenn.” |
| --- | --- |

2.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

A misszió parancsnokságának kijelölése

(1)   A misszió parancsnoksága Szomáliában, a mogadishui nemzetközi repülőtéren kap helyet. A parancsnokság egyaránt ellátja a műveleti parancsnokság és az erők parancsnokságának feladatait.

(2)   A misszió parancsnoksága Nairobiban összekötő és támogató irodát, Brüsszelben pedig támogató egységet tart fenn.”

| 3. | A 7. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Az uniós katonai misszió tevékenységeit – az eszközeihez és képességeihez mérten – a térségben működő egyéb nemzetközi szereplőkkel – mindenekelőtt az ENSZ-szel és az AMISOM-mal – szoros együttműködésben és a szomáliai szövetségi kormány jóváhagyott igényeivel összhangban végzi.” |
| --- | --- |

3.

A 7. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Az uniós katonai misszió tevékenységeit – az eszközeihez és képességeihez mérten – a térségben működő egyéb nemzetközi szereplőkkel – mindenekelőtt az ENSZ-szel és az AMISOM-mal – szoros együttműködésben és a szomáliai szövetségi kormány jóváhagyott igényeivel összhangban végzi.”

| 4. | A 10. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(5)   Az uniós katonai misszió közös költségeire vonatkozó pénzügyi referenciaösszeg a 2015. április 1-jétől2016. december 31-ig tartó időszakra 17 507 399 EUR. E referenciaösszegnek az ATHENA 25. cikke (1) bekezdésében említett százalékos aránya 30 %, az ATHENA 32. cikkének (3) bekezdésében említett kötelezettségvállalás referenciaösszegének százalékos aránya pedig 90 %.” |
| --- | --- |

4.

A 10. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5)   Az uniós katonai misszió közös költségeire vonatkozó pénzügyi referenciaösszeg a 2015. április 1-jétől2016. december 31-ig tartó időszakra 17 507 399 EUR. E referenciaösszegnek az ATHENA 25. cikke (1) bekezdésében említett százalékos aránya 30 %, az ATHENA 32. cikkének (3) bekezdésében említett kötelezettségvállalás referenciaösszegének százalékos aránya pedig 90 %.”

| 5. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „10b. cikk
  Projektegység
  (1)   Az EU katonai misszióján belül projektegységet kell létrehozni olyan, a tagállamok vagy harmadik államok által finanszírozandó projektek meghatározása és végrehajtása céljából, amelyek összhangban vannak a misszió célkitűzéseivel és hozzájárulnak a misszió megbízatásának teljesítéséhez.
  (2)   A (3) bekezdés sérelme nélkül az uniós misszióparancsnok felhatalmazást kap arra, hogy az EU katonai missziójának egyéb tevékenységeivel összhangban álló, azokat kiegészítő projektek végrehajtása céljából igénybe vegye a tagállamok vagy harmadik államok pénzügyi hozzájárulását. Ilyen esetben az uniós misszióparancsnok megállapodást köt az érintett államokkal, amelyben megállapítják különösen azt, hogy milyen konkrét eljárásokat kell alkalmazni azoknak a harmadik felek részéről felmerülő panaszoknak a kezelésére, amelyek az érintett államok által rendelkezésre bocsátott pénzeszközök felhasználása során az uniós misszióparancsnok által hozott intézkedésekkel vagy az általa elkövetett mulasztásokkal okozott károkkal kapcsolatban merülnek fel.
  A hozzájáruló államok által rendelkezésre bocsátott pénzeszközök kezelése során az uniós misszióparancsnok által hozott intézkedésekkel vagy az általa elkövetett mulasztásokkal járó felelősséget a szóban forgó államok semmilyen esetben sem háríthatják az Unióra vagy a főképviselőre.
  (3)   A projektegység számára harmadik államok által biztosított pénzügyi hozzájárulások elfogadására a PBB jóváhagyása alapján kerülhet sor.” |
| --- | --- |

5.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„10b. cikk

Projektegység

(1)   Az EU katonai misszióján belül projektegységet kell létrehozni olyan, a tagállamok vagy harmadik államok által finanszírozandó projektek meghatározása és végrehajtása céljából, amelyek összhangban vannak a misszió célkitűzéseivel és hozzájárulnak a misszió megbízatásának teljesítéséhez.

(2)   A (3) bekezdés sérelme nélkül az uniós misszióparancsnok felhatalmazást kap arra, hogy az EU katonai missziójának egyéb tevékenységeivel összhangban álló, azokat kiegészítő projektek végrehajtása céljából igénybe vegye a tagállamok vagy harmadik államok pénzügyi hozzájárulását. Ilyen esetben az uniós misszióparancsnok megállapodást köt az érintett államokkal, amelyben megállapítják különösen azt, hogy milyen konkrét eljárásokat kell alkalmazni azoknak a harmadik felek részéről felmerülő panaszoknak a kezelésére, amelyek az érintett államok által rendelkezésre bocsátott pénzeszközök felhasználása során az uniós misszióparancsnok által hozott intézkedésekkel vagy az általa elkövetett mulasztásokkal okozott károkkal kapcsolatban merülnek fel.

A hozzájáruló államok által rendelkezésre bocsátott pénzeszközök kezelése során az uniós misszióparancsnok által hozott intézkedésekkel vagy az általa elkövetett mulasztásokkal járó felelősséget a szóban forgó államok semmilyen esetben sem háríthatják az Unióra vagy a főképviselőre.

(3)   A projektegység számára harmadik államok által biztosított pénzügyi hozzájárulások elfogadására a PBB jóváhagyása alapján kerülhet sor.”

| 6. | A 11. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdésben a bevezető szöveg helyébe a következő szöveg lép: „A főképviselő jogosult arra, hogy az e határozathoz csatlakozó harmadik államok számára – megfelelő módon, a misszió igényeivel és a 2013/488/EU tanácsi határozattal (2) összhangban – a misszió céljaira létrehozott EU-minősített adatokat adjon át: |
| --- | --- | --- |

6.

A 11. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdésben a bevezető szöveg helyébe a következő szöveg lép: „A főképviselő jogosult arra, hogy az e határozathoz csatlakozó harmadik államok számára – megfelelő módon, a misszió igényeivel és a 2013/488/EU tanácsi határozattal (2) összhangban – a misszió céljaira létrehozott EU-minősített adatokat adjon át:

| b) | a (2) és (3) bekezdésben a „2011/292/EU határozatnak” szövegrész helyébe a „2013/488/EU határozatnak” szövegrész lép. |
| --- | --- |

b)

a (2) és (3) bekezdésben a „2011/292/EU határozatnak” szövegrész helyébe a „2013/488/EU határozatnak” szövegrész lép.

| 7. | A 12. cikk (2) és (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az uniós katonai misszió megbízatása 2016. december 31-én fejeződik be.
  (3)   Ezt a határozatot – az uniós katonai misszió befejezésére vonatkozóan jóváhagyott terveknek megfelelően, valamint az uniós katonai misszió elszámolásainak ellenőrzése és végzése tekintetében az ATHENA-ban megállapított eljárások sérelme nélkül – az EU parancsnoksága, a nairobi összekötő és támogató iroda, valamint a brüsszeli támogató egység bezárásának időpontjától kezdődően hatályon kívül kell helyezni.” |
| --- | --- |

7.

A 12. cikk (2) és (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az uniós katonai misszió megbízatása 2016. december 31-én fejeződik be.

(3)   Ezt a határozatot – az uniós katonai misszió befejezésére vonatkozóan jóváhagyott terveknek megfelelően, valamint az uniós katonai misszió elszámolásainak ellenőrzése és végzése tekintetében az ATHENA-ban megállapított eljárások sérelme nélkül – az EU parancsnoksága, a nairobi összekötő és támogató iroda, valamint a brüsszeli támogató egység bezárásának időpontjától kezdődően hatályon kívül kell helyezni.”

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2015. április 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2015. március 16-án.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  A Tanács 2010/96/KKBP határozata (2010. február 15.) az Európai Uniónak a szomáliai biztonsági erők kiképzéséhez hozzájáruló katonai missziójáról (HL L 44., 2010.2.19., 16. o.).

1

(2)  A Tanács 2013/488/EU határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).”;

2

---

| 17.3.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 72/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 72/39

---

A TANÁCS (KKBP) 2015/442 HATÁROZATA

(2015. március 16.)

az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai tanácsadó KBVP-missziójának (EUMAM RCA) elindításáról és a (KKBP) 2015/78 határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke (4) bekezdésére, valamint 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai tanácsadó KBVP-missziójáról (EUMAM RCA) szóló, 2015. január 19-i (KKBP) 2015/78 tanácsi határozatra (1) és különösen annak 4. cikkére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. január 19-én elfogadta a (KKBP) 2015/78 határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. január 19-én elfogadta a (KKBP) 2015/78 határozatot.

| (2) | A Tanács 2015. február 9-én jóváhagyta az EUMAM RCA művelet-végrehajtási szabályait. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2015. február 9-én jóváhagyta az EUMAM RCA művelet-végrehajtási szabályait.

| (3) | A Tanács 2015. március 6-án jóváhagyta az EUMAM RCA missziós tervét. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2015. március 6-án jóváhagyta az EUMAM RCA missziós tervét.

| (4) | A Politikai és Biztonsági Bizottság 2015. március 11-én üdvözölte a misszió parancsnokának az EUMAM RCA elindítására vonatkozó ajánlásáról szóló levelét, valamint az EUMAM RCA kezdeti műveleti képességének megállapítására kitűzött időkeretet. |
| --- | --- |

(4)

A Politikai és Biztonsági Bizottság 2015. március 11-én üdvözölte a misszió parancsnokának az EUMAM RCA elindítására vonatkozó ajánlásáról szóló levelét, valamint az EUMAM RCA kezdeti műveleti képességének megállapítására kitűzött időkeretet.

| (5) | Az EUMAM RCA missziót 2015. március 16-án el kell indítani. |
| --- | --- |

(5)

Az EUMAM RCA missziót 2015. március 16-án el kell indítani.

| (6) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Következésképpen Dánia nem vesz részt e határozat végrehajtásában, és ezért nem vesz részt e misszió finanszírozásában sem, |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Következésképpen Dánia nem vesz részt e határozat végrehajtásában, és ezért nem vesz részt e misszió finanszírozásában sem,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

2015. március 16-án elindul az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai tanácsadó KBVP-missziója (EUMAM RCA).

2. cikk

Az EUMAM RCA uniós misszió parancsnoka azonnali hatállyal felhatalmazást kap a misszió végrehajtásának megkezdésére.

3. cikk

A (KKBP) 2015/78 határozat 4. cikkének (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az EUMAM RCA – a missziós terv és szükség esetén további művelet-végrehajtási szabályok jóváhagyását követően – a Tanács határozatával indul a misszióparancsnok által javasolt időpontban.”

4. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2015. március 16-án.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  HL L 13., 2015.1.20., 8. o.

1

---

| 17.3.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 72/41 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 72/41

---

A BIZOTTSÁG (EU, Euratom) 2015/443 HATÁROZATA

(2015. március 13.)

a Bizottságon belüli biztonságról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 249. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Szerződésekhez mellékelt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyvre és különösen annak 18. cikkére,

mivel:

| (1) | A Bizottságon belüli biztonság célkitűzése annak biztosítása, hogy a Bizottságon belüli biztonsága vonatkozó következetes, integrált megközelítés kialakításával, a személyek, eszközök és adatok az azonosított kockázatokkal arányban álló, megfelelő mértékű védelméről való gondoskodással, valamint a biztonság hatékony és pontos érvényesülésének garantálásával a Bizottság biztonságos és védett környezetben működhessen. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottságon belüli biztonság célkitűzése annak biztosítása, hogy a Bizottságon belüli biztonsága vonatkozó következetes, integrált megközelítés kialakításával, a személyek, eszközök és adatok az azonosított kockázatokkal arányban álló, megfelelő mértékű védelméről való gondoskodással, valamint a biztonság hatékony és pontos érvényesülésének garantálásával a Bizottság biztonságos és védett környezetben működhessen.

| (2) | Hasonlóan más nemzetközi szervekhez, a Bizottság jelentős biztonsági fenyegetéseknek és kihívásoknak van kitéve, különösen a terrorizmus, az informatikai támadások, valamint a politikai és kereskedelmi kémkedés tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

Hasonlóan más nemzetközi szervekhez, a Bizottság jelentős biztonsági fenyegetéseknek és kihívásoknak van kitéve, különösen a terrorizmus, az informatikai támadások, valamint a politikai és kereskedelmi kémkedés tekintetében.

| (3) | (3) Az Európai Bizottság fő telephelyeinek biztonsági kérdéseivel kapcsolatban megállapodásokat kötött a belga, a luxemburgi és az olasz kormánnyal (1). Ezen megállapodások megerősítik, hogy a Bizottság felel saját biztonságáért. |
| --- | --- |

(3)

(3) Az Európai Bizottság fő telephelyeinek biztonsági kérdéseivel kapcsolatban megállapodásokat kötött a belga, a luxemburgi és az olasz kormánnyal (1). Ezen megállapodások megerősítik, hogy a Bizottság felel saját biztonságáért.

| (4) | A személyek, eszközök és adatok biztonságának biztosítása érdekében előfordulhat, hogy a Bizottságnak intézkedéseket kell hoznia az Európai Unió Alapjogi Chartájában és az Emberi Jogok Európai Egyezményében rögzített és az Európai Unió Bírósága által elismert alapvető jogok által védett területeken. |
| --- | --- |

(4)

A személyek, eszközök és adatok biztonságának biztosítása érdekében előfordulhat, hogy a Bizottságnak intézkedéseket kell hoznia az Európai Unió Alapjogi Chartájában és az Emberi Jogok Európai Egyezményében rögzített és az Európai Unió Bírósága által elismert alapvető jogok által védett területeken.

| (5) | Ezért minden ilyen intézkedésnek indokoltnak kell lennie az általa megvédeni hivatott érdek jelentősége szempontjából; arányosnak kell lennie és biztosítania kell az alapvető jogok – ideértve különösen a magánélethez és az adatvédelemhez való jogot – teljes mértékű tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

(5)

Ezért minden ilyen intézkedésnek indokoltnak kell lennie az általa megvédeni hivatott érdek jelentősége szempontjából; arányosnak kell lennie és biztosítania kell az alapvető jogok – ideértve különösen a magánélethez és az adatvédelemhez való jogot – teljes mértékű tiszteletben tartását.

| (6) | A jogállamiság és az alapvető jogok tisztelete mellett elkötelezett rendszerben a Bizottságnak törekednie kell személyzetének, eszközeinek és adatainak megfelelő szintű biztonságára, amely biztosítja, hogy tevékenységeit úgy tudja ellátni, hogy az alapvető jogokat az elengedhetetlenül szükséges mértéken túlmenően nem korlátozza. |
| --- | --- |

(6)

A jogállamiság és az alapvető jogok tisztelete mellett elkötelezett rendszerben a Bizottságnak törekednie kell személyzetének, eszközeinek és adatainak megfelelő szintű biztonságára, amely biztosítja, hogy tevékenységeit úgy tudja ellátni, hogy az alapvető jogokat az elengedhetetlenül szükséges mértéken túlmenően nem korlátozza.

| (7) | A Bizottságon belüli biztonság a jogszerűség, átláthatóság, arányosság és elszámoltathatóság alapelveire épül. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottságon belüli biztonság a jogszerűség, átláthatóság, arányosság és elszámoltathatóság alapelveire épül.

| (8) | A személyzet biztonsági intézkedések meghozatalával megbízott tagjai intézkedéseik miatt nem kerülhetnek hátrányos helyzetbe, kivéve, ha megbízatásuk hatáskörén túllépve vagy a jogsértő módon jártak el, ezért e tekintetben ez a határozat a személyzeti szabályzat értelmében vett szolgálati utasításnak tekintendő. |
| --- | --- |

(8)

A személyzet biztonsági intézkedések meghozatalával megbízott tagjai intézkedéseik miatt nem kerülhetnek hátrányos helyzetbe, kivéve, ha megbízatásuk hatáskörén túllépve vagy a jogsértő módon jártak el, ezért e tekintetben ez a határozat a személyzeti szabályzat értelmében vett szolgálati utasításnak tekintendő.

| (9) | A Bizottságnak megfelelő kezdeményezéseket kell tennie biztonsági kultúrája előmozdítása és megerősítése, a biztonság hatékonyabb érvényesülésének biztosítása, biztonsági irányításának fejlesztése, a nemzetközi, európai és nemzeti szintű illetékes hatóságokkal való együttműködés és hálózatosodás fokozása, valamint a biztonsági intézkedések végrehajtására vonatkozó felügyelet és ellenőrzés fejlesztése érdekében. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottságnak megfelelő kezdeményezéseket kell tennie biztonsági kultúrája előmozdítása és megerősítése, a biztonság hatékonyabb érvényesülésének biztosítása, biztonsági irányításának fejlesztése, a nemzetközi, európai és nemzeti szintű illetékes hatóságokkal való együttműködés és hálózatosodás fokozása, valamint a biztonsági intézkedések végrehajtására vonatkozó felügyelet és ellenőrzés fejlesztése érdekében.

| (10) | Az Európai Külügyi Szolgálat – az Európai Unió önálló, függetlenül működő szerveként történő – létrehozásának jelentős hatása volt a Bizottság biztonsági érdekeire, ezért ez a lépés megköveteli, hogy az Európai Külügyi Szolgálat és a Bizottság között a biztonsággal és védelemmel kapcsolatban együttműködési szabályokat és eljárásokat dolgozzanak ki, különös tekintettel a Bizottság uniós küldöttségeken dolgozó bizottsági személyzettel szembeni gondossági kötelezettségeinek teljesítésére. |
| --- | --- |

(10)

Az Európai Külügyi Szolgálat – az Európai Unió önálló, függetlenül működő szerveként történő – létrehozásának jelentős hatása volt a Bizottság biztonsági érdekeire, ezért ez a lépés megköveteli, hogy az Európai Külügyi Szolgálat és a Bizottság között a biztonsággal és védelemmel kapcsolatban együttműködési szabályokat és eljárásokat dolgozzanak ki, különös tekintettel a Bizottság uniós küldöttségeken dolgozó bizottsági személyzettel szembeni gondossági kötelezettségeinek teljesítésére.

| (11) | A Bizottság biztonsági politikáját a biztonsági elemet magukban foglaló egyéb belső folyamatokkal és eljárásokkal összeegyeztethető módon kell végrehajtani. Ezek különösen a működési zavar esetén a Bizottság kritikus funkcióit megőrző üzletmenet-folytonossági irányítást és a multiszektorális válságkoordinációra vonatkozó ARGUS eljárást foglalják magukban. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság biztonsági politikáját a biztonsági elemet magukban foglaló egyéb belső folyamatokkal és eljárásokkal összeegyeztethető módon kell végrehajtani. Ezek különösen a működési zavar esetén a Bizottság kritikus funkcióit megőrző üzletmenet-folytonossági irányítást és a multiszektorális válságkoordinációra vonatkozó ARGUS eljárást foglalják magukban.

| (12) | Az ezen határozat elfogadásának idején már meglévő és az európai adatvédelmi biztosnak (2) már bejelentett intézkedések sérelme nélkül, a személyes adatok feldolgozásával járó e határozat szerinti bármely intézkedés esetén az érintettek számára megfelelő biztosítékokat megállapító, 21. cikk szerinti végrehajtási szabályokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(12)

Az ezen határozat elfogadásának idején már meglévő és az európai adatvédelmi biztosnak (2) már bejelentett intézkedések sérelme nélkül, a személyes adatok feldolgozásával járó e határozat szerinti bármely intézkedés esetén az érintettek számára megfelelő biztosítékokat megállapító, 21. cikk szerinti végrehajtási szabályokat kell alkalmazni.

| (13) | Ezért szükséges, hogy a Bizottság a Bizottságon belüli biztonságra vonatkozó meglévő szabályozási alapot felülvizsgálja, aktualizálja és egységesítse. |
| --- | --- |

(13)

Ezért szükséges, hogy a Bizottság a Bizottságon belüli biztonságra vonatkozó meglévő szabályozási alapot felülvizsgálja, aktualizálja és egységesítse.

| (14) | A 94/2129 bizottsági határozatot (3) ezért hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(14)

A 94/2129 bizottsági határozatot (3) ezért hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:

1. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában:

1.   „eszközök”: a Bizottság minden ingó és ingatlan vagyona és tulajdona;

2.   „a Bizottság szervezeti egysége”: bármely bizottsági főigazgatóság vagy szolgálat vagy a Bizottság bármely tagjának kabinetje;

3.   „kommunikációs és információs rendszer” vagy „CIS”: az elektronikus formában történő információkezelést lehetővé tevő rendszer, ideértve a működéséhez szükséges valamennyi eszközt, valamint az infrastruktúrát, a szervezetet, a személyzetet és az információs forrásokat;

4.   „kockázatok ellenőrzése”: bármely biztonsági intézkedés, amelyről ésszerűen feltételezhető a biztonsági kockázat hatékony ellenőrzése annak megelőzése, csökkentése, elkerülése vagy áthárítása révén.

5.   „válsághelyzet”: a Bizottságon belüli biztonságra jelentős vagy azonnali fenyegetést jelentő körülmény, incidens, véletlen esemény vagy vészhelyzet (illetve ezek egymást követő sorozata vagy kombinációja);

6.   „adat”: kommunikálható, rögzíthető és feldolgozható formában elérhető információ;

7.   „a Bizottság biztonságért felelős tagja”: a Bizottság azon tagja, akinek a felügyelete alá tartozik a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság;

8.   „személyes adat”: az 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 2. cikkének a) pontjában meghatározott személyes adat;

9.   „létesítmények”: a Bizottság bármely ingatlan vagy azzal összefüggő vagyontárgya és tulajdona;

10.   „kockázat megelőzése”: biztonsági intézkedések, amelyekről ésszerűen feltételezhető a biztonsági kockázat megakadályozása, késleltetése vagy megállítása.

11.   „biztonsági kockázat”: a fenyegetettség szintjének, a sebezhetőség mértékének és az esemény lehetséges hatásának kombinációja;

12.   „a Bizottságon belüli biztonság”: a személyek, eszközök és adatok biztonsága a Bizottságban és különösen a személyek és eszközök fizikai integritása, az adatok és a kommunikációs és információs rendszerek integritása, bizalmassága és elérhetősége, valamint a Bizottság műveleteinek zavartalan működése;

13.   „biztonsági intézkedés”: az ezen határozattal összhangban, a biztonsági kockázatok ellenőrzése céljából meghozott bármely intézkedés;

14.   „személyzeti szabályzat”: a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (5) meghatározott, az Európai Unió tisztviselőire vonatkozó személyzeti szabályzat és annak módosító jogszabályai;

15.   „biztonsági fenyegetés”: olyan esemény vagy tényező, amelyről ésszerűen feltételezhető, hogy a biztonságot – válasz vagy ellenőrzés hiányában – hátrányosan befolyásolja;

16.   „azonnali biztonsági fenyegetés”: olyan biztonsági fenyegetés, amely rendkívül rövid előzetes figyelmeztetés mellett vagy előzetes figyelmeztetés nélkül következik be, és

17.   „jelentős biztonsági fenyegetés”: olyan biztonsági tényező, amelyről ésszerűen feltételezhető, hogy halállal, súlyos sérüléssel vagy kárral, tulajdonban keletkezett jelentős kárral, rendkívül érzékeny adatok illetéktelen tudomására jutásával, az informatikai rendszerek vagy a Bizottság alapvető működési kapacitásainak zavarával jár;

18.   „sebezhetőség”: bármilyen jellegű sérülékenység, amelyről ésszerűen feltételezhető, hogy a Bizottságon belüli biztonságot hátrányosan befolyásolja, hogyha azt egy vagy több fenyegetés kihasználja.

2. cikk

A rendelet tárgya

(1)   Ez a határozat a Bizottságon belüli biztonsággal kapcsolatos célkitűzéseket, alapelveket, szervezetet és feladatokat határozza meg.

(2)   Ez a határozat valamennyi bizottsági szervezeti egységre vonatkozóan, a Bizottság valamennyi létesítményében alkalmazandó. Az Unió küldöttségein dolgozó bizottsági személyzetre az Európai Külügyi Szolgálat biztonsági szabályai (6) irányadók.

(3)   A személyzet egyes csoportjaira vonatkozó konkrét utalások ellenére, ezen határozat a Bizottság tagjaira, a személyzeti szabályzat és az Európai Unió egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeinek hatálya alá tartozó bizottsági személyzetre, a Bizottsághoz kirendelt nemzeti szakértőkre, a szolgáltatókra és azok személyzetére, a gyakornokokra és a Bizottság épületeihez vagy egyéb eszközeihez hozzáféréssel rendelkező bármely személyre vagy a Bizottság által kezelt adatokra vonatkozik.

(4)   Ennek a határozatnak a rendelkezései nem érintik a 2002/47/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatot (7) és a 2004/563/EK, Euratom bizottsági határozatot (8), C(2006) 1623 bizottsági határozatot (9) és C(2006) 3602 bizottsági határozatot (10).

2. FEJEZET

ALAPELVEK

3. cikk

A Bizottságon belüli biztonságra vonatkozó alapelvek

(1)   E határozat végrehajtása során a Bizottságnak meg kell felelnie a Szerződéseknek és különösen az Alapjogi Chartának és az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. számú jegyzőkönyvnek, a (2) preambulumbekezdésben említett megállapodásoknak, a nemzeti jog bármely alkalmazandó szabályának, valamint jelen határozat feltételeinek. A Bizottság szükség esetén e tekintetben biztonsági közleményeket bocsát ki a 21. cikk (2) bekezdése értelmében.

(2)   A Bizottságon belüli biztonság a jogszerűség, átláthatóság, arányosság és elszámoltathatóság alapelveire épül.

(3)   A jogszerűség alapelve annak szükségességét jelenti, hogy ezen határozat végrehajtása során szigorúan a törvényes keretek között kell maradni, és eleget kell tenni a jogi követelményeknek.

(4)   Bármely biztonsági intézkedést nyíltan kell meghozni, kivéve, hogyha ésszerűen feltételezhető, hogy ez hátrányosan befolyásolja az intézkedés hatását. A biztonsági intézkedés címzettjét előre tájékoztatni kell adott intézkedés okairól és hatásáról, kivéve, hogyha ésszerűen feltételezhető, hogy ezen információ nyújtása az intézkedés hatását hátrányosan befolyásolja. A biztonsági intézkedés címzettjét ebben az esetben a biztonsági intézkedés hatásának hátrányos befolyásolására vonatkozó kockázat megszűntét követően kell tájékoztatni.

(5)   A Bizottság szervezeti egységei biztosítják, hogy a biztonsági kérdéseket a felelősségi körükbe tartozó bizottsági szakpolitikák, határozatok, programok, projektek és tevékenységek fejlesztésének és végrehajtásának kezdetétől figyelembe veszik. A Bizottság szervezeti egységei ennek érdekében az előkészületek legkorábbi szakaszaitól általánosságban bevonják a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóságot, valamint az informatikai rendszerek tekintetében a Bizottság információbiztonsági főtisztviselőjét.

(6)   A Bizottság adott esetben együttműködésre törekszik a fogadó állam, más tagállamok és más uniós intézmények, ügynökségek vagy szervek illetékes hatóságaival, lehetőség szerint figyelembe véve az e hatóságok által az érintett biztonsági kockázat kezelése érdekében meghozott vagy tervezett intézkedéseket.

4. cikk

Betartási kötelezettség

(1)   Ezt a határozatot és annak végrehajtási szabályait, valamint a megbízott személyzet által kiadott biztonsági intézkedéseket és utasításokat kötelező betartani.

(2)   A biztonsági szabályok be nem tartása a Szerződésekkel, személyzeti szabályzattal, szerződéses szankciókkal és/vagy a nemzeti törvények és rendeletek szerinti jogi eljárásokkal összhangban fegyelmi eljárást vonhat maga után.

3. FEJEZET

A BIZTONSÁG ÉRVÉNYESÜLÉSE

5. cikk

Megbízott személyzet

(1)   Az alábbi intézkedések közül egy vagy több intézkedés meghozatalához szükséges hatáskörökkel kizárólag a humánerőforrásügyi és biztonsági főigazgató által ráruházott névre szóló megbízás alapján felhatalmazással rendelkező személyzetet lehet, jelenlegi feladatkörére tekintettel, felruházni:

| 1. | Oldalfegyver viselése; |
| --- | --- |

1.

Oldalfegyver viselése;

| 2. | A 13. cikkben említett biztonsági vizsgálatok lefolytatása; |
| --- | --- |

2.

A 13. cikkben említett biztonsági vizsgálatok lefolytatása;

| 3. | A 12. cikkben említett biztonsági intézkedések meghozatala, a megbízásban meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

3.

A 12. cikkben említett biztonsági intézkedések meghozatala, a megbízásban meghatározottak szerint.

(2)   Az (1) bekezdésben említett megbízások olyan időtartamra szólnak, amely nem haladja meg az érintett személy azon beosztásának vagy funkciójának időtartamát, amelyre vonatkozóan a megbízást ráruházták. A megbízásokat a 3. cikk (1) bekezdése szerinti alkalmazandó rendelkezésekkel összhangban ruházzák a személyzetre.

(3)   A megbízott személyzet tekintetében e határozat a személyzeti szabályzat 21. cikke értelmében szolgálati utasításnak tekintendő.

6. cikk

A biztonsági intézkedésekre vonatkozó általános rendelkezések

(1)   Amennyire csak ésszerűen lehetséges, a Bizottság a biztonsági intézkedések meghozatalakor különösen az alábbiakat biztosítja:

| a) | kizárólag az érintett állam támogatását vagy segítségét kéri, feltéve, hogy az állam az Európai Unió tagállama vagy amennyiben nem, az emberi jogok európai egyezményének részes fele vagy legalább az egyezményben biztosított jogokkal egyenértékű jogokat biztosít. |
| --- | --- |

a)

kizárólag az érintett állam támogatását vagy segítségét kéri, feltéve, hogy az állam az Európai Unió tagállama vagy amennyiben nem, az emberi jogok európai egyezményének részes fele vagy legalább az egyezményben biztosított jogokkal egyenértékű jogokat biztosít.

| b) | a közösségi intézményeken és szerveken kívül kizárólag a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) szerint elfogadott nemzeti jogszabályok hatálya alá nem tartozó címzetteknek továbbít adott személyre vonatkozó információt, a 45/2001/EK rendelet 9. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

b)

a közösségi intézményeken és szerveken kívül kizárólag a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) szerint elfogadott nemzeti jogszabályok hatálya alá nem tartozó címzetteknek továbbít adott személyre vonatkozó információt, a 45/2001/EK rendelet 9. cikkével összhangban.

| c) | amennyiben adott személy fenyegetést jelent a biztonságra, bármilyen biztonsági intézkedést meghoz ezen személy ellen és a felmerülő költségeket ezen személy viselheti. Ezen biztonsági intézkedések csak akkor irányulhatnak más személyek ellen, hogyha azonnali vagy jelentős biztonsági fenyegetést kell megfékezni, és az alábbi feltételek megvalósulnak:






  a) | a biztonságra fenyegetést jelentő személy ellen tervezett intézkedések nem hozhatók meg vagy valószínűleg hatástalanok lennének; |
| --- | --- | --- |

c)

amennyiben adott személy fenyegetést jelent a biztonságra, bármilyen biztonsági intézkedést meghoz ezen személy ellen és a felmerülő költségeket ezen személy viselheti. Ezen biztonsági intézkedések csak akkor irányulhatnak más személyek ellen, hogyha azonnali vagy jelentős biztonsági fenyegetést kell megfékezni, és az alábbi feltételek megvalósulnak:

a)

a biztonságra fenyegetést jelentő személy ellen tervezett intézkedések nem hozhatók meg vagy valószínűleg hatástalanok lennének;

| b) | a Bizottság egyáltalán nem vagy kellő időben nem képes saját intézkedései révén a biztonsági fenyegetést megfékezni; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság egyáltalán nem vagy kellő időben nem képes saját intézkedései révén a biztonsági fenyegetést megfékezni;

| c) | az intézkedés nem jelent aránytalan veszélyt a többi személyre és azok jogaira. |
| --- | --- |

c)

az intézkedés nem jelent aránytalan veszélyt a többi személyre és azok jogaira.

(2)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság Biztonsági Igazgatósága áttekintést készít azon biztonsági intézkedésekről, amelyek bírói határozatot igényelhetnek a Bizottság létesítményének otthont adó tagállam törvényeivel és rendeleteivel összhangban.

(3)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság Biztonsági Igazgatósága felkérhet egy vállalkozót a biztonsággal kapcsolatos feladatok Biztonsági Igazgatóság irányítása és felügyelet alatt történő végrehajtására.

7. cikk

Személyekre vonatkozó biztonsági intézkedések

(1)   A biztonsági követelmények figyelembevételével megfelelő szintű biztonságot és védelmet kell nyújtani a Bizottság létesítményeiben tartózkodó személyeknek.

(2)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság jelentős biztonsági kockázatok esetén a Bizottság tagjainak vagy egyéb alkalmazottainak személyes védelmet biztosít, amennyiben a fenyegetésértékelés szerint ilyen védelem szükséges a tagok és alkalmazottak biztonságának és védelmének biztosításához.

(3)   A Bizottság jelentős biztonsági kockázatok esetén elrendelheti a létesítmények kiürítését.

(4)   A Bizottság létesítményeiben lezajlott balesetek vagy támadások áldozatai támogatásban részesülnek.

(5)   A biztonsági kockázatok megelőzése és ellenőrzése érdekében a megbízott személyzet az e határozat hatálya alá tartozó személyeket háttérellenőrzésnek vetheti alá annak megállapítása érdekében, hogy a Bizottság létesítményeihez vagy adataihoz való hozzáférés ezen személyeknek történő megadása biztonsági fenyegetést jelent-e. Ebből a célból a 45/2001/EK rendeletnek és a 3. cikk (1) bekezdésében említett rendelkezéseknek megfelelően az érintett megbízott személyzet:

| a) | a Bizottság rendelkezésére álló bármely információforrást felhasználhat, az információforrás megbízhatóságának figyelembevételével; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság rendelkezésére álló bármely információforrást felhasználhat, az információforrás megbízhatóságának figyelembevételével;

| b) | kellően indokolt esetben hozzáférhet a Bizottság által foglalkoztatott vagy foglalkoztatni kívánt személynek vagy a vállalkozó alkalmazottjának a Bizottság birtokában levő személyzeti irataihoz vagy adataihoz. |
| --- | --- |

b)

kellően indokolt esetben hozzáférhet a Bizottság által foglalkoztatott vagy foglalkoztatni kívánt személynek vagy a vállalkozó alkalmazottjának a Bizottság birtokában levő személyzeti irataihoz vagy adataihoz.

8. cikk

A fizikai biztonságra és eszközökre vonatkozó biztonsági intézkedések

(1)   Az eszközök biztonságát megfelelő fizikai és technikai védelmi intézkedések és a megfelelő eljárások alkalmazásával kell biztosítani, egy többszintű rendszert létrehozva (a továbbiakban: „fizikai biztonság”).

(2)   A bizottsági személyek és információk, valamint az eszközök védelme érdekében ezen cikk alapján intézkedéseket lehet elfogadni.

(3)   A fizikai biztonság célkitűzései a következők:

| — | A Bizottság tagjai és az e határozat hatálya alá tartozó személyek ellen irányuló erőszakos cselekmények megakadályozása, |
| --- | --- |

—

A Bizottság tagjai és az e határozat hatálya alá tartozó személyek ellen irányuló erőszakos cselekmények megakadályozása,

| — | A kémkedés és az érzékeny vagy minősített adatok lehallgatásának megakadályozása, |
| --- | --- |

—

A kémkedés és az érzékeny vagy minősített adatok lehallgatásának megakadályozása,

| — | A lopás, vandalizmus, szabotázs és a Bizottság épületeinek és eszközeinek megrongálására vagy elpusztítására irányuló egyéb erőszakos cselekedetek megakadályozása, |
| --- | --- |

—

A lopás, vandalizmus, szabotázs és a Bizottság épületeinek és eszközeinek megrongálására vagy elpusztítására irányuló egyéb erőszakos cselekedetek megakadályozása,

| — | A biztonsági incidensek vizsgálatának vagy nyomozásának lehetővé tétele, ideértve a belépési és kilépési ellenőrző naplóállományok, a zárt láncú televíziós közvetítések, a rögzített telefonhívások és az alábbi 22. cikk (2) bekezdésében említett hasonló adatok és egyéb információforrások ellenőrzését. |
| --- | --- |

—

A biztonsági incidensek vizsgálatának vagy nyomozásának lehetővé tétele, ideértve a belépési és kilépési ellenőrző naplóállományok, a zárt láncú televíziós közvetítések, a rögzített telefonhívások és az alábbi 22. cikk (2) bekezdésében említett hasonló adatok és egyéb információforrások ellenőrzését.

(4)   A fizikai biztonság az alábbiakat foglalja magában:

| — | a Bizottság létesítményeibe – ideértve a parkolóhelyeket is – belépést igénylő valamennyi személyre vagy járműre alkalmazandó belépési politika, |
| --- | --- |

—

a Bizottság létesítményeibe – ideértve a parkolóhelyeket is – belépést igénylő valamennyi személyre vagy járműre alkalmazandó belépési politika,

| — | egy őrökből, műszaki felszerelésekből és intézkedésekből, információs rendszerekből vagy a fenti elemek kombinációjából álló beléptető rendszer. |
| --- | --- |

—

egy őrökből, műszaki felszerelésekből és intézkedésekből, információs rendszerekből vagy a fenti elemek kombinációjából álló beléptető rendszer.

(5)   A fizikai biztonság biztosítására az alábbi intézkedéseket lehet tenni:

| — | személyek, járművek, termékek és felszerelés bizottsági létesítményekbe való belépésének és azokból való kilépésének rögzítése, |
| --- | --- |

—

személyek, járművek, termékek és felszerelés bizottsági létesítményekbe való belépésének és azokból való kilépésének rögzítése,

| — | személyazonosság ellenőrzése a Bizottság létesítményeiben, |
| --- | --- |

—

személyazonosság ellenőrzése a Bizottság létesítményeiben,

| — | járművek, termékek és felszerelés szemrevételezés útján vagy műszaki eszközökkel történő vizsgálata, |
| --- | --- |

—

járművek, termékek és felszerelés szemrevételezés útján vagy műszaki eszközökkel történő vizsgálata,

| — | jogosulatlan személyek, járművek és termékek bizottsági létesítményekbe történő belépésének megakadályozása. |
| --- | --- |

—

jogosulatlan személyek, járművek és termékek bizottsági létesítményekbe történő belépésének megakadályozása.

9. cikk

Adatokra vonatkozó biztonsági intézkedések

(1)   Az adatbiztonság a Bizottság által kezelt valamennyi adatra kiterjed.

(2)   Az adatbiztonságnak, függetlenül annak formájától, egyensúlyt kell teremtenie az átláthatóság, arányosság, elszámoltathatóság és hatékonyság, valamint az adatok jogosulatlan hozzáféréstől, használattól, közzétételtől, módosítástól és megsemmisítéstől való védelmének szükségessége között.

(3)   Az adatbiztonság a bizalmasságra, sértetlenségre és elérhetőségre irányul.

(4)   Ezért a kockázatkezelési folyamatokat az adatvagyonok minősítésére és az arányos biztonsági intézkedések, eljárások és szabványok kidolgozására kell felhasználni, ideértve a mérséklő intézkedéseket is.

(5)   Az adatbiztonságot alátámasztó általános alapelveket különösen az alábbiak tekintetében kell alkalmazni:

a)   „Az Európai Unió minősített adata” (a továbbiakban: EUCI): bármely olyan EU biztonsági minősítéssel ellátott adat és anyag, amelynek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele különböző mértékben sértheti az Európai Unió, illetve egy vagy több tagállam érdekeit.

b)   „Nem minősített érzékeny adat”: olyan adat és anyag, amely számára a Bizottságnak a Szerződésekben megállapított jogi kötelezettségek vagy az azok végrehajtása során elfogadott jogi aktusok és/vagy azok érzékenysége miatt védelmet kell biztosítania. A nem minősített érzékeny adatok közé tartozik többek között az EUMSZ 339. cikkében említett, szakmai titoktartás követelménye alá eső információ és anyag, az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatával vagy a 45/2001/EK rendelet hatálya alá tartozó személyes adatokkal összefüggésben értelmezett 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 4. cikke alapján védelemben részesített érdekek körébe tartozó információ.

(6)   A nem minősített érzékeny adatok esetén az azok kezelésére és tárolására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. Az adatok csak olyan személyek számára teszik közzé, akik teljesítik a „szükséges ismeret” feltételét. Ha a bizalmasság hatékony védelméhez szükségesnek mutatkozik, az adatokat biztonsági jelöléssel és a humánerőforrásügyi és biztonsági főigazgató által jóváhagyott megfelelő kezelési útmutatóval kell azonosítani. Ha az adatokat kommunikációs és információs rendszerekben kezelik vagy tárolják, ezeket a (2006) 3602 határozattal, annak végrehajtási szabályaival és megfelelő szabványaival összhangban kell védelemben részesíteni.

(7)   A kezelésre és tárolásra vonatkozó szabályokban nem minősített érzékeny adatokként azonosított adatok vagy EU-minősített adatok illetéktelen tudomására jutásáért vagy elvesztéséért felelős bármely személy a személyzeti szabályzat szerint fegyelmi eljárás alá vonható. E fegyelmi eljárás nem érinti a tagállamok illetékes nemzeti hatóságai által, a nemzeti törvények és rendeletek szerint lefolytatott bármely további jogi vagy büntetőeljárást és a szerződéses jogorvoslatot.

10. cikk

A kommunikációs és információs rendszerekre vonatkozó biztonsági intézkedések

(1)   A Bizottság által használt valamennyi kommunikációs és információs rendszernek eleget kell tennie a C(2006) 3602 határozatban, annak végrehajtási szabályaiban és megfelelő szabványaiban meghatározott, információs rendszerek biztonságával kapcsolatos bizottsági politikának.

(2)   A kommunikációs és információs rendszert tulajdonló, kezelő vagy üzemeltető bizottsági szolgálatok kizárólag akkor adhatnak más uniós intézmények, ügynökségek, szervek vagy egyéb szervezetek számára hozzáférést ezen rendszerekhez, hogyha ezen uniós intézmények, ügynökségek, szervek vagy egyéb szervezetek megfelelő biztosítékot tudnak nyújtani arra vonatkozóan, hogy informatikai rendszereik a C(2006) 3602 határozatban, annak végrehajtási szabályaiban és megfelelő szabványaiban meghatározott, információs rendszerek biztonságával kapcsolatos bizottsági politikában meghatározott szinttel egyenértékű védelmet élveznek. A Bizottság e feltétel betartását nyomon követi, és súlyos meg nem felelés vagy a megfelelés folyamatos elmulasztása esetén joga van a hozzáférést megtagadni.

11. cikk

A kiberbiztonságra vonatkozó igazságügyi szakértői elemzés

A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság felelős különösen a 13. cikkben szereplő, a kémelhárítással, az adatszivárgással, az informatikai támadásokkal és az informatikai rendszerek biztonságával kapcsolatos biztonsági vizsgálatok támogatása érdekében az illetékes bizottsági szervezeti egységekkel közösen lefolytatott igazságügyi szakértői műszaki elemzésért.

12. cikk

Személyekre és tárgyakra vonatkozó biztonsági intézkedések

(1)   Az 5. cikk szerint megbízott személyzet – a 3. cikkben megállapított alapelveknek megfelelően – többek között az alábbi biztonsági intézkedések közül hozhat egyet vagy többet a Bizottságon belüli biztonság biztosítása és a kockázatok megelőzése és ellenőrzése érdekében:

| a) | igazgatási, fegyelmi, polgári vagy büntetőeljáráshoz vezethető incidensek vagy magatartás esetén a helyszín és bizonyíték biztosítása, ideértve a hozzáférés és kilépési ellenőrző naplóállományokat, a zárt láncú televízió által készített képeket; |
| --- | --- |

a)

igazgatási, fegyelmi, polgári vagy büntetőeljáráshoz vezethető incidensek vagy magatartás esetén a helyszín és bizonyíték biztosítása, ideértve a hozzáférés és kilépési ellenőrző naplóállományokat, a zárt láncú televízió által készített képeket;

| b) | a biztonságra fenyegetést jelentő személyekkel kapcsolatos korlátozott intézkedések, ideértve személyek felszólítását a Bizottság létesítményeinek elhagyására, személyek kikísérését a Bizottság létesítményeiből, személyek meghatározott időszakra történő kitiltását a Bizottság létesítményeiből, ez utóbbit a végrehajtási szabályokban meghatározandó feltételekkel összhangban kell meghatározni; |
| --- | --- |

b)

a biztonságra fenyegetést jelentő személyekkel kapcsolatos korlátozott intézkedések, ideértve személyek felszólítását a Bizottság létesítményeinek elhagyására, személyek kikísérését a Bizottság létesítményeiből, személyek meghatározott időszakra történő kitiltását a Bizottság létesítményeiből, ez utóbbit a végrehajtási szabályokban meghatározandó feltételekkel összhangban kell meghatározni;

| c) | a biztonságra fenyegetést jelentő tárgyakkal kapcsolatos korlátozott intézkedések, ideértve adott tárgy eltávolítását, lefoglalását vagy ártalmatlanítását; |
| --- | --- |

c)

a biztonságra fenyegetést jelentő tárgyakkal kapcsolatos korlátozott intézkedések, ideértve adott tárgy eltávolítását, lefoglalását vagy ártalmatlanítását;

| d) | a Bizottság létesítményeinek átkutatása, ideértve az ezen létesítményeken belüli irodákat is; |
| --- | --- |

d)

a Bizottság létesítményeinek átkutatása, ideértve az ezen létesítményeken belüli irodákat is;

| e) | a kommunikációs és információs rendszer, valamint a felszerelés, telefonok és távközlési forgalmi adatok, naplóállományok, felhasználói fiókok átkutatása, stb.; |
| --- | --- |

e)

a kommunikációs és információs rendszer, valamint a felszerelés, telefonok és távközlési forgalmi adatok, naplóállományok, felhasználói fiókok átkutatása, stb.;

| f) | hasonló hatással járó egyéb különleges biztonsági intézkedések a biztonsági kockázatok megelőzése vagy ellenőrzése érdekében, különösen a Bizottság tulajdonosként vagy munkáltatóként az alkalmazandó nemzeti jognak megfelelően gyakorolt jogait illetően. |
| --- | --- |

f)

hasonló hatással járó egyéb különleges biztonsági intézkedések a biztonsági kockázatok megelőzése vagy ellenőrzése érdekében, különösen a Bizottság tulajdonosként vagy munkáltatóként az alkalmazandó nemzeti jognak megfelelően gyakorolt jogait illetően.

(2)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság Biztonsági Igazgatósága személyzetének az 5. cikk szerint megbízott tagjai kivételes körülmények között, a 3. cikkben megállapított alapelvekkel teljes összhangban minden szükséges sürgős intézkedést meghozhatnak. A megbízott személyzet ezen intézkedések megtétele után a lehető leghamarabb tájékoztatja a Biztonsági Igazgatóság igazgatóját, aki a meghozott intézkedéseket megerősítő és a további szükséges intézkedéseket engedélyező humánerőforrásügyi és biztonsági főigazgatótól megfelelő felhatalmazást kér és adott esetben kapcsolatot tart az illetékes nemzeti hatóságokkal.

(3)   Az e cikk szerinti biztonsági intézkedéseket azok meghozatalának időpontjában, vagy azonnali kockázat vagy válsághelyzet esetén, azok meghozatalát követő ésszerű időn belül kell dokumentálni. Utóbbi esetben a dokumentációnak tartalmaznia kell azon elemeket, amelyek az azonnali kockázat vagy válsághelyzet fennállására vonatkozó értékelés alapjául szolgáltak. A dokumentáció lehet rövid, ugyanakkor olyan módon kell összeállítani, hogy lehetővé tegye az intézkedés hatálya alá tartozó személy számára a védelemhez és a személyes adatok védelméhez fűződő jogának 45/2001/EK rendelettel összhangban történő gyakorlását és az intézkedés jogszerűségének vizsgálatát. A személyzet tagjaira irányuló különleges biztonsági intézkedésekkel kapcsolatos semmilyen információ nem képezheti adott személy személyügyi iratának részét.

(4)   A Bizottság a b) pont szerinti biztonsági intézkedések meghozatalakor biztosítja továbbá az érintett személy lehetőségét egy ügyvéd vagy a bizalmát élvező adott személy megkeresésére, és felhívja a figyelmét az európai adatvédelmi biztoshoz való fordulásra vonatkozó jogára.

13. cikk

Vizsgálatok

(1)   A személyzeti szabályzat 86. cikkének és IX. mellékletének, valamint a Bizottság és az EKSZ közötti bármely különmegállapodásnak – így a 2014. május 28-án aláírt, az Unió küldöttségeire kiküldött bizottsági személyzettel szembeni gondossági kötelezettségről szóló, az Európai Bizottság Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatósága és az Európai Külügyi Szolgálat közötti különmegállapodásnak – a sérelme nélkül biztonsági vizsgálatokat lehet lefolytatni:

| a) | a Bizottságon belüli biztonságot érintő incidensek esetén, ideértve a bűncselekmény gyanúját; |
| --- | --- |

a)

a Bizottságon belüli biztonságot érintő incidensek esetén, ideértve a bűncselekmény gyanúját;

| b) | a nem minősített érzékeny adatok, EU-minősített vagy Euratom-minősített adatok lehetséges kiszivárgása, helytelen kezelése vagy illetéktelen tudomására jutása esetén; |
| --- | --- |

b)

a nem minősített érzékeny adatok, EU-minősített vagy Euratom-minősített adatok lehetséges kiszivárgása, helytelen kezelése vagy illetéktelen tudomására jutása esetén;

| c) | kémelhárítás és a terrorizmus elleni küzdelem keretében; |
| --- | --- |

c)

kémelhárítás és a terrorizmus elleni küzdelem keretében;

| d) | súlyos kiberbiztonsági incidensek esetén. |
| --- | --- |

d)

súlyos kiberbiztonsági incidensek esetén.

(2)   A biztonsági vizsgálat lefolytatására vonatkozó döntést a humánerőforrásügyi és biztonsági főigazgató hozza meg, aki egyúttal a vizsgálati jelentés címzettje is.

(3)   A biztonsági vizsgálatokat kizárólag a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság személyzetének az 5. cikk szerint megfelelően megbízott külön tagjai hajthatják végre.

(4)   A megbízott személyzet a biztonságra vonatkozó hatásköreit függetlenül, a megbízásban meghatározottak szerint látja el, és a 12. cikkben felsorolt hatáskörökkel rendelkezik.

(5)   A biztonsági vizsgálatok végrehajtására hatáskörrel rendelkező megbízott személy a Bizottság létesítményein belül elkövetett bármely szabálysértéssel vagy bűncselekménnyel kapcsolatos vagy a 2. cikk (3) bekezdésében említett személyeket – akár áldozatként, akár ezen törvénysértések elkövetőiként – érintő valamennyi rendelkezésre álló forrásból információt gyűjthet.

(6)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság adott esetben tájékoztatja a fogadó tagállam vagy bármely más érintett tagállam illetékes hatóságait, különösen hogyha a vizsgálat során bűncselekmény elkövetésére utaló jeleket találtak. Ebben az összefüggésben a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság – adott esetben és szükség esetén – támogatást nyújt a fogadó tagállam vagy bármely más érintett tagállam hatóságainak.

(7)   Súlyos kiberbiztonsági incidensek esetén az Informatikai Főigazgatóság szorosan együttműködik a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatósággal a műszaki kérdésekben nyújtott támogatás érdekében. A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság az Informatikai Főigazgatósággal egyeztetve dönt a fogadó ország vagy bármely más érintett tagállam illetékes hatóságai tájékoztatásának megfelelő időpontjáról. Az európai intézmények, szervek és ügynökségek számítógépes vészhelyzeteket elhárító csoportjának incidens koordinációs szolgálatai nyújtanak támogatást azon uniós intézményeknek és ügynökségeknek, amelyeket az esemény érinthetett.

(8)   A biztonsági vizsgálatokat dokumentálni kell.

14. cikk

A biztonsági vizsgálatok és más típusú vizsgálatok közötti hatásköri megosztás

(1)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság Biztonsági Igazgatósága végrehajtja a 13. cikkben említett biztonsági vizsgálatokat, és amennyiben e vizsgálatok az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vagy a Bizottság Vizsgálati és Fegyelmi Hivatalának (IDOC) hatáskörébe tartoznak, haladéktalanul kapcsolatba lép ezen szervekkel, különösen az OLAF vagy IDOC későbbi lépéseinek illetéktelen tudomására jutásának elkerülése érdekében. A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság Biztonsági Igazgatósága adott esetben bevonja az OLAF-ot vagy az IDOC-ot a vizsgálatba.

(2)   A 13. cikkben említett biztonsági vizsgálatok nem sérthetik az OLAF vagy IDOC az ezen szervekre irányadó szabályok által meghatározott hatásköröket. A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság Biztonsági Igazgatóságától szakmai segítségnyújtás kérhető az OLAF vagy IDOC által kezdeményezett vizsgálatok esetén.

(3)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság Biztonsági Igazgatóságától segítségnyújtás kérhető az OLAF alkalmazottai számára, amikor azok feladataik megkönnyítése érdekében az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete 3. cikkének (5) bekezdésével és 4. cikkének (4) bekezdésével (13) összhangban belépnek a Bizottság létesítményeibe A Biztonsági Igazgatóság ezen segítségnyújtás iránti kérelmekről tájékoztatja a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóságot és a humánerőforrásügyi és biztonsági főigazgatót vagy, amennyiben a vizsgálatot a Bizottság tagjai vagy a Főtitkár által igénybe vett bizottsági létesítményben hajtják végre, a Bizottság elnökét és a humánerőforrásért felelős biztost.

(4)   Amennyiben egy ügy mind a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság Biztonsági Igazgatósága, mind az IDOC hatáskörébe is tartozhat, a Biztonsági Igazgatóság – a személyzeti szabályzat 22. cikke a) pontjának sérelme nélkül – a humánerőforrásügyi főigazgatónak történő, 13. cikk szerinti jelentéstétel során, a lehető legkorábbi szakaszban véleményt mond arról, hogy fennállnak-e az ügy IDOC hatáskörébe való utalását alátámasztó indokok. E szakaszt különösen akkor kell elértnek tekinteni, hogyha egy azonnali biztonsági fenyegetés véget ért. A kérdésben a humánerőforrásügyi és biztonsági főigazgató hoz döntést.

(5)   Amennyiben egy ügy mind a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság Biztonsági Igazgatósága, mind az OLAF hatáskörébe is tartozhat, a Biztonság Igazgatóság haladéktalanul beszámol a humánerőforrásügyi és biztonsági főigazgatónak és a lehető legkorábbi szakaszban tájékoztatja az OLAF főigazgatóját. E szakaszt különösen akkor kell elértnek tekinteni, hogyha egy azonnali biztonsági fenyegetés véget ért.

15. cikk

Biztonsági ellenőrzések

(1)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság biztonsági ellenőrzéseket hajt végre a bizottsági szolgálatok és személyek e határozatnak és annak végrehajtási szabályainak való megfelelésének ellenőrzésére, valamint szükség esetén ajánlásokat fogalmaz meg.

(2)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság adott esetben biztonsági ellenőrzéseket vagy biztonsági nyomon követő vagy értékelő látogatásokat hajt végre annak megállapítása érdekében, hogy az egyéb uniós intézmények, ügynökségek vagy szervek, tagállamok, harmadik államok vagy nemzetközi szervezetek felelősségi körébe tartozó bizottsági személyzet, eszközök és információ biztonsága a biztonsági szabályok, rendeletek és szabványok szerint megfelelő, legalább a Bizottság védelmével egyenértékű védelemmel van-e ellátva. Adott esetben és a kormányok közötti jó együttműködés szellemében, e biztonsági ellenőrzések a minősített adatok egyéb uniós intézményekkel, szervekkel és ügynökségekkel, tagállamokkal és harmadik államokkal vagy nemzetközi intézményekkel való megosztása során lefolytatott ellenőrzéseket is magukban foglalhatják.

(3)   Az Unió küldöttségein dolgozó bizottsági személyzet tekintetében ezt a cikket értelemszerűen, a Bizottság és az EKSZ közötti bármely különmegállapodás – így a 2014. május 28-án aláírt, az Unió küldöttségeire kiküldött bizottsági személyzettel szembeni gondossági kötelezettségről szóló, az Európai Bizottság Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatósága és az Európai Külügyi Szolgálat közötti különmegállapodás – sérelme nélkül kell végrehajtani.

16. cikk

Riasztási fokozatok és válsághelyzetek kezelése

(1)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság felel a riasztási fokozatokra vonatkozó megfelelő intézkedések – a Bizottságon belüli biztonságot érintő fenyegetések és incidensek előkészítéseképpen vagy azokra válaszul történő – elfogadásáért és a válsághelyzetek kezeléséhez szükséges intézkedésekért.

(2)   Az (1) bekezdésben említett riasztási fokozatokra vonatkozó intézkedéseknek arányosnak kell lenniük a biztonsági fenyegetés szintjével. A riasztási fokozatok szintjeit szoros együttműködésben határozzák meg az uniós intézmények, ügynökségek és szervek, valamint a Bizottság létesítményének otthont adó tagállam vagy tagállamok illetékes szolgálataival.

(3)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság a kapcsolattartó pont a riasztási fokozatok és a válsághelyzet kezelése tekintetében.

4. FEJEZET

SZERVEZET

17. cikk

A bizottsági szolgálatok általános feladatai

(1)   A Bizottság e határozatban említett feladatait a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság hajtja végre a biztonságért felelős bizottsági tag felügyelete és felelőssége alatt.

(2)   A kiberbiztonsággal kapcsolatos különleges rendelkezéséket a (2006) 3602 határozatban határozzák meg.

(3)   Az e határozatra és annak végrehajtási szabályainak végrehajtására, valamint a napi szintű megfelelésre vonatkozó feladatok a Bizottság más szervezeti egységeire átruházhatók minden olyan esetben, amikor a biztonság decentralizált érvényesülése jelentős hatékonyságjavulást, erőforrás- vagy időmegtakarítást jelent, például az érintett szolgálatok földrajzi elhelyezkedése miatt.

(4)   Amennyiben a (3) bekezdés alkalmazandó, a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság és – adott esetben – az Informatikai Főigazgatóság köt megállapodásokat a Bizottság érintett szervezeti egységeivel a biztonsági politikák végrehajtására és nyomon követésére vonatkozó egyértelmű szerepek és feladatok megállapítása érdekében.

18. cikk

A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság

(1)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság különösen a következőkért felel:

| 1. | a Bizottság biztonsági politikájának, végrehajtási szabályainak és biztonsági közleményeinek kidolgozása; |
| --- | --- |

1.

a Bizottság biztonsági politikájának, végrehajtási szabályainak és biztonsági közleményeinek kidolgozása;

| 2. | információk gyűjtése a biztonsági fenyegetések és kockázatok felmérése érdekében, valamint a Bizottságon belüli biztonságot érinthető valamennyi kérdésre vonatkozóan; |
| --- | --- |

2.

információk gyűjtése a biztonsági fenyegetések és kockázatok felmérése érdekében, valamint a Bizottságon belüli biztonságot érinthető valamennyi kérdésre vonatkozóan;

| 3. | a Bizottság valamennyi telephelyén elektronikus elhárítás és védelem biztosítása, a fenyegetésértékelések és a Bizottság érdekeit sértő jogellenes tevékenységekkel kapcsolatos bizonyítékok figyelembevételével; |
| --- | --- |

3.

a Bizottság valamennyi telephelyén elektronikus elhárítás és védelem biztosítása, a fenyegetésértékelések és a Bizottság érdekeit sértő jogellenes tevékenységekkel kapcsolatos bizonyítékok figyelembevételével;

| 4. | a biztonsággal vagy védelemmel kapcsolatos bármely kérdésben segélyhívó szolgálat biztosítása a Bizottság szolgálatai és személyzete számára a hét minden napján 24 órában; |
| --- | --- |

4.

a biztonsággal vagy védelemmel kapcsolatos bármely kérdésben segélyhívó szolgálat biztosítása a Bizottság szolgálatai és személyzete számára a hét minden napján 24 órában;

| 5. | a biztonsági kockázatok mérséklésére irányuló biztonsági intézkedések végrehajtása és a megfelelő kommunikációs és információs rendszer kialakítása és fenntartása üzemeltetési szükségleteinek kielégítése érdekében, különösen a fizikai hozzáférés ellenőrzése, a biztonsági engedélyek intézése és az érzékeny és EU-minősített adatok kezelése területén; |
| --- | --- |

5.

a biztonsági kockázatok mérséklésére irányuló biztonsági intézkedések végrehajtása és a megfelelő kommunikációs és információs rendszer kialakítása és fenntartása üzemeltetési szükségleteinek kielégítése érdekében, különösen a fizikai hozzáférés ellenőrzése, a biztonsági engedélyek intézése és az érzékeny és EU-minősített adatok kezelése területén;

| 6. | a biztonsági kultúra ösztönzése és a biztonsági kérdésekben megfelelően kiképzett személyzeti állomány létrehozása érdekében a Bizottságon belüli biztonságra vonatkozó valamennyi kérdéssel kapcsolatos figyelemfelhívás, gyakorlatok és kiképzések szervezése, képzés és tanácsadás nyújtása. |
| --- | --- |

6.

a biztonsági kultúra ösztönzése és a biztonsági kérdésekben megfelelően kiképzett személyzeti állomány létrehozása érdekében a Bizottságon belüli biztonságra vonatkozó valamennyi kérdéssel kapcsolatos figyelemfelhívás, gyakorlatok és kiképzések szervezése, képzés és tanácsadás nyújtása.

(2)   A Bizottság más szolgálatai hatásköreinek és feladatainak sérelme nélkül, a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság az alábbiak tekintetében külső kapcsolatot létesít:

| 1. | más uniós intézmények, ügynökségek és szervek biztonságért felelős szervezeti egységeivel, a Bizottság személyeivel, eszközeivel és információival kapcsolatos biztonságra vonatkozó kérdésekben; |
| --- | --- |

1.

más uniós intézmények, ügynökségek és szervek biztonságért felelős szervezeti egységeivel, a Bizottság személyeivel, eszközeivel és információival kapcsolatos biztonságra vonatkozó kérdésekben;

| 2. | a tagállamok, harmadik államok, valamint nemzetközi szervezetek és szervek biztonsággal, hírszerzéssel, fenyegetésértékeléssel foglalkozó szolgálataival, ideértve a nemzeti biztonsági hatóságokat is, a Bizottság személyeivel, eszközeivel és adataival kapcsolatos biztonságot érintő kérdésekben; |
| --- | --- |

2.

a tagállamok, harmadik államok, valamint nemzetközi szervezetek és szervek biztonsággal, hírszerzéssel, fenyegetésértékeléssel foglalkozó szolgálataival, ideértve a nemzeti biztonsági hatóságokat is, a Bizottság személyeivel, eszközeivel és adataival kapcsolatos biztonságot érintő kérdésekben;

| 3. | rendőri szervekkel és más segélyhívó szolgálatokkal, a Bizottságon belüli biztonságot érintő valamennyi rutin- vagy sürgősségi kérdésben; |
| --- | --- |

3.

rendőri szervekkel és más segélyhívó szolgálatokkal, a Bizottságon belüli biztonságot érintő valamennyi rutin- vagy sürgősségi kérdésben;

| 4. | más uniós intézmények, ügynökségek és szervek, valamint tagállamok és harmadik országok biztonsági hatóságaival, a Bizottságon belüli biztonságot esetlegesen befolyásoló számítógépes támadások elleni fellépés területén; |
| --- | --- |

4.

más uniós intézmények, ügynökségek és szervek, valamint tagállamok és harmadik országok biztonsági hatóságaival, a Bizottságon belüli biztonságot esetlegesen befolyásoló számítógépes támadások elleni fellépés területén;

| 5. | a Bizottságon belüli biztonságot érintő terrorista és kémtevékenységek által jelentett fenyegetésekkel kapcsolatos értesülések fogadása, értékelése és elosztása tekintetében; |
| --- | --- |

5.

a Bizottságon belüli biztonságot érintő terrorista és kémtevékenységek által jelentett fenyegetésekkel kapcsolatos értesülések fogadása, értékelése és elosztása tekintetében;

| 6. | A Bizottság (EU, Euratom) 2015/444 határozatában (14) részletesen meghatározott, minősített adatokkal kapcsolatos kérdések tekintetében. |
| --- | --- |

6.

A Bizottság (EU, Euratom) 2015/444 határozatában (14) részletesen meghatározott, minősített adatokkal kapcsolatos kérdések tekintetében.

(3)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság felel az információ e cikk alapján történő biztonságos továbbításáért, ideértve a személyes adatok átadását.

19. cikk

A Bizottság biztonsági szakértői csoportja

Létre kell hozni a Bizottság biztonsági szakértői csoportját, amelynek feladata, hogy adott esetben tanácsot adjon a Bizottságnak a belső biztonsági politikájával és különösen az EU-minősített adatok védelmével kapcsolatos kérdésekben.

20. cikk

Helyi biztonsági tisztviselők

(1)   A Bizottság minden egyes szervezeti egysége vagy kabinetje helyi biztonsági tisztviselőt nevez ki, aki saját szolgálata és a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság közötti elsődleges kapcsolattartási pontként működik a Bizottságon belüli biztonsággal kapcsolatos valamennyi kérdésben. Adott esetben egy vagy több helyettes helyi biztonsági tisztviselő is kinevezhető. A helyi biztonsági tisztviselőnek hatósági vagy ideiglenes alkalmazottnak kell lennie.

(2)   A helyi biztonsági tisztviselő – a Bizottság adott szervezeti egységén vagy kabinetjén belüli fő kapcsolattartó pontként – a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóságnak és feletteseinek rendszeres időközönként beszámol a Bizottság szervezeti egységét érintő biztonsági kérdésekről, és azonnal beszámol minden egyes biztonsági incidensről, ideértve azokat is, amikor EU-minősített vagy nem minősített érzékeny adatok juthattak illetéktelenek tudomására.

(3)   A kommunikációs és információs rendszerek biztonságával kapcsolatos valamennyi kérdésben a helyi biztonsági tisztviselő kapcsolatot tart saját bizottsági szervezeti egységének helyi informatikai biztonsági tisztviselőjével, akinek szerepét és feladatait a C(2006) 3602 határozat határozza meg.

(4)   A helyi biztonsági tisztviselő hozzájárul a személyzet, vállalkozók és a Bizottság szervezeti egységének felügyelete alatt dolgozó más személyek különleges igényeit kielégítő biztonsági képzésekhez és tudatosságnövelő tevékenységekhez.

(5)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság kérésére, jelentős vagy azonnali biztonsági kockázatok esetén egyedi feladatok bízhatók a helyi biztonsági tisztviselőre. A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóságnak tájékoztatnia kell a helyi biztonsági tisztviselő helyi főigazgatóságának humánerőforrásügyi főigazgatóját vagy igazgatóját ezen egyedi feladatokról.

(6)   A helyi biztonsági tisztviselő feladatai nem érinthetik a helyi informatikai biztonsági tisztviselők, munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi vezetők, nyilvántartó hivatalt ellenőrző tisztviselők szerepét és feladatait, illetve a biztonsággal vagy védelemmel kapcsolatos feladatokat magában foglaló egyéb funkciókat. A helyi biztonsági tisztviselő kapcsolatot tart e szervekkel és személyekkel egy koherens és következetes biztonsági megközelítés, valamint a Bizottságon belüli biztonsággal kapcsolatos kérdésekre vonatkozó hatékony információáramlás biztosítása érdekében.

(7)   A helyi biztonsági tisztviselőnek közvetlen felettesei tájékoztatása közben közvetlen elérése van saját főigazgatójához vagy szolgálatvezetőjéhez. A helyi biztonsági tisztviselő az EU-minősített adatokhoz való hozzáféréshez legalább SECRET UE/EU SECRET szintig érvényes biztonsági engedéllyel rendelkezik.

(8)   Az információk és legjobb gyakorlatok cseréjének elősegítése érdekében a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság évente legalább két alkalommal konferenciát szervez a helyi biztonsági tisztviselőknek. A helyi biztonsági tisztviselők részvétele kötelező e konferenciákon.

5. FEJEZET

VÉGREHAJTÁS

21. cikk

Végrehajtási szabályok és biztonsági közlemények

(1)   E határozat végrehajtási szabályainak elfogadása szükség esetén egy felhatalmazásról szóló külön bizottsági határozat tárgya lesz a Bizottság biztonsági kérdésekért felelős tagja érdekében, a belső eljárási szabályzattal teljes összhangban.

(2)   A Bizottság fent említett határozata általi felhatalmazást követően a Bizottság biztonsági kérdésekért felelős tagja biztonsági közleményeket dolgozhat ki, amelyek ezen határozat és annak végrehajtási szabályainak alkalmazási körébe tartozó biztonsági útmutatókat és legjobb gyakorlatokat határoznak meg.

(3)   A Bizottság egy külön hatáskör-átruházási határozatban az e cikk első és második bekezdésében említett feladatokat a Humánerőforrásügyi és biztonsági főigazgatóra ruházhatja, a belső eljárási szabályzattal teljes összhangban.

6. FEJEZET

VEGYES ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

22. cikk

A személyes adatok feldolgozása

(1)   A Bizottság az e határozat végrehajtásához szükséges személyes adatokat a 45/2001 rendelettel összhangban dolgozza fel.

(2)   Az e határozat elfogadásának idején már meglévő és az európai adatvédelmi biztosnak (15) már bejelentett intézkedések sérelme nélkül, a személyes adatok feldolgozásával járó, biztonsági vagy válságkezelési okokból szükséges, ezen határozat szerinti bármely – például hozzáférési és kilépési naplókkal, zárt láncú televíziós kamerák felvételeivel, készenléti szolgálatokba és feladó központokba érkező telefonhívások felvételével és hasonló adatokkal kapcsolatos – intézkedés esetén az érintettek számára megfelelő biztosítékokat megállapító, 21. cikk szerinti végrehajtási szabályokat kell alkalmazni.

(3)   A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság főigazgatója felel a személyes adatok ezen határozat keretében történő bármilyen feldolgozásának biztonságáért.

(4)   Ezen végrehajtási szabályokat és eljárásokat a 45/2001/EK rendelettel összhangban az adatvédelmi tisztviselővel és az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően kell elfogadni.

23. cikk

Átláthatóság

Ezt a határozatot és annak végrehajtási szabályait a Bizottság személyzetének és az azok által érintett személyek tudomására kell hozni.

24. cikk

Korábbi határozatok hatályon kívül helyezése

A (94) 2129 határozat hatályát veszti.

25. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2015. március 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Vö. a 2004. december 31-i„Arrangement entre le Gouvernement belge et le Parlement européen, le Conseil, la Commission, le Comité économique et social européen, le Comité des régions, la Banque européenne d'investissement en matière de sécurité”, a 2007. január 20-i„Accord de sécurité signé entre la Commission et le Gouvernement luxembourgeois” és az 1959. július 22-i„Accordo tra il Governo italiano e la Commissione europea dell'energia atomica (Euratom) per l'istituzione di un Centro comune di ricerche nucleari di competenza generale” című megállapodásokkal.

1

(2)  DPO-914.2, DPO-93.7, DPO-153.3, DPO-870.3, DPO-2831.2, DPO-1162.4, DPO-151.3, DPO-3302.1, DPO-508.6, DPO-2638.3, DPO-544.2, DPO-498.2, DPO-2692.2, DPO-2823.2.

2

(3)  Az 1994. szeptember 8-i C(94) 2129 bizottsági határozat a Biztonsági Hivatal feladatairól.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről, valamint a Bizottság tisztviselőire ideiglenesen alkalmazandó különleges intézkedések bevezetéséről (az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek) (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.).

5

(6)  Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének 2013/C 190/01 határozata (2013. április 19.) az Európai Külügyi Szolgálat biztonsági szabályairól (HL C 190., 2013.6.29., 1. o.).

6

(7)  A Bizottság 2002. január 23-i 2002/47/EK, ESZAK, Euratom határozata eljárási szabályzatának módosításáról (HL L 21., 2002.1.24., 23. o.), a dokumentumok kezelésére vonatkozó rendelkezések mellékelésével.

7

(8)  A Bizottság 2004. július 7-i 2004/563/EK, Euratom határozata eljárási szabályzatának módosításáról (HL L 251., 2004.7.27., 9. o.), az elektronikus és digitalizált dokumentumokra vonatkozó rendelkezések mellékelésével.

8

(9)  A Bizottság 2006. április 21-i C(2006) 1623 határozata a munkahelyi egészség és biztonság teljes bizottsági személyi állományára vonatkozó egységesített politikájának megállapításáról.

9

(10)  A Bizottság 2006. augusztus 16-i C(2006) 3602 határozata az Európai Bizottság informatikai rendszereinek biztonságára vonatkozó szabályokról.

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 30-i 1049/2001/EK rendelete a nyilvánosságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz történő hozzáféréséről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom rendelete az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

13

(14)  A Bizottság 2015. március 13-i (EU, Euratom) 2015/444 határozata az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (Lásd ezen Hivatalos Lap 53. oldalát).

14

(15)  DPO-914.2, DPO-93.7, DPO-153.3, DPO-870.3, DPO-2831.2, DPO-1162.4, DPO-151.3, DPO-3302.1, DPO-508.6, DPO-2638.3, DPO-544.2, DPO-498.2, DPO-2692.2, DPO-2823.2.

15

---

| 17.3.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 72/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 72/53

---

A BIZOTTSÁG (EU, Euratom) 2015/444 HATÁROZATA

(2015. március 13.)

az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 249. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106. cikkére,

tekintettel a Szerződésekhez mellékelt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyvre és különösen annak 18. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió minősített adatainak védelmére vonatkozó bizottsági biztonsági rendelkezéseket felül kell vizsgálni és naprakésszé kell tenni, figyelembe véve az intézményi, szervezeti, üzemeltetési és technológiai fejlesztéseket. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió minősített adatainak védelmére vonatkozó bizottsági biztonsági rendelkezéseket felül kell vizsgálni és naprakésszé kell tenni, figyelembe véve az intézményi, szervezeti, üzemeltetési és technológiai fejlesztéseket.

| (2) | Az Európai Bizottság fő telephelyeinek biztonsági kérdéseivel kapcsolatban megállapodásokat kötött a belga, a luxemburgi és az olasz kormánnyal. (1) |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Bizottság fő telephelyeinek biztonsági kérdéseivel kapcsolatban megállapodásokat kötött a belga, a luxemburgi és az olasz kormánnyal. (1)

| (3) | A Bizottság, a Tanács és az Európai Külügyi Szolgálat elkötelezett az egyenértékű biztonsági szabványok alkalmazása iránt az EU-minősített adatok védelmére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság, a Tanács és az Európai Külügyi Szolgálat elkötelezett az egyenértékű biztonsági szabványok alkalmazása iránt az EU-minősített adatok védelmére vonatkozóan.

| (4) | Adott esetben fontos, hogy az Európai Parlamentet és más uniós intézményeket, ügynökségeket, szerveket és hivatalokat is bevonjanak az Unió és tagállamai érdekeinek védelméhez szükséges, a minősített adatok védelmére vonatkozó elvek, előírások és szabályok alkalmazásába. |
| --- | --- |

(4)

Adott esetben fontos, hogy az Európai Parlamentet és más uniós intézményeket, ügynökségeket, szerveket és hivatalokat is bevonjanak az Unió és tagállamai érdekeinek védelméhez szükséges, a minősített adatok védelmére vonatkozó elvek, előírások és szabályok alkalmazásába.

| (5) | Az EU-minősített adatokat fenyegető kockázatokat folyamatként kell kezelni. A folyamat célja az ismert biztonsági kockázatok feltárása, az ilyen kockázatok elfogadható szintre történő csökkentésére irányuló biztonsági intézkedések meghatározása e határozat alapelveivel és minimumszabályaival összhangban, és ezen intézkedések alkalmazása az „alapos védelem” elvének megfelelően. A fenti intézkedések hatékonyságát folyamatosan értékelni kell. |
| --- | --- |

(5)

Az EU-minősített adatokat fenyegető kockázatokat folyamatként kell kezelni. A folyamat célja az ismert biztonsági kockázatok feltárása, az ilyen kockázatok elfogadható szintre történő csökkentésére irányuló biztonsági intézkedések meghatározása e határozat alapelveivel és minimumszabályaival összhangban, és ezen intézkedések alkalmazása az „alapos védelem” elvének megfelelően. A fenti intézkedések hatékonyságát folyamatosan értékelni kell.

| (6) | A Bizottságon belül a minősített adatok védelmét szolgáló fizikai biztonság az EU-minősített adatokhoz való illetéktelen hozzáférés megakadályozását célzó fizikai és technikai védelmi intézkedések alkalmazása. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottságon belül a minősített adatok védelmét szolgáló fizikai biztonság az EU-minősített adatokhoz való illetéktelen hozzáférés megakadályozását célzó fizikai és technikai védelmi intézkedések alkalmazása.

| (7) | Az EU-minősített adatok kezelése az EU-minősített adatok teljes életciklusán keresztüli ellenőrzésére szolgáló adminisztratív intézkedések alkalmazása e határozat 2., 3. és 5. fejezetében meghatározott intézkedések kiegészítéseként, és ezáltal az ilyen adatoknak szándékosan vagy véletlenszerűen illetéktelen tudomására jutásától vagy elvesztésétől való elrettentéshez, annak észleléséhez és a kár helyreállításához való hozzájárulásként. Az ilyen intézkedések különösen az EU-minősített adatok előállítására, tárolására, nyilvántartásba vételére, másolására, fordítására, visszaminősítésére, minősítése megszüntetésére, szállítására és megsemmisítésére vonatkoznak, valamint kiegészítik a dokumentumok kezelésére vonatkozó általános bizottsági szabályokat (2002/47/EK (2), ESZAK, Euratom és 2004/563/EK, Euratom (3) határozatok). |
| --- | --- |

(7)

Az EU-minősített adatok kezelése az EU-minősített adatok teljes életciklusán keresztüli ellenőrzésére szolgáló adminisztratív intézkedések alkalmazása e határozat 2., 3. és 5. fejezetében meghatározott intézkedések kiegészítéseként, és ezáltal az ilyen adatoknak szándékosan vagy véletlenszerűen illetéktelen tudomására jutásától vagy elvesztésétől való elrettentéshez, annak észleléséhez és a kár helyreállításához való hozzájárulásként. Az ilyen intézkedések különösen az EU-minősített adatok előállítására, tárolására, nyilvántartásba vételére, másolására, fordítására, visszaminősítésére, minősítése megszüntetésére, szállítására és megsemmisítésére vonatkoznak, valamint kiegészítik a dokumentumok kezelésére vonatkozó általános bizottsági szabályokat (2002/47/EK (2), ESZAK, Euratom és 2004/563/EK, Euratom (3) határozatok).

| (8) | E határozat rendelkezései nem érintik az alábbi rendeleteket:






  a) | 3. rendelet (Euratom) (4); |
| --- | --- | --- |

(8)

E határozat rendelkezései nem érintik az alábbi rendeleteket:

a)

3. rendelet (Euratom) (4);

| b) | az Európai Parlament és Tanács 1049/2001/EK rendelete (5); |
| --- | --- |

b)

az Európai Parlament és Tanács 1049/2001/EK rendelete (5);

| c) | az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EU rendelete (6); |
| --- | --- |

c)

az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EU rendelete (6);

| d) | a Tanács 354/83/EK, Euratom rendelete (7), |
| --- | --- |

d)

a Tanács 354/83/EK, Euratom rendelete (7),

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:

1. FEJEZET

ALAPELVEK ÉS MINIMUMSZABÁLYOK

1. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

1.   „a Bizottság szervezeti egysége”: bármely bizottsági főigazgatóság vagy szolgálat vagy a Bizottság bármely tagjának kabinetje;

2.   „rejtjelanyag”: kriptográfiai algoritmusok, kriptográfiai hardver- és szoftvermodulok, valamint rejtjelező eszközök, beleértve a végrehajtás leírását és a kapcsolódó dokumentációt, valamint a kulcs generálására szolgáló anyagokat;

3.   „a minősítés feloldása”: bármely biztonsági minősítés hatályának megszüntetése;

4.   „mélységi/arányos védelem”: többszintű védelembe szervezett biztonsági intézkedések alkalmazása;

5.   „dokumentum”: bármilyen rögzített adat, fizikai formájától vagy jellemzőitől függetlenül;

6.   „visszaminősítés”: a minősítési szint leszállítása;

7.   EU-minősített adat „kezelése”: minden olyan lehetséges tevékenység, amelynek az EU-minősített adat életciklusa során ki lehet téve. Beletartozik az adat előállítása, nyilvántartásba vétele, feldolgozása, szállítása, visszaminősítése, a rá vonatkozó minősítés feloldása és az adat megsemmisítése. A kommunikációs és információs rendszerrel (CIS) összefüggésben ezen felül az adat gyűjtését, megjelenítését, átadását és tárolását is tartalmazza;

8.   „a birtokos”: olyan, megfelelő engedéllyel rendelkező, a szükséges ismeret feltételének eleget tévő személy, aki EU-minősített adat birtokában van, és ennek megfelelően felel annak védelméért;

9.   „végrehajtási szabályok”: a Bizottság (EU, Euratom) 2015/443 határozat 5. fejezetével összhangban elfogadott bármely szabály vagy biztonsági közlemény (8);

10.   „anyag”: bármely közvetítő eszköz, adathordozó, vagy bármely készre gyártott vagy gyártás alatt álló gép vagy berendezés;

11.   „kibocsátó”: olyan uniós intézmény, ügynökség vagy szerv, tagállam, harmadik állam vagy nemzetközi szervezet, amelynek fennhatósága alatt minősített adatokat hoztak létre és/vagy vittek be az uniós struktúrákba;

12.   „létesítmények”: a Bizottság bármely ingatlana vagy azzal összefüggő vagyontárgya és tulajdona;

13.   „biztonsági kockázatkezelési eljárás”: egy adott szervezet vagy az általa használt bármely rendszer biztonságát esetleg érintő, bizonytalan események azonosítására, ellenőrzésére és minimálisra csökkentésére irányuló folyamat egésze. Ez kiterjed valamennyi kockázati vonatkozású tevékenységre, az értékelést, kezelést, elfogadást és kommunikációt is beleértve;

14.   „személyzeti szabályzat”: a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (9) meghatározott, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek;

15.   „fenyegetés”: egy adott szervezet számára vagy az általa használt bármely rendszerben esetlegesen károsodást eredményező, nem kívánt incidens lehetséges okozása; e fenyegetések lehetnek véletlenszerűek vagy szándékosak (rosszindulatúak), és azokat fenyegető elemek, potenciális célpontok és támadási módszerek jellemezhetik;

16.   „sebezhetőség”: bármilyen jellegű sérülékenység, amelyet egy vagy több fenyegetés kihasználhat. A sebezhetőség oka lehet hiányosság, vagy az összefügghet az ellenőrzés gyengeségével, hiányosságával vagy következetlenségével, továbbá lehet technikai, eljárási, fizikai, szervezeti vagy üzemeltetési jellegű.

2. cikk

Tárgy és hatály

(1)   E határozat megállapítja az EU-minősített adatok védelmére vonatkozó alapelveket és minimumszabályokat.

(2)   Ezen határozat valamennyi bizottsági szervezeti egységre vonatkozik és a Bizottság valamennyi létesítményében alkalmazni kell.

(3)   A személyzet egyes csoportjaira vonatkozó konkrét utalások ellenére, ezen határozat a Bizottság tagjaira, a személyzeti szabályzat és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeinek hatálya alá tartozó bizottsági személyzetre, a Bizottsághoz kirendelt nemzeti szakértőkre, a szolgáltatókra és azok személyzetére, a gyakornokokra és a Bizottság épületeihez vagy egyéb eszközeihez hozzáféréssel rendelkező bármely személyre vagy a Bizottság által kezelt adatokra vonatkozik.

(4)   Ennek a határozatnak a rendelkezései nem érintik a 2002/47/EK, ESZAK, Euratom határozatot és a 2004/563/EK, Euratom határozatot.

3. cikk

Az EU-minősített adat fogalmának meghatározása, a biztonsági szintek és jelölések

(1)   „Az Európai Unió minősített adata” bármely olyan EU biztonsági minősítéssel ellátott adat és anyag, amelynek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele különböző mértékben sértheti az Európai Unió, illetve egy vagy több tagállam érdekeit.

(2)   Az EU-minősített adatok minősítési szintjei a következők:

a)   TRES SECRET UE/EU TOP SECRET: olyan adatok és anyagok, amelyeknek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele rendkívül súlyosan sértheti az Európai Unió illetve egy vagy több tagállam alapvető érdekeit;

b)   SECRET UE/EU SECRET: olyan adatok és anyagok, amelyeknek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele súlyosan sértheti az Európai Unió vagy egy vagy több tagállam alapvető érdekeit;

c)   CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL: olyan adatok és anyagok, amelyeknek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele sértheti az Európai Unió vagy egy vagy több tagállam alapvető érdekeit;

d)   RESTREINT UE/EU RESTRICTED: olyan adatok és anyagok, amelyeknek engedély nélküli hozzáférhetővé tétele hátrányosan érintheti az Európai Unió vagy egy vagy több tagállam alapvető érdekeit.

(3)   Az EU-minősített adatokat a (2) bekezdés szerinti biztonsági minősítési jelöléssel kell ellátni. Az adatok ezenkívül tartalmazhatnak nem a minősítésre, hanem az érintett tevékenységi terület és a kibocsátó azonosítására, a terjesztés, valamint a felhasználás korlátozására vagy az átadhatóságra vonatkozó jelöléseket.

4. cikk

A minősítés szabályai

(1)   A Bizottság vagy bizottsági szervezeti egység valamennyi tagja biztosítja az általa létrehozott EU-minősített adatok megfelelő minősítését, minősített adatokként való egyértelmű azonosíthatóságát és azt, hogy minősítési szintjüket csak a szükséges ideig őrizzék meg.

(2)   Az alábbi 26. cikk sérelme nélkül az EU-minősített adatokat kizárólag a kibocsátó előzetes írásbeli hozzájárulásával lehet visszaminősíteni vagy a minősítés alól feloldani, továbbá nem lehet azok 3. cikk (2) bekezdésében említett biztonsági jelöléseit módosítani vagy eltávolítani.

(3)   Adott esetben az EU-minősített adatok kezelésére vonatkozó, gyakorlati minősítési útmutatót is tartalmazó végrehajtási szabályokat kell az alábbi 60. cikkel összhangban elfogadni.

5. cikk

A minősített adatok védelme

(1)   Az EU-minősített adatokat e határozattal és annak végrehajtási szabályaival összhangban kell védeni.

(2)   Az alábbi 4. fejezetben megállapított szabályok szerint az EU-minősített adatok birtokosai felelősek az adatok e határozat és annak végrehajtási szabályai szerinti védelméért.

(3)   Amennyiben a tagállamok nemzeti minősítési jelöléssel ellátott minősített adatokat visznek be a Bizottság struktúráiba vagy hálózataiba, a Bizottság ezeket az adatokat az azonos szintű EU-minősített adatokra alkalmazandó előírásoknak megfelelően védi a biztonsági minősítések I. függelékben szereplő egyenértékűségi táblázatában foglaltak szerint.

(4)   EU-minősített adatok összessége magasabb minősítési szintnek megfelelő védelmet tehet indokolttá, mint a részeit alkotó egyes adatoké.

6. cikk

Biztonsági kockázatkezelés

(1)   Az EU-minősített adatok teljes életciklusuk alatti védelmét szolgáló biztonsági intézkedések arányban állnak különösen az adatok biztonsági minősítésével, az adat vagy anyag formájával és mennyiségével, az EU-minősített adatok tárolására használt létesítmények elhelyezkedésével és felépítésével, valamint a szándékos károkozás és/vagy bűncselekményekből – a kémkedést, a szabotázst és a terrorizmust is ideértve – eredően helyi szinten fennálló fenyegetéssel.

(2)   Az engedély nélküli hozzáférés és hozzáférhetővé tétel, valamint az adatok és anyagok sértetlensége vagy rendelkezésre állása megszűnésének megelőzése érdekében a szükséghelyzeti terveknek figyelembe kell venniük az EU-minősített adatok szükséghelyzet esetén való védelmének a szükségességét.

(3)   A szolgálatok üzletmenet-folytonossági terveinek a súlyos mulasztások vagy incidensek által az EU-minősített adatok kezelésére és tárolására gyakorolt hatások csökkentését szolgáló megelőző és helyreállító intézkedéseket kell tartalmazniuk.

7. cikk

E határozat végrehajtása

(1)   Szükség esetén ezen határozat kiegészítésére vagy támogatására szolgáló végrehajtási szabályokat kell az alábbi 60. cikkel összhangban elfogadni.

(2)   A bizottsági szervezeti egységek a felelősségi körükbe tartozó minden szükséges intézkedést megtesznek azért, hogy az EU-minősített adatok és minden más minősített adat kezelésekor vagy tárolásakor ezen határozat és a vonatkozó végrehajtási szabályok alkalmazásra kerüljenek.

(3)   Az ezen határozat végrehajtása érdekében hozott biztonsági intézkedéseknek meg kell felelniük a Bizottság (EU, Euratom) 2015/443 határozatának 3. cikkében foglalt, a Bizottság biztonságára vonatkozó elveknek.

(4)   A humánerőforrásügyi és biztonsági főigazgató állítja fel a Bizottság Biztonsági Hatóságát a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóságon belül. A Bizottság Biztonsági Hatósága az ezen határozatban és annak végrehajtási szabályaiban meghatározott feladatkörökkel rendelkezik.

(5)   A Bizottság (EU, Euratom) 2015/443 határozatának 20. cikkében említett helyi biztonsági tisztviselő valamennyi bizottsági szervezeti egységnél az EU-minősített adatok védelmével kapcsolatos alábbi alapvető feladatokat látja el ezen határozattal összhangban, a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatósággal szoros együttműködésben:

| a) | a személyzet biztonsági engedélyeire vonatkozó kérelmek kezelése; |
| --- | --- |

a)

a személyzet biztonsági engedélyeire vonatkozó kérelmek kezelése;

| b) | biztonsági képzésekhez és biztonság-tudatossági tájékoztatókhoz való hozzájárulás; |
| --- | --- |

b)

biztonsági képzésekhez és biztonság-tudatossági tájékoztatókhoz való hozzájárulás;

| c) | a szervezeti egység nyilvántartó hivatalt ellenőrző tisztviselőjének felügyelete; |
| --- | --- |

c)

a szervezeti egység nyilvántartó hivatalt ellenőrző tisztviselőjének felügyelete;

| d) | a biztonsági szabályok megsértésének és az EU-minősített adatok illetéktelen tudomására jutásának bejelentése; |
| --- | --- |

d)

a biztonsági szabályok megsértésének és az EU-minősített adatok illetéktelen tudomására jutásának bejelentése;

| e) | a tartalékkulcsok és valamennyi kombinációról írásos jegyzék őrzése; |
| --- | --- |

e)

a tartalékkulcsok és valamennyi kombinációról írásos jegyzék őrzése;

| f) | az EU-minősített adatok védelmével összefüggő vagy a végrehajtási szabályokban meghatározott egyéb feladatok ellátása. |
| --- | --- |

f)

az EU-minősített adatok védelmével összefüggő vagy a végrehajtási szabályokban meghatározott egyéb feladatok ellátása.

8. cikk

A biztonsági szabályok megsértése és az EU-minősített adatok illetéktelen tudomására jutása

(1)   A biztonsági szabályok megsértése az e határozatban foglalt biztonsági szabályokkal és azok végrehajtási szabályaival ellentétes cselekmény vagy mulasztás eredményeként következik be.

(2)   Az EU-minősített adatok illetéktelen tudomására jutása akkor következik be, ha az adatok a biztonsági szabályok megsértésének következtében részben vagy egészben illetéktelen személyek tudomására jutnak.

(3)   A biztonsági szabályok megsértését vagy azok feltételezett megsértését minden esetben haladéktalanul jelenteni kell a Bizottság Biztonsági Hatóságának.

(4)   Amennyiben ismert, vagy alapos okkal gyanítható, hogy EU-minősített adatok illetéktelen személy tudomására jutottak vagy elvesztek, a Bizottság (EU, Euratom) 2015/443 határozatának 13. cikkével összhangban biztonsági vizsgálatot kell lefolytatni.

(5)   Valamennyi megfelelő intézkedést meg kell tenni az alábbiak érdekében:

| a) | a kibocsátó tájékoztatására; |
| --- | --- |

a)

a kibocsátó tájékoztatására;

| b) | annak biztosítására, hogy a tények megállapítása érdekében az esetet olyan személyek vizsgálják ki, akiket a biztonsági szabályok megsértése közvetlenül nem érint; |
| --- | --- |

b)

annak biztosítására, hogy a tények megállapítása érdekében az esetet olyan személyek vizsgálják ki, akiket a biztonsági szabályok megsértése közvetlenül nem érint;

| c) | az Unió vagy a tagállamok érdekei tekintetében okozott esetleges károk felmérésére; |
| --- | --- |

c)

az Unió vagy a tagállamok érdekei tekintetében okozott esetleges károk felmérésére;

| d) | az ismételt előfordulás megelőzése érdekében; és |
| --- | --- |

d)

az ismételt előfordulás megelőzése érdekében; és

| e) | értesíti a megfelelő hatóságokat a megtett lépésekről. |
| --- | --- |

e)

értesíti a megfelelő hatóságokat a megtett lépésekről.

(6)   Az e határozatban megállapított biztonsági szabályokat megsértő személy a személyzeti szabályzat szerint fegyelmi eljárás alá vonható. Az EU-minősített adatok illetéktelen tudomására jutásáért vagy elvesztéséért felelős személy a vonatkozó jogszabályok és rendeletek szerint fegyelmi és/vagy jogi eljárás alá vonható.

2. FEJEZET

SZEMÉLYI BIZTONSÁG

9. cikk

Fogalommeghatározások

E fejezet alkalmazásában az alábbi meghatározásokat kell alkalmazni:

1.   „engedély EU-minősített adatokhoz való hozzáférésre”: a Bizottság Biztonsági Hatósága által valamely tagállam illetékes hatósága általi azon megállapítás alapján hozott határozat, hogy a Bizottság tisztviselője, egyéb alkalmazott vagy kirendelt nemzeti szakértő – feltéve, hogy az esetében meghatározták a „szükséges ismeretet”, és megfelelő tájékoztatást kapott az ezzel kapcsolatos felelősségéről – meghatározott minősítési szintig (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy e fölött) és meghatározott időpontig hozzáférést kaphat EU-minősített adatokhoz; a fentieknek megfelelő személy megjelölése „biztonsági engedéllyel rendelkező” személy.

2.   „személyi biztonsági engedély”: olyan intézkedések alkalmazását jelenti, amelyek biztosítják, hogy csak azon személyek kapjanak hozzáférést az EU-minősített adatokhoz:

| a) | akiknek esetében a „szükséges ismeret” feltétele teljesül, |
| --- | --- |

a)

akiknek esetében a „szükséges ismeret” feltétele teljesül,

| b) | akik adott esetben megfelelő szintű biztonsági engedéllyel rendelkeznek, és |
| --- | --- |

b)

akik adott esetben megfelelő szintű biztonsági engedéllyel rendelkeznek, és

| c) | akiket tájékoztattak felelősségükről. |
| --- | --- |

c)

akiket tájékoztattak felelősségükről.

3.   „személyi biztonsági tanúsítvány”: az EU-minősített dokumentumokhoz való hozzáféréshez: a valamely tagállam illetékes hatóságai által elvégzett biztonsági ellenőrzést követően a tagállam valamely illetékes hatósága által tett nyilatkozat, amely tanúsítja, hogy egy adott személy részére – feltéve, hogy az esetében meghatározták a „szükséges ismeretet”, és megfelelő tájékoztatást kapott az ezzel kapcsolatos felelősségéről – meghatározott (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb) szintig és meghatározott időpontig hozzáférés biztosítható EU-minősített adatokhoz;

4.   „személyi biztonsági tanúsítványról szóló igazolás”: valamely illetékes hatóság által kiadott igazolás, amely tartalmazza, hogy az adott személy érvényes biztonsági tanúsítvánnyal vagy a Bizottság Biztonsági Hatósága által kibocsátott biztonsági engedéllyel rendelkezik, amely megmutatja, hogy milyen szintű EU-minősített adatokhoz férhet hozzá (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb), valamint a vonatkozó biztonsági tanúsítvány vagy engedély érvényességi idejét és az igazolás lejártának időpontját;

5.   „biztonsági ellenőrzés”: valamely tagállam illetékes hatósága által a nemzeti törvényekkel és rendeletekkel összhangban lefolytatott vizsgálati eljárás, amelynek célja annak megállapítása, hogy egy adott személy tekintetében nem ismeretes olyan kizáró információ, amely megakadályozná, hogy meghatározott (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb) szintig EU-minősített adatokhoz való hozzáférést lehetővé tévő biztonsági tanúsítványt kapjon.

10. cikk

Alapvető elvek

(1)   Egy adott személy csak azt követően kaphat hozzáférést EU-minősített adatokhoz, hogy

| 1. | megállapítást nyert, hogy esetében a „szükséges ismeret” feltétele teljesül; |
| --- | --- |

1.

megállapítást nyert, hogy esetében a „szükséges ismeret” feltétele teljesül;

| 2. | tájékoztatást kapott az EU-minősített adatok védelmére szolgáló biztonsági szabályokról és a vonatkozó biztonsági szabványokról és útmutatókról, és tudomásul vette az ilyen adatok védelmével kapcsolatos felelősségét; |
| --- | --- |

2.

tájékoztatást kapott az EU-minősített adatok védelmére szolgáló biztonsági szabályokról és a vonatkozó biztonsági szabványokról és útmutatókról, és tudomásul vette az ilyen adatok védelmével kapcsolatos felelősségét;

| 3. | a CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű minősített adatokhoz megfelelő szintű biztonsági engedéllyel rendelkezik, vagy a nemzeti törvényekkel és rendeletekkel összhangban más módon, feladatkörénél fogva megfelelő felhatalmazást kapott. |
| --- | --- |

3.

a CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű minősített adatokhoz megfelelő szintű biztonsági engedéllyel rendelkezik, vagy a nemzeti törvényekkel és rendeletekkel összhangban más módon, feladatkörénél fogva megfelelő felhatalmazást kapott.

(2)   Valamennyi olyan személy, akinek feladatai szükségessé teszik a CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb minősítésű EU-minősített adatokhoz való hozzáférést, az ilyen EU-minősített adatokhoz való hozzáférés engedélyezését megelőzően megfelelő szintű biztonsági engedéllyel kell rendelkeznie. Az érintett személynek írásban hozzá kell járulnia a személyi biztonsági tanúsítvánnyal kapcsolatos eljárásban való részvételéhez. Amennyiben ezt elmulasztja, az érintett személy nem nevezhető ki olyan beosztásba, funkcióba vagy feladatra, amely CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű minősített adatokhoz való hozzáférést igényel.

(3)   A személyi biztonsági tanúsítvánnyal kapcsolatos eljárások célja annak meghatározása, hogy egy adott személy számára – lojalitását, szavahihetőségét és megbízhatóságát figyelembe véve – engedélyezhető-e az EU-minősített adatokhoz való hozzáférés.

(4)   Az adott személy lojalitásának, szavahihetőségének és megbízhatóságának a CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű minősített adatokhoz való hozzáférést engedélyező biztonsági tanúsítvány megadása céljából történő értékelése valamely tagállam illetékes hatósága által a nemzeti törvényekkel és rendeletekkel összhangban lefolytatott biztonsági ellenőrzés keretében történik.

(5)   A Bizottság Biztonsági Hatósága kizárólagos felelősséget vállal valamennyi biztonsági tanúsítvánnyal kapcsolatos kérdés terén a nemzeti biztonsági hatóságokkal és egyéb illetékes nemzeti hatóságokkal való kapcsolattartásért. A Bizottság szolgálatai és azok személyzete, valamint a nemzeti biztonsági hatóságok és egyéb illetékes hatóságok közötti kapcsolattartást a Bizottság Biztonsági Hatóságán keresztül kell irányítani.

11. cikk

Biztonsági engedélyezési eljárás

(1)   A Bizottság minden főigazgatója vagy szolgálati vezetője köteles szervezeti egységén belül azonosítani azokat a beosztásokat, amelyek birtokosának feladatai ellátásához CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű minősített adatokhoz való hozzáféréssel és ezért biztonsági engedéllyel kell rendelkeznie.

(2)   Amint ismertté válik, hogy adott személyt olyan beosztásba neveznek ki, amely CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű minősített adathoz való hozzáférést tesz szükségessé, a Bizottság érintett szervezeti egységének helyi biztonsági tisztviselője értesíti a Bizottság Biztonsági Hatóságát, amely továbbítja az adott személy számára a személyi biztonsági tanúsítvánnyal kapcsolatos kérdőívet, amelyet azon tagállam nemzeti biztonsági felügyelete bocsátott ki, amelynek állampolgáraként adott személyt az európai intézmény alkalmazottjának kinevezték. Adott személynek írásban hozzá kell járulnia a biztonsági tanúsítvánnyal kapcsolatos eljárásban való részvételéhez és a kitöltött kérdőívet a legrövidebb határidőn belül vissza kell küldenie a Bizottság Biztonsági Hatóságához.

(3)   A Bizottság Biztonsági Hatósága továbbítja a kitöltött biztonsági tanúsítvánnyal kapcsolatos kérdőívet azon tagállam nemzeti biztonsági felügyeletének, amelynek állampolgáraként adott személyt az európai intézmény alkalmazottjának kinevezték és kéri, hogy végezzenek olyan minősítési szintű biztonsági ellenőrzést, amilyen szintű EU-minősített adatokhoz az érintett személynek hozzá kell férnie.

(4)   Amennyiben olyan személy biztonsági ellenőrzésével kapcsolatos releváns információ jut a Bizottság Biztonsági Hatósága tudomására, aki biztonsági tanúsítványért folyamodott, a Bizottság Biztonsági Hatósága a vonatkozó szabályokkal és rendeletekkel összhangban értesíti erről az illetékes nemzeti biztonsági felügyeletet.

(5)   A biztonsági ellenőrzés elvégzését követően, és az érintett nemzeti biztonsági hatóság biztonsági ellenőrzés eredményeire vonatkozó általános értékelésével kapcsolatos értesítését követő lehető legrövidebb időn belül a Bizottság Biztonsági Hatósága:

| a) | az érintett személy számára megadhatja az engedélyt az EU-minősített adatokhoz való hozzáféréshez és az általa meghatározott időpontig, de legfeljebb 5 évig, és meghatározott szintig engedélyezheti számára az EU-minősített adatokhoz való hozzáférést, amennyiben a biztonsági ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy az adott személy lojalitását, szavahihetőségét és megbízhatóságát semmilyen ismert kedvezőtlen tény nem kérdőjelezi meg; |
| --- | --- |

a)

az érintett személy számára megadhatja az engedélyt az EU-minősített adatokhoz való hozzáféréshez és az általa meghatározott időpontig, de legfeljebb 5 évig, és meghatározott szintig engedélyezheti számára az EU-minősített adatokhoz való hozzáférést, amennyiben a biztonsági ellenőrzés során megállapítást nyer, hogy az adott személy lojalitását, szavahihetőségét és megbízhatóságát semmilyen ismert kedvezőtlen tény nem kérdőjelezi meg;

| b) | amennyiben a biztonsági ellenőrzés kedvezőtlen eredménnyel jár, a vonatkozó szabályokkal és rendeletekkel összhangban értesíti az érintett személyt, aki meghallgatását kérheti a Bizottság Biztonsági Hatóságától, amely viszont felkérheti az illetékes nemzeti biztonsági felügyeletet, hogy ha a nemzeti törvények és rendeletek alapján módjában áll, adjon további felvilágosítást. Ha a biztonsági ellenőrzés eredménye megerősítést nyer, az EU-minősített adatokhoz való hozzáférést nem lehet engedélyezni. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a biztonsági ellenőrzés kedvezőtlen eredménnyel jár, a vonatkozó szabályokkal és rendeletekkel összhangban értesíti az érintett személyt, aki meghallgatását kérheti a Bizottság Biztonsági Hatóságától, amely viszont felkérheti az illetékes nemzeti biztonsági felügyeletet, hogy ha a nemzeti törvények és rendeletek alapján módjában áll, adjon további felvilágosítást. Ha a biztonsági ellenőrzés eredménye megerősítést nyer, az EU-minősített adatokhoz való hozzáférést nem lehet engedélyezni.

(6)   A biztonsági ellenőrzésre és a kapott eredményekre az érintett tagállamban hatályos megfelelő törvények és rendeletek vonatkoznak, beleértve az esetleges jogorvoslattal kapcsolatos törvényeket és rendeleteket is. A Bizottság Biztonsági Hatóságának határozata ellen a személyzeti szabályzattal összhangban lehet fellebbezni.

(7)   A Bizottság elfogadja a más uniós intézmény, szerv vagy ügynökség által adott, EU-minősített adatokhoz való hozzáférést lehetővé tevő engedélyt, feltéve ha az továbbra is érvényes. Az engedély az érintett személy Bizottságban végzett valamennyi feladata tekintetében érvényes. Az érintett személyt alkalmazó uniós intézmény, szerv vagy ügynökség értesíti a megfelelő nemzeti biztonsági hatóságot a munkáltató megváltozásáról.

(8)   Amennyiben az adott személy szolgálati jogviszonya a biztonsági ellenőrzés eredményéről a Bizottság Biztonsági Hatóságának részére küldött értesítés dátumától számított 12 hónapon belül nem kezdődik meg, vagy amennyiben a szolgálati jogviszony 12 hónapig szünetel, és ez idő alatt a személy nem áll alkalmazásban a Bizottságnál, más uniós intézménynél, szervnél vagy ügynökségnél vagy valamely tagállam nemzeti közigazgatási szerveinél, a Bizottság Biztonsági Hatóságának az érintett nemzeti biztonsági felügyelettől kell kérnie annak megerősítését, hogy a biztonsági tanúsítvány továbbra is érvényes és megfelelő.

(9)   Amennyiben egy érvényes biztonsági engedéllyel rendelkező személy által jelentett biztonsági kockázattal kapcsolatos információ jut a Bizottság Biztonsági Hatósága tudomására, a Biztonsági Hatóság a vonatkozó szabályokkal és rendeletekkel összhangban értesíti erről az illetékes nemzeti biztonsági felügyeletet.

(10)   Ha valamely nemzeti biztonsági felügyelet egy EU-minősített adatokhoz való hozzáféréshez érvényes engedéllyel rendelkező személyre vonatkozó, az 5. pont a) alpontjával összhangban tett megállapítás visszavonásáról értesíti a Bizottság Biztonsági Hatóságát, a Bizottság Biztonsági Hatósága felkérheti az illetékes nemzeti biztonsági hatóságot, hogyha a nemzeti törvények és rendeletek alapján módjában áll, adjon további felvilágosítást. Ha a kizáró tényezőket az illetékes nemzeti biztonsági felügyelet megerősíti, a biztonsági engedélyt vissza kell vonni, és a személyt ki kell zárni az EU-minősített adatokhoz való hozzáférésből, valamint azokból a beosztásokból, amelyekben az ilyen hozzáférés lehetséges, vagy amelyekben a személy a biztonságot veszélyeztetheti.

(11)   Az EU-minősített adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó engedélynek ezen határozat hatálya alá tartozó személytől való visszavonásáról vagy felfüggesztéséről szóló határozatot és adott esetben annak indokait közölni kell az érintett személlyel, aki kérheti a Bizottság Biztonsági Hatósága általi meghallgatását. A nemzeti biztonsági felügyeletek által rendelkezésre bocsátott információkra az érintett tagállamban hatályos megfelelő törvények és rendeletek vonatkoznak. A Bizottság Biztonsági Hatóságának ebben az összefüggésben hozott határozata ellen a személyzeti szabályzattal összhangban lehet fellebbezni.

(12)   A Bizottság szervezeti egységeinek gondoskodniuk kell arról, hogy az EU-minősített adatokhoz való hozzáféréshez biztonsági engedélyt igénylő beosztásba a szervezeti egységhez kirendelt nemzeti szakértőknek a feladatuk megkezdését megelőzően érvényes személyi biztonsági tanúsítványt vagy személyi biztonsági tanúsítványról szóló igazolást kell a nemzeti jogszabályok és rendeletek szerint a Bizottság Biztonsági Hatóságának bemutatnia, amely alapján a Hatóság az érintett személy számára az EU-minősített adatokhoz való hozzáféréshez biztonsági engedélyt ad a nemzeti biztonsági tanúsítványban említett szintnek megfelelő szintig, amely legfeljebb a feladatuk idejére érvényes.

(13)   A feladatkörüknél fogva, a Szerződés alapján EU-minősített adatokhoz való hozzáférésre megfelelően felhatalmazott bizottsági tagokat tájékoztatni kell az EU-minősített adatok védelmével kapcsolatos biztonsági kötelezettségeikről.

(14)   Az EU-minősített adatokhoz való hozzáférést lehetővé tevő biztonsági tanúsítványok és engedélyek nyilvántartását ezen határozat szerint a Bizottság Biztonsági Hatósága vezeti. E nyilvántartásnak tartalmaznia kell legalább az EU-minősített adatok minősítési szintjét, amelyhez az adott személy részére hozzáférés biztosítható, a biztonsági tanúsítvány kibocsátásának dátumát és érvényességének időtartamát.

(15)   A Bizottság Biztonsági Hatósága személyi biztonsági tanúsítványról szóló igazolást adhat ki, amely tartalmazza, hogy az adott személy milyen szintű EU-minősített adatokhoz rendelkezik hozzáférési engedéllyel (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb), valamint tartalmazza a vonatkozó engedély érvényességi idejét és az igazolás lejártának időpontját.

(16)   A biztonsági engedély első megadását követően, valamint feltéve, hogy az adott személy a Bizottságnál vagy más uniós intézménynél, szervnél vagy ügynökségnél folyamatos szolgálati jogviszonyban áll és folyamatosan szükséges van az EU-minősített adatokhoz való hozzáférésre, az EU-minősített adatokhoz való hozzáférést lehetővé tevő biztonsági engedélyt megújítás céljából, általános szabályként, az engedély alapjául szolgáló biztonsági ellenőrzés eredményéről szóló értesítés időpontjától számítva ötévenként felül kell vizsgálni.

(17)   A Bizottság Biztonsági Hatósága legfeljebb 12 hónapos időtartamra meghosszabbíthatja a meglévő biztonsági engedély érvényességét, amennyiben az illetékes nemzeti biztonsági hatóság vagy más illetékes nemzeti hatóság nem szolgáltat kizáró tényezőket a megújításra vonatkozó kérelem és a megfelelő biztonsági tanúsítvánnyal kapcsolatos kérdőív továbbításának időpontjától számított két hónapon belül. Amennyiben a 12 hónapos időszak végén az illetékes nemzeti biztonsági hálózat vagy más illetékes nemzeti hatóság nem értesíti a Bizottság Biztonsági Hatóságát véleményéről, az érintett személyt olyan feladatokkal kell megbízni, amelyekhez nem szükséges biztonsági engedély.

12. cikk

Biztonsági engedélyezésre vonatkozó tájékoztató

(1)   A biztonsági engedéllyel rendelkező valamennyi személynek írásban nyilatkoznia kell a Bizottság Biztonsági Hatósága által szervezett biztonsági engedélyezésre vonatkozó tájékoztatón való részvételét követően arról, hogy megértette az EU-minősített adatok védelmével kapcsolatos kötelezettségeit, valamint az EU-minősített adatok illetéktelen személy tudomására jutásának következményeit. Az ilyen írásbeli nyilatkozatokról a Bizottság Biztonsági Hatóságának nyilvántartást kell vezetnie.

(2)   Mindazon személyekben, akik engedéllyel rendelkeznek EU-minősített adatokhoz való hozzáférésre, vagy akiknek ilyen adatokat kell kezelniük, kezdetben, majd később rendszeres időközönként tudatosítani kell a biztonságot fenyegető veszélyeket, és e személyeknek haladéktalanul jelenteniük kell a Bizottság Biztonsági Hatóságának az általuk gyanúsnak vagy szokatlannak ítélt közeledést vagy tevékenységet.

(3)   Bármely személyben, akit nem alkalmaznak tovább az EU-minősített adatokhoz való hozzáférést megkövetelő feladatok ellátására, tudatosítani kell az EU-minősített adatok folyamatos védelmével kapcsolatos kötelezettségét, és adott esetben az érintett személyeknek erről írásbeli nyilatkozatot kell tenniük.

13. cikk

Ideiglenes biztonsági engedélyek

(1)   A Bizottság Biztonsági Hatósága – kivételes körülmények között, amennyiben azt a szervezeti egység érdekei kellően indokolják, és a teljes biztonsági ellenőrzés lezárulásáig az érintett állampolgársága szerinti tagállam nemzeti biztonsági felügyeletével folytatott konzultációt követően, valamint a lényeges kizáró tényezők hiányát kereső első vizsgálatok eredményére is figyelemmel – meghatározott feladat tekintetében ideiglenes engedélyt adhat adott személy számára EU-minősített adatokhoz való hozzáférésre, a biztonsági tanúsítványok megújítására vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül. Az EU-minősített adatokhoz való hozzáférést lehetővé tevő ideiglenes engedély érvényességének időtartama legfeljebb hat hónap lehet, és nem teheti lehetővé a TRES SECRET UE/EU TOP SECRET minősítésű adatokhoz való hozzáférést.

(2)   A 12. cikk (1) bekezdése szerinti tájékoztatót követően minden ideiglenes engedéllyel rendelkező személynek írásban nyilatkoznia kell arról, hogy megértette az EU-minősített adatok védelmével kapcsolatos kötelezettségeit, valamint az EU-minősített adatok illetéktelen tudomására jutásának következményeit. Az ilyen írásbeli nyilatkozatokról a Bizottság Biztonsági Hatóságának nyilvántartást kell vezetnie.

14. cikk

A Bizottság által szervezett minősített üléseken való részvétel

(1)   A CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű minősített adatokat tárgyaló ülések szervezéséért felelős bizottsági szervezeti egységek a helyi biztonsági tisztviselőjükön vagy az ülés szervezőjén keresztül jóval előre értesítik a Bizottság Biztonsági Hatóságát ezen ülések napjáról, időpontjáról, helyszínéről és résztvevőiről.

(2)   A 11. cikk (13) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően a Bizottság által szervezett, CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű minősített adatokat tárgyaló üléseken a részvétellel megbízott személyek kizárólag biztonsági tanúsítványuk vagy biztonsági engedélyük státusának megerősítését követően vehetnek részt. A Bizottság Biztonsági Hatósága számára személyi biztonsági tanúsítványról szóló igazolást vagy a biztonsági tanúsítvány egyéb bizonyítékát be nem mutató személyek vagy a biztonsági engedéllyel nem rendelkező bizottsági tagok ezen minősített üléseken való részvételét el kell utasítani.

(3)   A minősített ülés szervezését megelőzően az ülés szervezéséért felelős személy vagy az ülést szervező bizottsági szervezeti egység helyi biztonsági tisztviselője felkéri a külső résztvevőket, hogy a Bizottság Biztonsági Hatósága számára nyújtsák be a személyi biztonsági tanúsítványról szóló igazolást vagy a biztonsági tanúsítvány egyéb bizonyítékát. A Bizottság Biztonsági Hatósága a benyújtott személyi biztonsági tanúsítványról szóló igazolásról vagy a személyi biztonsági tanúsítvány egyéb bizonyítékáról értesíti a helyi biztonsági tisztviselőt vagy az ülés szervezőjét. Adott esetben összesített névjegyzék használható, amely a biztonsági tanúsítvány meglétét bizonyítja.

(4)   Amennyiben az illetékes hatóságok arról tájékoztatják a Bizottság Biztonsági Hatóságát, hogy a személyi biztonsági tanúsítványt visszavonták egy olyan személytől, akinek feladatai megkövetelik a Bizottság által szervezett üléseken való részvételt, a Bizottság Biztonsági Hatósága értesíti az ülés szervezéséért felelős bizottsági szervezeti egység helyi biztonsági tisztviselőjét.

15. cikk

Az EU-minősített adatokhoz való potenciális hozzáférés

A futároknak, a biztonsági őröknek és a kísérőknek megfelelő szintű biztonsági engedéllyel kell rendelkezniük, vagy a nemzeti törvényeknek és rendeleteknek megfelelő egyéb vizsgálaton kell átesniük, tájékoztatni kell őket az EU-minősített adatok védelmére szolgáló biztonsági eljárásokról és a rájuk bízott minősített adatok védelmét érintő feladataikról.

3. FEJEZET

A MINŐSÍTETT ADATOK VÉDELMÉT SZOLGÁLÓ FIZIKAI BIZTONSÁG

16. cikk

Alapelvek

(1)   A fizikai biztonsági intézkedések célja jogosulatlan személyek titokban történő vagy erőszakos behatolásának a megakadályozása, jogosulatlan cselekményektől való elrettentés, azok megakadályozása és észlelése, valamint a személyzet tagjainak megkülönböztetése az EU-minősített adatokhoz való hozzáférés tekintetében, a szükséges ismeret elve alapján. Ezen intézkedések e határozattal és annak végrehajtási szabályaival összhangban kockázatkezelési eljáráson alapulnak.

(2)   Különösen a fizikai biztonsági intézkedések célja az EU-minősített adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés megakadályozása az alábbiak révén:

| a) | az EU-minősített adatok megfelelő módon való kezelésének és tárolásának a biztosítása; |
| --- | --- |

a)

az EU-minősített adatok megfelelő módon való kezelésének és tárolásának a biztosítása;

| b) | a személyzet tagjainak szigorúan a szükséges ismeret elve, és szükség szerint biztonsági engedélyük alapján történő megkülönböztetése az EU-minősített adatokhoz való hozzáférés tekintetében; |
| --- | --- |

b)

a személyzet tagjainak szigorúan a szükséges ismeret elve, és szükség szerint biztonsági engedélyük alapján történő megkülönböztetése az EU-minősített adatokhoz való hozzáférés tekintetében;

| c) | a jogosulatlan cselekményektől való elrettentés, azok megakadályozása és észlelése; valamint |
| --- | --- |

c)

a jogosulatlan cselekményektől való elrettentés, azok megakadályozása és észlelése; valamint

| d) | behatolók titokban történő vagy erőszakos behatolásának megakadályozása vagy késleltetése. |
| --- | --- |

d)

behatolók titokban történő vagy erőszakos behatolásának megakadályozása vagy késleltetése.

(3)   Fizikai biztonsági intézkedéseket kell bevezetni valamennyi helyiségben, épületekben, irodában, teremben és egyéb területen, ahol EU-minősített adatokat kezelnek vagy tárolnak, ideértve azon területeket is, ahol az 5. fejezetben említett kommunikációs és információs rendszereket tárolják.

(4)   Ezen fejezetnek megfelelően biztonsági területként kell meghatározni és a Bizottság Biztonsági Akkreditációs Hatóságának akkreditálnia kell azokat a területeket, ahol CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb minősítéssel rendelkező EU-minősített adatot tárolnak.

(5)   A CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb minősítési szintű EU-minősített adat védelmére kizárólag a Bizottság Biztonsági Hatósága által jóváhagyott berendezés vagy eszköz használható fel.

17. cikk

Fizikai biztonsági követelmények és intézkedések

(1)   A fizikai biztonsági intézkedéseket a Bizottság Biztonsági Hatósága által elvégzett fenyegetésértékelés alapján kell megválasztani, szükség szerint más bizottsági szervezeti egységekkel, más uniós intézményekkel, ügynökségekkel vagy szervekkel és/vagy a tagállamok illetékes hatóságaival konzultálva. A Bizottság kockázatkezelési eljárást alkalmaz az EU-minősített adatoknak a saját területén történő védelmére, a felmért kockázattal arányos mértékű fizikai védelem biztosítása érdekében. A kockázatkezelési folyamat figyelembe veszi az összes vonatkozó tényezőt, különösen az alábbiakat:

| a) | az EU-minősített adatok minősítési szintje; |
| --- | --- |

a)

az EU-minősített adatok minősítési szintje;

| b) | az EU-minősített adatok megjelenési formája és mennyisége, szem előtt tartva, hogy nagy mennyiségű EU-minősített adat vagy ilyen adatok gyűjteménye szigorúbb védelmi intézkedések alkalmazását teheti szükségessé; |
| --- | --- |

b)

az EU-minősített adatok megjelenési formája és mennyisége, szem előtt tartva, hogy nagy mennyiségű EU-minősített adat vagy ilyen adatok gyűjteménye szigorúbb védelmi intézkedések alkalmazását teheti szükségessé;

| c) | azon épületek vagy területek közvetlen környezete és kialakítása, ahol EU-minősített adatok adatokat kezelnek, illetve tárolnak; valamint |
| --- | --- |

c)

azon épületek vagy területek közvetlen környezete és kialakítása, ahol EU-minősített adatok adatokat kezelnek, illetve tárolnak; valamint

| d) | az Unió, annak intézményei, szervei vagy ügynökségei vagy a tagállamok ellen tevékenykedő hírszerző szolgálatok tevékenységéből eredő fenyegetések, valamint a szabotázs, terrorizmus, felforgató tevékenységek vagy más bűncselekmények miatt fenyegető veszélyek. |
| --- | --- |

d)

az Unió, annak intézményei, szervei vagy ügynökségei vagy a tagállamok ellen tevékenykedő hírszerző szolgálatok tevékenységéből eredő fenyegetések, valamint a szabotázs, terrorizmus, felforgató tevékenységek vagy más bűncselekmények miatt fenyegető veszélyek.

(2)   A Bizottság Biztonsági Hatósága a zónaszerű védelem elvének alkalmazásával meghatározza a végrehajtandó fizikai biztonsági intézkedések megfelelő kombinációját. E célból a Bizottság Biztonsági Hatósága a végrehajtási szabályokban meghatározott minimumszabályokat, normákat és követelményeket dolgoz ki.

(3)   A Bizottság Biztonsági Hatósága jogosult lehet a be- és kiléptetésnél átvizsgálást végezni a nem engedélyezett anyagok bevitelétől vagy EU-minősített adatoknak a helyiségből vagy épületből történő engedély nélküli kivitelétől való elrettentés céljából.

(4)   Amennyiben EU-minősített adatokat – akár véletlenszerűen is – rálátás veszélye fenyeget, a Bizottság érintett szervezeti egységeinek a Bizottság Biztonsági Hatósága által meghatározott megfelelő intézkedéseket kell hozni e veszély kivédésére.

(5)   Az új létesítmények esetében a fizikai biztonsági követelményeket és azok funkcionális jellemzőit a Bizottság Biztonsági Hatóságának hozzájárulásával, a létesítmények tervezése során meg kell határozni. A már meglevő létesítmény esetében a fizikai biztonsági követelményeket a minimumszabályokkal, normákkal és követelményekkel összhangban kell megvalósítani.

18. cikk

Az EU-minősített adatok fizikai védelmére szolgáló berendezések

(1)   Az EU-minősített adatok fizikai védelmére két típusú, fizikai védelemben részesülő terület kerül megállapításra:

| a) | adminisztratív zónák; valamint |
| --- | --- |

a)

adminisztratív zónák; valamint

| b) | biztonsági területek (köztük a technikailag biztosított biztonsági területek). |
| --- | --- |

b)

biztonsági területek (köztük a technikailag biztosított biztonsági területek).

(2)   A Bizottság Biztonsági Hatósága megállapítja, hogy az adott terület megfelel-e az adminisztratív zónaként, biztonsági területként vagy technikailag biztosított biztonsági területként való kijelölés követelményeinek.

(3)   Az adminisztratív zónák esetében:

| a) | láthatóan elhatárolt körzetet kell meghatározni, amely lehetővé teszi a személyek és lehetőség szerint a járművek ellenőrzését; |
| --- | --- |

a)

láthatóan elhatárolt körzetet kell meghatározni, amely lehetővé teszi a személyek és lehetőség szerint a járművek ellenőrzését;

| b) | a kíséret nélküli belépést csak a Bizottság Biztonsági Hatósága vagy más illetékes hatóság megfelelő engedélyével rendelkező személyek számára lehet megadni; valamint |
| --- | --- |

b)

a kíséret nélküli belépést csak a Bizottság Biztonsági Hatósága vagy más illetékes hatóság megfelelő engedélyével rendelkező személyek számára lehet megadni; valamint

| c) | minden más személy mellé folyamatos kíséretet kell adni vagy ezzel egyenértékű ellenőrzésnek kell alávetni. |
| --- | --- |

c)

minden más személy mellé folyamatos kíséretet kell adni vagy ezzel egyenértékű ellenőrzésnek kell alávetni.

(4)   A biztonsági területek esetében:

| a) | láthatóan elhatárolt és védett körzetet kell meghatározni, amelyen minden be- és kilépést beléptető vagy személyazonosító rendszerrel ellenőriznek; |
| --- | --- |

a)

láthatóan elhatárolt és védett körzetet kell meghatározni, amelyen minden be- és kilépést beléptető vagy személyazonosító rendszerrel ellenőriznek;

| b) | kíséret nélküli belépés kizárólag olyan személyek számára biztosítható, akik biztonsági ellenőrzésen estek át, és a szükséges ismeret elve alapján különleges engedéllyel rendelkeznek a területre való belépésre; |
| --- | --- |

b)

kíséret nélküli belépés kizárólag olyan személyek számára biztosítható, akik biztonsági ellenőrzésen estek át, és a szükséges ismeret elve alapján különleges engedéllyel rendelkeznek a területre való belépésre;

| c) | minden más személy mellé folyamatos kíséretet kell adni vagy ezzel egyenértékű ellenőrzésnek kell alávetni. |
| --- | --- |

c)

minden más személy mellé folyamatos kíséretet kell adni vagy ezzel egyenértékű ellenőrzésnek kell alávetni.

(5)   Amennyiben a biztonsági területre való belépés az ott található minősített adatokhoz való közvetlen – bármilyen gyakorlati célt szolgáló – hozzáférést tesz lehetővé, az alábbi kiegészítő követelményeket kell alkalmazni:

| a) | az adott területen általában tárolt adatok legmagasabb minősítési szintjét egyértelműen fel kell tüntetni, |
| --- | --- |

a)

az adott területen általában tárolt adatok legmagasabb minősítési szintjét egyértelműen fel kell tüntetni,

| b) | minden látogatónak különleges engedéllyel kell rendelkeznie a területre való belépéshez, minden látogató mellé folyamatos kíséretet kell rendelni és valamennyi látogatónak megfelelő biztonsági ellenőrzésen kell átesnie, kivéve, ha intézkedéseket tettek annak biztosítására, hogy EU-minősített adatokhoz ne legyen lehetséges a hozzáférés. |
| --- | --- |

b)

minden látogatónak különleges engedéllyel kell rendelkeznie a területre való belépéshez, minden látogató mellé folyamatos kíséretet kell rendelni és valamennyi látogatónak megfelelő biztonsági ellenőrzésen kell átesnie, kivéve, ha intézkedéseket tettek annak biztosítására, hogy EU-minősített adatokhoz ne legyen lehetséges a hozzáférés.

(6)   A lehallgatás ellen védett biztonsági területek a technikailag biztosított biztonsági terület megjelölést kapják. E területekre a következő kiegészítő követelmények vonatkoznak:

| a) | az ilyen területeket behatolásjelző rendszerrel szerelik fel, használaton kívül zárva tartják, használat esetén pedig őrzik. Valamennyi kulcsot a 20. cikkel összhangban kell kezelni; |
| --- | --- |

a)

az ilyen területeket behatolásjelző rendszerrel szerelik fel, használaton kívül zárva tartják, használat esetén pedig őrzik. Valamennyi kulcsot a 20. cikkel összhangban kell kezelni;

| b) | az e területekre belépő személyeket és anyagokat ellenőrizni kell; |
| --- | --- |

b)

az e területekre belépő személyeket és anyagokat ellenőrizni kell;

| c) | e területeket a Bizottság Biztonsági Hatóságának rendszeres fizikai és/vagy technikai ellenőrzéseknek kell alávetnie. Ezeket az ellenőrzéseket illetéktelen behatolás vagy annak gyanúja esetén is el kell végezni; valamint |
| --- | --- |

c)

e területeket a Bizottság Biztonsági Hatóságának rendszeres fizikai és/vagy technikai ellenőrzéseknek kell alávetnie. Ezeket az ellenőrzéseket illetéktelen behatolás vagy annak gyanúja esetén is el kell végezni; valamint

| d) | az ilyen területeken nem lehetnek engedély nélküli kommunikációs vonalak, engedély nélküli telefonvonalak és más engedély nélküli eszközök és elektromos vagy elektronikus berendezések. |
| --- | --- |

d)

az ilyen területeken nem lehetnek engedély nélküli kommunikációs vonalak, engedély nélküli telefonvonalak és más engedély nélküli eszközök és elektromos vagy elektronikus berendezések.

(7)   A (6) bekezdés d) pontja ellenére minden kommunikációs, elektromos vagy elektronikus berendezést – mielőtt olyan területen használnák őket, ahol SECRET UE/EU SECRET vagy magasabb szintű minősített adatokat érintő üléseket tartanak vagy munkát végeznek, valamint az EU-minősített adatot fenyegető, nagy kockázatúnak értékelt veszély esetén – először a Bizottság Biztonsági Hatóságának kell megvizsgálnia annak biztosítása érdekében, hogy ilyen berendezés révén véletlenül vagy tiltott módon ne közvetíthessenek értelmezhető adatokat az adott biztonsági területen kívülre.

(8)   Azokat a biztonsági területeket, ahol nem tartózkodik napi 24 órán át munkavégző személyzet, adott esetben a rendes munkaidő végén ellenőrizni, valamint a rendes munkaidőn kívül szúrópróbaszerűen ellenőrizni kell, amennyiben az említett területeken nem működik behatolásjelző rendszer.

(9)   Biztonsági területeket és technikailag biztosított biztonsági területeket ideiglenesen is fel lehet állítani egy adminisztratív zónán belül, minősített üléshez vagy más hasonló célból.

(10)   A Bizottság érintett szervezeti egységének helyi biztonsági tisztviselője biztonsági üzemeltetési eljárásokat dolgoz ki a felelőssége alá tartozó valamennyi biztonsági területre, amelyek ezen határozat és annak végrehajtási szabályai szerint az alábbiakat határozzák meg:

| a) | a területen kezelt és tárolt EU-minősített adatok minősítési szintje; |
| --- | --- |

a)

a területen kezelt és tárolt EU-minősített adatok minősítési szintje;

| b) | a fenntartandó ellenőrzési és védelmi intézkedések; |
| --- | --- |

b)

a fenntartandó ellenőrzési és védelmi intézkedések;

| c) | a szükséges ismeret elve és biztonsági engedély alapján a területre kíséret nélkül való belépésre engedéllyel rendelkező személyek; |
| --- | --- |

c)

a szükséges ismeret elve és biztonsági engedély alapján a területre kíséret nélkül való belépésre engedéllyel rendelkező személyek;

| d) | adott esetben a kíséretre vagy az EU-minősített adatok védelmére vonatkozó eljárások minden más személynek a területre való belépése engedélyezésekor; |
| --- | --- |

d)

adott esetben a kíséretre vagy az EU-minősített adatok védelmére vonatkozó eljárások minden más személynek a területre való belépése engedélyezésekor;

| e) | minden más vonatkozó intézkedés és eljárás. |
| --- | --- |

e)

minden más vonatkozó intézkedés és eljárás.

(11)   A biztonsági területeken megerősített helyiségeket kell kialakítani. A Bizottság Biztonsági Hatóságának ellenőriznie kell a falakat, padlókat, plafonokat, ablakokat és zárható ajtókat, amelyek az ugyanilyen minősítési szintű EU-minősített adat tárolásához jóváhagyott tárolóeszköz által nyújtottal egyenértékű védelmet kell biztosítaniuk.

19. cikk

Az EU-minősített adat kezelésére és tárolására vonatkozó fizikai védelmi intézkedések

(1)   Az olyan EU-minősített adatot, amely RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítésű, az alábbi helyeken lehet kezelni:

| a) | biztonsági területen; |
| --- | --- |

a)

biztonsági területen;

| b) | adminisztratív zónában, amennyiben az EU-minősített adat védelemben részesül az engedéllyel nem rendelkező egyének hozzáférésével szemben; vagy |
| --- | --- |

b)

adminisztratív zónában, amennyiben az EU-minősített adat védelemben részesül az engedéllyel nem rendelkező egyének hozzáférésével szemben; vagy

| c) | biztonsági területen vagy adminisztratív zónán kívül, amennyiben az adat birtokosa a 31. cikkel összhangban szállítja az EU-minősített adatot, és vállalta, hogy eleget tesz az EU-minősített adatok engedéllyel nem rendelkező személyek általi hozzáféréssel szembeni védelme céljából a végrehajtási szabályokban meghatározott kiegészítő intézkedéseknek. |
| --- | --- |

c)

biztonsági területen vagy adminisztratív zónán kívül, amennyiben az adat birtokosa a 31. cikkel összhangban szállítja az EU-minősített adatot, és vállalta, hogy eleget tesz az EU-minősített adatok engedéllyel nem rendelkező személyek általi hozzáféréssel szembeni védelme céljából a végrehajtási szabályokban meghatározott kiegészítő intézkedéseknek.

(2)   Az olyan EU-minősített adatot, amely RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítésű, megfelelően zárható irodabútorokban kell tárolni az adminisztratív zónában vagy biztonsági területen. Ideiglenesen adminisztratív zónában vagy biztonsági területen kívül is lehet tárolni, amennyiben az adat birtokosa vállalja, hogy eleget tesz a végrehajtási szabályokban meghatározott kiegészítő intézkedéseknek.

(3)   Az olyan EU-minősített adatot, amely CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy SECRET UE/EU SECRET minősítésű, az alábbi helyeken lehet kezelni:

| a) | biztonsági területen; |
| --- | --- |

a)

biztonsági területen;

| b) | a, amennyiben az EU-minősített adat védve van az engedéllyel nem rendelkező egyének hozzáférésétől; vagy |
| --- | --- |

b)

a, amennyiben az EU-minősített adat védve van az engedéllyel nem rendelkező egyének hozzáférésétől; vagy

| c) | biztonsági területen vagy adminisztratív zónán kívül, amennyiben az adat birtokosa:






  i. | vállalta, hogy eleget tesz az EU-minősített adatok engedéllyel nem rendelkező személyek általi hozzáféréssel szembeni védelme céljából a végrehajtási szabályokban meghatározott kiegészítő intézkedéseknek; |
| --- | --- | --- |

c)

biztonsági területen vagy adminisztratív zónán kívül, amennyiben az adat birtokosa:

i.

vállalta, hogy eleget tesz az EU-minősített adatok engedéllyel nem rendelkező személyek általi hozzáféréssel szembeni védelme céljából a végrehajtási szabályokban meghatározott kiegészítő intézkedéseknek;

| ii. | az EU-minősített adatot mindenkor személyes felügyelete alatt tartja; valamint |
| --- | --- |

ii.

az EU-minősített adatot mindenkor személyes felügyelete alatt tartja; valamint

| iii. | papíralapú dokumentumok esetében értesítette erről az érintett nyilvántartót. |
| --- | --- |

iii.

papíralapú dokumentumok esetében értesítette erről az érintett nyilvántartót.

(4)   A CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL és SECRET UE/EU SECRET minősítésű adatot biztonsági területen kell tárolni biztonsági tárolóeszközben vagy megerősített helyiségben.

(5)   A TRES SECRET UE/EU TOP SECRET minősítésű adatokat a Bizottság Biztonsági Hatósága által felállított és fenntartott, a Bizottság biztonsági akkreditációs hatósága által ezen a szinten akkreditált biztonsági területen kell kezelni.

(6)   A TRES SECRET UE/EU TOP SECRET minősítésű adatokat a Bizottság biztonsági akkreditációs hatósága által ezen a szinten akkreditált biztonsági területen az alábbi módok valamelyike szerint kell tárolni:

| a) | a 18. cikk rendelkezései szerinti biztonsági tárolóeszközben, az alábbiak közül egy vagy több kiegészítő ellenőrzés kíséretében:






  1. | ellenőrzött biztonsági vagy munkavégző személyzet általi folyamatos védelem vagy ellenőrzés; |
| --- | --- | --- |

a)

a 18. cikk rendelkezései szerinti biztonsági tárolóeszközben, az alábbiak közül egy vagy több kiegészítő ellenőrzés kíséretében:

1.

ellenőrzött biztonsági vagy munkavégző személyzet általi folyamatos védelem vagy ellenőrzés;

| 2. | jóváhagyott behatolásjelző rendszer, a biztonságért felelős elhárító személyzettel együttesen;
  vagy |
| --- | --- |

2.

jóváhagyott behatolásjelző rendszer, a biztonságért felelős elhárító személyzettel együttesen;

vagy

| b) | behatolásjelző rendszerrel ellátott megerősített helyiségben, a biztonságért felelős elhárító személyzettel együttesen. |
| --- | --- |

b)

behatolásjelző rendszerrel ellátott megerősített helyiségben, a biztonságért felelős elhárító személyzettel együttesen.

20. cikk

Az EU-minősített adatok védelmére szolgáló kulcsok és kombinációk kezelése

(1)   Az irodák, termek, megerősített helyiségek és biztonsági tárolóeszközök kulcsainak és kombinációinak kezelésére vonatkozó eljárásokat a végrehajtási szabályokban, az alábbi 60. cikkel összhangban határozzák meg. Ezen eljárások célja a jogosulatlan hozzáféréssel szembeni védelem.

(2)   A kombinációkat kívülről meg kell tanulnia annak a lehető legkisebb számú személyzetnek, akinek azokat ismernie kell. Az EU-minősített adatok tárolására szolgáló biztonsági tárolóeszközök és megerősített helyiségek kombinációit az alábbi esetekben meg kell változtatni:

| a) | új tárolóeszköz átvételekor; |
| --- | --- |

a)

új tárolóeszköz átvételekor;

| b) | a kombinációt ismerő személyzet minden változásakor; |
| --- | --- |

b)

a kombinációt ismerő személyzet minden változásakor;

| c) | ha azok ténylegesen illetéktelen tudomására jutottak vagy ennek gyanúja merült fel; |
| --- | --- |

c)

ha azok ténylegesen illetéktelen tudomására jutottak vagy ennek gyanúja merült fel;

| d) | amikor a záron javítást vagy karbantartást végeztek; valamint |
| --- | --- |

d)

amikor a záron javítást vagy karbantartást végeztek; valamint

| e) | legalább 12 havonta. |
| --- | --- |

e)

legalább 12 havonta.

4. FEJEZET

AZ EU-MINŐSÍTETT ADATOK KEZELÉSE

21. cikk

Alapelvek

(1)   Valamennyi EU-minősített adatot a dokumentumok kezelésére vonatkozó bizottsági politikának megfelelően kell kezelni és ennélfogva az Európai Bizottság aktáinak közös megőrzési listájával összhangban szükséges azokat nyilvántartásba venni, iktatni, megőrizni és végül megsemmisíteni, mintavételezni vagy a levéltárba szállítani.

(2)   A CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű minősített adatokat továbbítás előtt és kézhezvételkor biztonsági célokból nyilvántartásba kell venni. A TRES SECRET UE/EU TOP SECRET minősítésű adatokat erre kijelölt nyilvántartásokban kell kezelni.

(3)   A Bizottságon belül a 27. cikk rendelkezéseivel összhangban létre kell hozni az EU-minősített adatok nyilvántartási rendszerét.

(4)   A Bizottság Biztonsági Hatóságának rendszeresen ellenőriznie kell azokat a bizottsági szervezeti egységeket és létesítményeket, ahol EU-minősített adatokat kezelnek vagy tárolnak.

(5)   Az EU-minősített adatoknak a szervek és létesítmények között történő, a fizikailag védett területeken kívüli továbbítása az alábbiak szerint történik:

| a) | az EU-minősített adatokat – főszabályként – az 5. fejezettel összhangban jóváhagyott, kriptográfiai termékekkel védett elektronikus úton továbbítják; |
| --- | --- |

a)

az EU-minősített adatokat – főszabályként – az 5. fejezettel összhangban jóváhagyott, kriptográfiai termékekkel védett elektronikus úton továbbítják;

| b) | amennyiben nem használnak az a) pontban említett eszközöket, az EU-minősített adatok szállítása az alábbiak szerint történik:






  i. | vagy a 5. fejezettel összhangban jóváhagyott kriptográfiai termékekkel védett elektronikus eszközökön (pl. USB-kulcsokon, CD-ken, merevlemezeken); vagy |
| --- | --- | --- |

b)

amennyiben nem használnak az a) pontban említett eszközöket, az EU-minősített adatok szállítása az alábbiak szerint történik:

i.

vagy a 5. fejezettel összhangban jóváhagyott kriptográfiai termékekkel védett elektronikus eszközökön (pl. USB-kulcsokon, CD-ken, merevlemezeken); vagy

| ii. | bármely egyéb esetben a végrehajtási szabályokban előírt módon. |
| --- | --- |

ii.

bármely egyéb esetben a végrehajtási szabályokban előírt módon.

22. cikk

Minősítések és jelölések

(1)   Az adatokat akkor kell minősíteni, ha a titkosságuk biztosításához védelemre van szükség, a 3. cikk (1) bekezdésével összhangban.

(2)   Az EU-minősített adatok minősítési szintjének a vonatkozó végrehajtási szabályok, szabványok és a minősítési útmutató szerinti meghatározásáért és a címzettekhez történő kezdeti továbbításáért az adat kibocsátója felel.

(3)   Az EU-minősített adatok minősítési szintjét a 3. cikk (2) bekezdésével, valamint a vonatkozó végrehajtási szabályokkal összhangban kell meghatározni.

(4)   A minősítést és jelölést egyértelműen és helyesen fel kell tüntetni, tekintet nélkül arra, hogy az EU-minősített adat papír, szóbeli, elektronikus vagy egyéb formájú.

(5)   Egy adott dokumentum egyes részei (például oldalai, bekezdései, szakaszai, mellékletei, függelékei, toldalékai és csatolmányai) eltérő minősítést igényelhetnek, és ennek megfelelő jelölést kell kapniuk, többek között az elektronikus formában történő tárolásuk alkalmával.

(6)   A dokumentum vagy a fájl egésze a legmagasabb minősítési szintű rész minősítését kapja. Ha egy dokumentumot különböző forrásokból származó adatokból állítanak össze, a kész anyagot a minősítési szint meghatározása céljából át kell nézni, mivel összességében magasabb szintű minősítést igényelhet, mint külön-külön egyes részei külön-külön.

(7)   A különböző minősítési szintű részeket tartalmazó dokumentumokat lehetőség szerint úgy kell szerkeszteni, hogy az eltérő minősítésű részek könnyen felismerhetők és szükség esetén leválaszthatók legyenek.

(8)   A mellékleteket kísérő levél vagy feljegyzés ugyanolyan minősítést kap, mint legmagasabb minősítési szintű melléklete. A kibocsátónak megfelelő jelöléssel egyértelműen jeleznie kell, hogy a kísérő levél vagy feljegyzés milyen szintű minősítést kap, ha a mellékleteitől elválasztják, például a következő formában:

| | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL |
| --- | --- |

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL

| | melléklet(ek) nélkül RESTREINT UE/EU RESTRICTED |
| --- | --- |

melléklet(ek) nélkül RESTREINT UE/EU RESTRICTED

23. cikk

Jelölések

A 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott minősítési jelölések mellett az EU-minősített adatok további jelölésekkel láthatók el, úgymint:

| a) | kibocsátójelölő-azonosító; |
| --- | --- |

a)

kibocsátójelölő-azonosító;

| b) | különleges kezelési utasítás, kód vagy betűszó a dokumentum által érintett tevékenységi terület vagy a szükséges ismeret elve alapján történő továbbítási vagy felhasználási korlátozások meghatározására; |
| --- | --- |

b)

különleges kezelési utasítás, kód vagy betűszó a dokumentum által érintett tevékenységi terület vagy a szükséges ismeret elve alapján történő továbbítási vagy felhasználási korlátozások meghatározására;

| c) | a kiadhatóságra vonatkozó jelölések; |
| --- | --- |

c)

a kiadhatóságra vonatkozó jelölések;

| d) | adott esetben azon időpont vagy konkrét esemény, amelyet követően a minősített adat visszaminősíthető vagy a minősítés megszüntethető. |
| --- | --- |

d)

adott esetben azon időpont vagy konkrét esemény, amelyet követően a minősített adat visszaminősíthető vagy a minősítés megszüntethető.

24. cikk

Rövidített minősítési jelölések

(1)   Egy adott szöveg egyes bekezdései minősítési szintjének jelölésére egységes rövidített minősítési jelölések használhatók. A rövidítések nem helyettesítik a teljesen kiírt minősítési jelöléseket.

(2)   Az EU-minősített dokumentumokon belül a szöveg egy oldalnál kisebb terjedelmű szakaszainak vagy részeinek minősítési szintje a következő egységes rövidítésekkel jelölhető:

| TRES SECRET UE/EU TOP SECRET | TS-UE/EU-TS |
| --- | --- |
| SECRET UE/EU SECRET | S-UE/EU-S |
| CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL | C-UE/EU-C |
| RESTREINT UE/EU RESTRICTED | R-UE/EU-R |

TRES SECRET UE/EU TOP SECRET

TS-UE/EU-TS

SECRET UE/EU SECRET

S-UE/EU-S

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL

C-UE/EU-C

RESTREINT UE/EU RESTRICTED

R-UE/EU-R

25. cikk

EU-minősített dokumentumok létrehozása

(1)   EU-minősített dokumentum létrehozásakor:

| a) | minden egyes oldalon jól láthatóan szerepeltetni kell a minősítési jelölést; |
| --- | --- |

a)

minden egyes oldalon jól láthatóan szerepeltetni kell a minősítési jelölést;

| b) | minden egyes oldalt számozni kell; |
| --- | --- |

b)

minden egyes oldalt számozni kell;

| c) | a dokumentumnak nyilvántartási számmal és tárggyal kell rendelkeznie, amely önmagában nem minősített adat, kivéve, ha akként jelölik; |
| --- | --- |

c)

a dokumentumnak nyilvántartási számmal és tárggyal kell rendelkeznie, amely önmagában nem minősített adat, kivéve, ha akként jelölik;

| d) | a dokumentumot dátummal kell ellátni; |
| --- | --- |

d)

a dokumentumot dátummal kell ellátni;

| e) | a SECRET UE/EU SECRET és magasabb minősítési szintű dokumentumok minden egyes oldalán fel kell feltüntetni a példány sorszámát, ha azokat több példányban továbbítják. |
| --- | --- |

e)

a SECRET UE/EU SECRET és magasabb minősítési szintű dokumentumok minden egyes oldalán fel kell feltüntetni a példány sorszámát, ha azokat több példányban továbbítják.

(2)   Amennyiben az EU-minősített adatokra az (1) bekezdés nem alkalmazható, a végrehajtási szabályoknak megfelelő egyéb intézkedéseket kell hozni.

26. cikk

EU-minősített adatok visszaminősítése és a minősítés megszüntetése

(1)   Az adat létrehozásakor – amennyiben lehetséges – a kibocsátó jelöli, hogy adott időpontban vagy konkrét eseményt követően az EU-minősített adat visszaminősíthető-e vagy minősítése megszüntethető-e.

(2)   Valamennyi bizottsági szervezeti egység rendszeresen felülvizsgálja az általa kibocsátott EU-minősített adatokat annak megállapítására, hogy minősítésük még érvényes-e. A végrehajtási szabályok kialakítanak egy rendszert a Bizottság által kibocsátott, nyilvántartásban lévő EU-minősített adatok minősítési szintjének legalább ötévenkénti felülvizsgálatára. Nincs szükség ilyen felülvizsgálatra akkor, ha a kibocsátó már kezdetben jelezte, hogy az adatot automatikusan vissza fogják minősíteni vagy a minősítését meg fogják szüntetni, és az adatot ennek megfelelően jelölték.

(3)   A Bizottság által kibocsátott, RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítésű adatok minősítése harminc év után automatikusan megszüntetettnek tekintendő a Tanács 1700/2003/EK, Euratom rendelet által módosított 354/83/EGK, Euratom rendelettel (10) összhangban.

27. cikk

Az EU-minősített adatok bizottsági nyilvántartási rendszere

(1)   Az alábbi 52. cikk (5) bekezdése sérelme nélkül a Bizottság minden szervezeti egységénél, amely EU-minősített adatokat CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy SECRET UE/EU SECRET szinten kezel vagy tárol, az EU-minősített adatok nyilvántartásáért felelős helyi hivatalokat kell kialakítani, amelyek biztosítják, hogy az EU-minősített adatok kezelése e határozattal összhangban történjen.

(2)   A Főtitkárság által irányított EU-minősített adatokat nyilvántartó hivatal a Bizottság EU-minősített adatokat nyilvántartó központi hivatala. Az alábbi szerepeket tölti be:

| — | a Bizottság Főtitkárságának EU-minősített adatokat nyilvántartó helyi hivatala; |
| --- | --- |

—

a Bizottság Főtitkárságának EU-minősített adatokat nyilvántartó helyi hivatala;

| — | a bizottsági tagok kabinetjének EU-minősített adatokat nyilvántartó hivatala, amennyiben nincs EU-minősített adatokat nyilvántartó kijelölt helyi hivatala; |
| --- | --- |

—

a bizottsági tagok kabinetjének EU-minősített adatokat nyilvántartó hivatala, amennyiben nincs EU-minősített adatokat nyilvántartó kijelölt helyi hivatala;

| — | azon Főigazgatóságok vagy szolgálatok EU-minősített adatokat nyilvántartó hivatala, amelyek nem rendelkeznek EU-minősített adatokat nyilvántartó helyi hivatallal; |
| --- | --- |

—

azon Főigazgatóságok vagy szolgálatok EU-minősített adatokat nyilvántartó hivatala, amelyek nem rendelkeznek EU-minősített adatokat nyilvántartó helyi hivatallal;

| — | a Bizottság és szolgálatai, valamint harmadik államok és nemzetközi szervezetek, és amennyiben különös rendelkezések úgy rendelkeznek, egyéb uniós intézmények, ügynökségek és szervek között kicserélt RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítésű adatok – ideértve legfeljebb a SECRET UE/EU SECRET minősítésű adatokat is – fő beérkezési és kiküldési helye. |
| --- | --- |

—

a Bizottság és szolgálatai, valamint harmadik államok és nemzetközi szervezetek, és amennyiben különös rendelkezések úgy rendelkeznek, egyéb uniós intézmények, ügynökségek és szervek között kicserélt RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítésű adatok – ideértve legfeljebb a SECRET UE/EU SECRET minősítésű adatokat is – fő beérkezési és kiküldési helye.

(3)   A Bizottságon belül a Bizottság Biztonsági Hatóságának ki kell jelölnie a TRES SECRET UE/EU TOP SECRET minősítésű adatok központosított kézhez vételével és elosztásával megbízott nyilvántartót. Szükség esetén ennek alárendelt nyilvántartók is kijelölhetők ezen adatok nyilvántartására és kezelésére.

(4)   Az alárendelt nyilvántartók nem továbbíthatnak közvetlenül TRES SECRET UE/EU TOP SECRET dokumentumokat az ugyanazon TRES SECRET UE/EU TOP SECRET minősítéssel rendelkező, központi nyilvántartóhoz tartozó többi alárendelt nyilvántartó számára vagy kifelé e központi nyilvántartó kifejezett írásbeli jóváhagyása nélkül.

(5)   Az EU-minősített adatokat nyilvántartó hivatalokat a 3. fejezetnek megfelelően biztonsági területként kell kialakítani, és azokat a Bizottság Biztonsági Akkreditációs Hatóságának akkreditálnia kell.

28. cikk

Nyilvántartó hivatalt ellenőrző tisztviselő

(1)   Az EU-minősített adatokat nyilvántartó minden egyes hivatalt a nyilvántartó hivatalt ellenőrző tisztviselő irányítja.

(2)   A nyilvántartó hivatalt ellenőrző tisztviselő megfelelő biztonsági ellenőrzésen esik át.

(3)   A nyilvántartó hivatalt ellenőrző tisztviselő az EU minősített dokumentumok kezelésére vonatkozó rendelkezések alkalmazását és a megfelelő biztonsági intézkedések betartását illetően a Bizottság szervezeti egységének helyi biztonsági tisztviselőjének felügyelete alá tartozik.

(4)   A nyilvántartó hivatalt ellenőrző tisztviselő a rábízott EU-minősített adatokat nyilvántartó hivatal irányítását illető felelősségi körén belül ezen határozat és a vonatkozó végrehajtási szabályok, szabványok és útmutató szerint a következő alapvető feladatokat látja el:

| — | az adatok nyilvántartásba vételével, megőrzésével, sokszorosításával, fordításával, továbbításával, elküldésével és megsemmisítésével vagy az EU-minősített adatok levéltári szolgálatának való átadásával kapcsolatos igazgatási feladatok ellátása; |
| --- | --- |

—

az adatok nyilvántartásba vételével, megőrzésével, sokszorosításával, fordításával, továbbításával, elküldésével és megsemmisítésével vagy az EU-minősített adatok levéltári szolgálatának való átadásával kapcsolatos igazgatási feladatok ellátása;

| — | az adatok minősítésének további fenntartására vonatkozó szükségesség időközönkénti ellenőrzése; |
| --- | --- |

—

az adatok minősítésének további fenntartására vonatkozó szükségesség időközönkénti ellenőrzése;

| — | az EU-minősített adatok védelmével összefüggő vagy a végrehajtási szabályokban meghatározott egyéb feladatok ellátása. |
| --- | --- |

—

az EU-minősített adatok védelmével összefüggő vagy a végrehajtási szabályokban meghatározott egyéb feladatok ellátása.

29. cikk

Az EU-minősített adatok biztonsági célú nyilvántartásba vétele

(1)   E határozat alkalmazásában a biztonsági célú nyilvántartásba vétel (a továbbiakban: nyilvántartásba vétel) olyan eljárások alkalmazása, amelyek során rögzítésre kerül az EU-minősített adatok életciklusa, beleértve a terjesztését is.

(2)   Valamennyi CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL és annál magasabb minősítésű adatot és anyagot a szervezeti egységhez való beérkezés vagy onnan történő elküldés alkalmával külön erre a célra szolgáló nyilvántartásokban kell kezelni.

(3)   Ha az EU-minősített adatokat a kommunikációs és információs rendszer segítségével kezelik vagy tárolják, a nyilvántartási eljárások a kommunikációs és információs rendszerbeli folyamatok keretében is elvégezhetők.

(4)   Az EU-minősített adatok biztonsági célú nyilvántartásba vételével kapcsolatos részletesebb rendelkezéseket a végrehajtási szabályokban határozzák meg.

30. cikk

Az EU-minősített dokumentumok másolása és fordítása

(1)   TRES SECRET EU/EU TOP SECRET minősítésű dokumentumok kizárólag a kibocsátó előzetes írásbeli hozzájárulásával másolhatók vagy fordíthatók le.

(2)   Amennyiben a SECRET UE/EU SECRET és ennél alacsonyabb minősítésű dokumentumok kibocsátója a másolásra vagy fordításra vonatkozóan nem szab korlátozásokat, e dokumentumok a titokbirtokos utasítására másolhatók vagy fordíthatók.

(3)   Az eredeti dokumentumra vonatkozó biztonsági intézkedéseket a másolatokra és a fordításokra is alkalmazni kell.

31. cikk

Az EU-minősített adatok szállítása

(1)   Az EU-minősített adatokat úgy kell szállítani, hogy azok a szállítás közben védve legyenek az illetéktelen hozzáféréstől.

(2)   Az EU-minősített adatok szállítására a védelmi intézkedések vonatkoznak, amelyek:

| — | a szállított EU-minősített adatok minősítési szintjével arányosak; és |
| --- | --- |

—

a szállított EU-minősített adatok minősítési szintjével arányosak; és

| — | a szállítmány egyedi feltételeihez igazodnak, különösen annak függvényében, hogy szállítanak-e EU-minősített adatokat:






  — | bizottsági épületen vagy zárt épületcsoporton belül; |
| --- | --- | --- |

—

a szállítmány egyedi feltételeihez igazodnak, különösen annak függvényében, hogy szállítanak-e EU-minősített adatokat:

—

bizottsági épületen vagy zárt épületcsoporton belül;

| — | azonos tagállamban található bizottsági épületek között; |
| --- | --- |

—

azonos tagállamban található bizottsági épületek között;

| — | az Unión belül; |
| --- | --- |

—

az Unión belül;

| — | az Unióból valamely harmadik állam területére; és |
| --- | --- |

—

az Unióból valamely harmadik állam területére; és

| — | az EU-minősített adatok jellegéhez és formájához igazodnak. |
| --- | --- |

—

az EU-minősített adatok jellegéhez és formájához igazodnak.

(3)   Ezen védelmi intézkedéseket a végrehajtási szabályokban vagy, a 42. cikkben említett projektek és programok esetén, a vonatkozó program vagy projektbiztonsági utasítások szerves részeként részletesen meghatározzák.

(4)   A végrehajtási szabályok vagy program vagy projektbiztonsági utasítások az EU-minősített adatok szintjével arányos rendelkezéseket tartalmaznak az alábbiak tekintetében:

| — | szállítási típus, például kézi szállítás, katonai vagy diplomáciai futár útján történő szállítás, postaszolgálatok vagy kereskedelmi futárszolgálatok útján történő szállítás; |
| --- | --- |

—

szállítási típus, például kézi szállítás, katonai vagy diplomáciai futár útján történő szállítás, postaszolgálatok vagy kereskedelmi futárszolgálatok útján történő szállítás;

| — | az EU-minősített adatok csomagolása; |
| --- | --- |

—

az EU-minősített adatok csomagolása;

| — | elektronikus eszközökön szállított EU-minősített adatok számára kialakított technikai ellenintézkedések; |
| --- | --- |

—

elektronikus eszközökön szállított EU-minősített adatok számára kialakított technikai ellenintézkedések;

| — | bármely más eljárási, fizikai vagy elektronikus intézkedés; |
| --- | --- |

—

bármely más eljárási, fizikai vagy elektronikus intézkedés;

| — | nyilvántartásba vételi eljárások; |
| --- | --- |

—

nyilvántartásba vételi eljárások;

| — | biztonsági engedéllyel rendelkező személyzet használata. |
| --- | --- |

—

biztonsági engedéllyel rendelkező személyzet használata.

(5)   Az EU-minősített adatok elektronikus eszközökön történő szállítása során – a 21. cikk (5) bekezdésétől eltérően – a vonatkozó végrehajtási szabályokban meghatározott védelmi intézkedéseket – az elvesztés vagy az illetéktelen tudomására jutás kockázatának minimalizálása érdekében – kiegészíthetik a Bizottság Biztonsági Hatósága által elfogadott, megfelelő technikai ellenintézkedések.

32. cikk

Az EU-minősített adatok megsemmisítése

(1)   A már nem szükséges EU-minősített dokumentumok a levéltárakra vonatkozó rendeletek, valamint a dokumentumok kezelésére és archiválására vonatkozó bizottsági szabályok és rendeletek, különösen a közös megőrzési lista figyelembevételével megsemmisíthetők.

(2)   A CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű EU-minősített adatokat az EU-minősített adatok nyilvántartásáért felelős hivatal ellenőrző tisztviselője semmisíti meg az adat birtokosa vagy az illetékes hatóság utasítására. A nyilvántartó hivatalt ellenőrző tisztviselő ennek megfelelően aktualizálja az iktatókönyveket és egyéb nyilvántartásokat.

(3)   A SECRET UE/EU SECRET vagy TRES SECRET UE/EU TOP SECRET minősítésű dokumentumok esetében a nyilvántartó hivatalt ellenőrző tisztviselő által végrehajtott ezen megsemmisítést olyan tanú jelenlétében kell végrehajtani, aki a megsemmisítendő dokumentum minősítési szintjével legalább megegyező minősítési szintű adatok megismerésére jogosító személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkezik.

(4)   Az ügykezelő és – amennyiben annak jelenléte kötelező – a tanú aláírja a megsemmisítési jegyzőkönyvet, amelyet a nyilvántartóban kell iktatni. Az EU-minősített adatok nyilvántartásáért felelős hivatal ellenőrző tisztviselője a megsemmisítési jegyzőkönyveket TRES SECRET UE/EU TOP SECRET minősítésű dokumentumok esetében legalább tíz évig, a CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL és a SECRET UE/EU SECRET minősítésű dokumentumok esetében pedig legalább öt évig őrzi meg.

(5)   A minősített dokumentumokat – ideértve a RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítéssel rendelkezőket is – a végrehajtási szabályokban meghatározott és a vonatkozó uniós vagy az ezzel egyenértékű szabványoknak megfelelő módszerekkel kell megsemmisíteni.

(6)   Az EU-minősített adatok tárolására szolgáló számítógépes adathordozókat a végrehajtási szabályokban meghatározott eljárásokkal összhangban kell megsemmisíteni.

33. cikk

Az EU-minősített adatok vészhelyzetben történő megsemmisítése

(1)   Az EU-minősített adatok birtokában levő bizottsági szervezeti egységek a helyi feltételek alapján terveket dolgoznak ki az EU minősített anyagok válsághelyzetben történő védelmére, beleértve adott esetben a vészhelyzeti megsemmisítési és kiürítési terveket is. Kiadják az annak megakadályozására szükségesnek ítélt utasításokat, hogy az EU-minősített információk illetéktelen személyek kezébe kerülhessenek.

(2)   A CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL és SECRET UE/EU SECRET anyagok válsághelyzetben történő védelmére és/vagy megsemmisítésére irányuló intézkedések semmilyen körülmények között sem akadályozhatják az olyan TRES SECRET UE/EU TOP SECRET anyagok – a kriptográfiai berendezéseket is beleértve – védelmét vagy megsemmisítését, amelyek ellátása minden más feladattal szemben elsőbbséget élvez.

(3)   Vészhelyzet esetén, ha illetéktelen hozzáférés közvetlen kockázata áll fenn, a tulajdonosnak meg kell semmisítenie az EU-minősített adatokat úgy, hogy azokat sem részben, sem egészben ne lehessen helyreállítani. A nyilvántartásba vett EU-minősített adatok vészhelyzeti megsemmisítéséről tájékoztatni kell az adatok kibocsátóját és a származási nyilvántartót.

(4)   Az EU-minősített adatok megsemmisítésével kapcsolatos részletesebb rendelkezéseket a végrehajtási szabályokban kell meghatározni.

5. FEJEZET

AZ EU-MINŐSÍTETT ADATOK VÉDELME A KOMMUNIKÁCIÓS ÉS INFORMÁCIÓS RENDSZERBEN

34. cikk

Információvédelmi alapelvek

(1)   Az információvédelem a kommunikációs és információs rendszerek tekintetében azt jelenti, hogy az ilyen rendszerek megvédik az általuk kezelt adatot, továbbá a szükséges módon, a szükséges időben, a jogszerű felhasználók ellenőrzése alatt működnek.

(2)   A hatékony információvédelem az alábbi tényezők megfelelő szintjét biztosítja:

| Hitelesség | : | annak garanciája, hogy az információ valódi és jóhiszemű forrásokból származik; |
| --- | --- | --- |
| Elérhetőség | : | az engedéllyel rendelkező szervezet kérelemére megvalósuló hozzáférhetőség és felhasználhatóság; |
| Bizalmasság | : | annak garanciája, hogy az információ nem hozzáférhető illetéktelen személy, szervezet vagy folyamat részére; |
| Sértetlenség | : | az eszközök és információ hitelességének és teljességének védelme; |
| Letagadhatatlanság | : | egy cselekmény vagy esemény megtörténtének bizonyíthatósága annak érdekében, hogy ezt a cselekedetet vagy eseményt később ne lehessen letagadni. |

Hitelesség

:

annak garanciája, hogy az információ valódi és jóhiszemű forrásokból származik;

Elérhetőség

:

az engedéllyel rendelkező szervezet kérelemére megvalósuló hozzáférhetőség és felhasználhatóság;

Bizalmasság

:

annak garanciája, hogy az információ nem hozzáférhető illetéktelen személy, szervezet vagy folyamat részére;

Sértetlenség

:

az eszközök és információ hitelességének és teljességének védelme;

Letagadhatatlanság

:

egy cselekmény vagy esemény megtörténtének bizonyíthatósága annak érdekében, hogy ezt a cselekedetet vagy eseményt később ne lehessen letagadni.

(3)   Az információvédelem kockázatkezelési eljáráson alapul.

35. cikk

Fogalommeghatározások

E fejezet alkalmazásában az alábbi meghatározásokat kell alkalmazni:

a)   „akkreditáció”: az a hivatalos engedély és jóváhagyás, amelyet a Biztonsági Akkreditációs Hatóság egy kommunikációs és információs rendszer számára kiad, hogy működési környezetében EU minősített információkat kezelhessen a biztonsági terv hivatalos jóváhagyását és annak helyes végrehajtását követően;

b)   „akkreditációs eljárás”: a Biztonsági Akkreditációs Hatóság akkreditálását megelőzően szükséges lépések és feladatok. Ezen lépéseket és feladatokat az akkreditációs eljárás szabványában határozzák meg;

c)   „kommunikációs és információs rendszer”: az elektronikus formában történő információkezelést lehetővé tevő rendszer. A kommunikációs és információs rendszer magában foglalja a működéséhez szükséges valamennyi eszközt, beleértve az infrastruktúrát, a szervezetet, a személyzetet és az információs forrásokat;

d)   „fennmaradó kockázat”: biztonsági intézkedések végrehajtását követően fennmaradó kockázat, tekintve, hogy nem lehet minden fenyegetést elhárítani és minden sebezhetőséget megszüntetni;

e)   „kockázat”: annak valószínűsége, hogy egy adott fenyegetés kihasználja valamely szervezet vagy az általa használt rendszerek bármelyikének belső, illetve külső sebezhetőségét, és ezáltal kárt okoz az adott szervezetnek, illetve kárt tesz annak tárgyi eszközeiben vagy immateriális javaiban. Mérése a fenyegetések bekövetkezése valószínűségének és hatásának kombinációjával történik.

f)   „kockázatelfogadás”: a kockázatkezelést követően fennmaradó kockázat további meglétéhez való hozzájárulásra vonatkozó határozat;

g)   a „kockázatértékelés”: a fenyegetések és sebezhetőségek azonosításából, valamint a kapcsolódó kockázatelemzésből, azaz a valószínűség és a hatás elemzéséből áll;

h)   „kockázatkommunikáció”: a kommunikációs és információs rendszer felhasználói közösségei körében a kockázatokkal kapcsolatos tudatosság növelése, a jóváhagyó hatóságok tájékoztatása a kockázatokról és jelentéstétel azokról a működtető hatóságok részére;

i)   „kockázatkezelés”: a kockázat (megfelelő technikai, fizikai, szervezeti vagy eljárási intézkedések kombinálásával történő) enyhítése, megszüntetése, csökkentése, illetve annak átruházása vagy figyelemmel kísérése.

36. cikk

Az EU-minősített adatokat kezelő kommunikációs és információs rendszer

(1)   A kommunikációs és információs rendszer az információvédelem koncepciójával összhangban kezeli az EU-minősített adatokat.

(2)   Az EU-minősített adatokat kezelő kommunikációs és információs rendszer tekintetében C(2006) 3602 bizottsági határozatban (11) említett, az információs rendszerek biztonságával kapcsolatos bizottsági politikának való megfelelés az alábbiakat vonja maga után:

| a) | Tervezés-Megvalósítás-Ellenőrzés-Intézkedés szemléletet az információs rendszerek biztonságával kapcsolatos politika végrehajtásakor, az információs rendszer teljes életciklusa alatt alkalmazni kell; |
| --- | --- |

a)

Tervezés-Megvalósítás-Ellenőrzés-Intézkedés szemléletet az információs rendszerek biztonságával kapcsolatos politika végrehajtásakor, az információs rendszer teljes életciklusa alatt alkalmazni kell;

| b) | a biztonsági igényeket üzleti hatásvizsgálat által kell azonosítani; |
| --- | --- |

b)

a biztonsági igényeket üzleti hatásvizsgálat által kell azonosítani;

| c) | az információs rendszert és az abban foglalt adatokat hivatalos adatvagyon-minősítésnek kell alávetni; |
| --- | --- |

c)

az információs rendszert és az abban foglalt adatokat hivatalos adatvagyon-minősítésnek kell alávetni;

| d) | az információs rendszerek biztonságával kapcsolatos politika alapján meghatározott valamennyi kötelező biztonsági intézkedést végre kell hajtani; |
| --- | --- |

d)

az információs rendszerek biztonságával kapcsolatos politika alapján meghatározott valamennyi kötelező biztonsági intézkedést végre kell hajtani;

| e) | kockázatkezelési eljárást kell alkalmazni, amely a következő lépésekből áll: a fenyegetések és sebezhetőségek azonosítása, kockázatértékelés, kockázatkezelés, kockázatelfogadás és kockázatkommunikáció; |
| --- | --- |

e)

kockázatkezelési eljárást kell alkalmazni, amely a következő lépésekből áll: a fenyegetések és sebezhetőségek azonosítása, kockázatértékelés, kockázatkezelés, kockázatelfogadás és kockázatkommunikáció;

| f) | biztonsági politikát és biztonsági üzemeltetési eljárásokat tartalmazó biztonsági terv meghatározása, végrehajtása, ellenőrzése és felülvizsgálata. |
| --- | --- |

f)

biztonsági politikát és biztonsági üzemeltetési eljárásokat tartalmazó biztonsági terv meghatározása, végrehajtása, ellenőrzése és felülvizsgálata.

(3)   Az EU-minősített adatokat kezelő kommunikációs és információs rendszer tervezésében, fejlesztésében, vizsgálatában, üzemeltetésében, irányításában vagy használatában részt vevő minden munkatárs valamennyi lehetséges biztonsági hiányosságról, incidensről, a biztonság megsértéséről illetve az adatok illetéktelen tudomására jutásáról értesíti a Biztonsági Akkreditációs Hatóságot, amely a kommunikációs és információs rendszer és/vagy az abban foglalt EU-minősített adatok védelmére hatással lehet.

(4)   Amennyiben az EU-minősített adatok védelmét kriptográfiai termékek biztosítják, e termékek jóváhagyása az alábbiak szerint történik:

| a) | előnyben kell részesíteni azon termékeket, amelyeket a Tanács vagy a Tanács Főigazgatósága a Tanács kriptográfiai jóváhagyó hatóságának minőségében, a Bizottság biztonsági szakértői csoportjának ajánlására jóváhagyott; |
| --- | --- |

a)

előnyben kell részesíteni azon termékeket, amelyeket a Tanács vagy a Tanács Főigazgatósága a Tanács kriptográfiai jóváhagyó hatóságának minőségében, a Bizottság biztonsági szakértői csoportjának ajánlására jóváhagyott;

| b) | A kriptográfiai jóváhagyó hatóság – konkrét működési indokok alapján – a Bizottság biztonsági szakértői csoportjának ajánlására figyelmen kívül hagyhatja az a) pontban említett követelményeket és meghatározott időtartamra ideiglenes jóváhagyást biztosíthat. |
| --- | --- |

b)

A kriptográfiai jóváhagyó hatóság – konkrét működési indokok alapján – a Bizottság biztonsági szakértői csoportjának ajánlására figyelmen kívül hagyhatja az a) pontban említett követelményeket és meghatározott időtartamra ideiglenes jóváhagyást biztosíthat.

(5)   EU-minősített adatok elektronikus eszközökkel történő továbbítása, feldolgozása és tárolása során jóváhagyott kriptográfiai termékeket kell használni. E követelmény ellenére szükséghelyzet vagy a kriptográfiai jóváhagyó hatóság által történő jóváhagyást követő speciális technikai konfigurációk esetén különleges eljárások alkalmazhatók.

(6)   Biztonsági intézkedéseket kell alkalmazni a CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy magasabb szintű minősített adatokat kezelő kommunikációs és információs rendszerek védelmére annak érdekében, hogy nem szándékos elektromágneses kisugárzás miatt a minősített adatok bizalmassága ne sérüljön („TEMPEST biztonsági intézkedések”). Ezeknek a biztonsági intézkedéseknek arányosnak kell lenniük az adatok felhasználásának kockázatával és minősítésük szintjével.

(7)   A Bizottság Biztonsági Hatósága az alábbi szerepeket tölti be:

| — | információvédelmi hatóság; |
| --- | --- |

—

információvédelmi hatóság;

| — | Biztonsági akkreditációs hatóság; |
| --- | --- |

—

Biztonsági akkreditációs hatóság;

| — | TEMPEST-hatóság; |
| --- | --- |

—

TEMPEST-hatóság;

| — | Kriptográfiai jóváhagyó hatóság; |
| --- | --- |

—

Kriptográfiai jóváhagyó hatóság;

| — | Kriptográfiai terjesztési hatóság. |
| --- | --- |

—

Kriptográfiai terjesztési hatóság.

(8)   A Bizottság Biztonsági Hatósága minden rendszer esetén kijelöli az információvédelmi üzemeltetési hatóságot.

(9)   A (7) és (8) bekezdésben ismertetett szerepek kötelezettségeit a végrehajtási szabályokban határozzák meg.

37. cikk

Az EU-minősített adatokat kezelő kommunikációs és információs rendszer akkreditálása

(1)   Az EU-minősített adatokat kezelő valamennyi kommunikációs és információs rendszer az információvédelmi elvek alapján akkreditálási eljáráson megy keresztül, amelynek részletessége a szükséges védelmi szinttel arányos.

(2)   Az akkreditálási eljárás magában foglalja a kommunikációs és információs rendszer vonatkozó biztonsági tervének a Bizottság Biztonsági Akkreditációs Hatósága általi hivatalos jóváhagyását az alábbiak biztosítása érdekében:

| a) | a 36. cikk (2) bekezdésében említett kockázatkezelési eljárást megfelelő módon teljesítették; |
| --- | --- |

a)

a 36. cikk (2) bekezdésében említett kockázatkezelési eljárást megfelelő módon teljesítették;

| b) | a rendszertulajdonos tudatosan elfogadta a fennmaradó kockázatot; és |
| --- | --- |

b)

a rendszertulajdonos tudatosan elfogadta a fennmaradó kockázatot; és

| c) | ezen határozattal összhangban elérték a kommunikációs és információs rendszer, valamint a benne kezelt EU-minősített adatok megfelelő védelmi szintjét. |
| --- | --- |

c)

ezen határozattal összhangban elérték a kommunikációs és információs rendszer, valamint a benne kezelt EU-minősített adatok megfelelő védelmi szintjét.

(3)   A Bizottság Biztonsági Akkreditációs Hatósága akkreditációs nyilatkozatot ad ki, amely meghatározza az EU-minősített adatoknak azt a megengedett legmagasabb minősítési szintjét, amelyet a kommunikációs és információs rendszer kezelhet, valamint az üzemeltetéshez kapcsolódó feltételeket. Ez nem érinti az 512/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 11. cikkében meghatározott, a Biztonsági Akkreditációs Tanácsra ruházott feladatokat.

(4)   Egy közös Biztonsági Akkreditációs Tanács felel a Bizottság számos felet magában foglaló kommunikációs és információs rendszerének akkreditálásáért. A Biztonsági Akkreditációs Tanács a részt vevő összes tagállam biztonsági akkreditációs hatóságának képviselőiből áll, és ülésein részt vesz a Bizottság biztonsági akkreditációs hatóságának egy képviselője.

(5)   Az akkreditálási eljárás az érintett felek által ellátandó feladatok egész sorából áll. Az akkreditálási iratok és dokumentáció elkészítésének felelőssége teljes mértékben a kommunikációs és információs rendszer tulajdonosát terheli.

(6)   Az akkreditálásért a Bizottság Biztonsági Akkreditációs Hatósága felel, amelynek a kommunikációs és információs rendszer életciklusának bármely pillanatában joga van az alábbiakhoz:

| a) | akkreditálási eljárás alkalmazásának előírása; |
| --- | --- |

a)

akkreditálási eljárás alkalmazásának előírása;

| b) | a kommunikációs és információs rendszer ellenőrzése vagy kivizsgálása; |
| --- | --- |

b)

a kommunikációs és információs rendszer ellenőrzése vagy kivizsgálása;

| c) | ha az üzemeltetési feltételek többé nem teljesülnek, egy biztonsági fejlesztési terv meghatározásának és világosan meghatározott időn belül történő hatékony végrehajtásának előírása, a kommunikációs és információs rendszer üzemeltetési engedélyének az üzemeltetési feltételek újbóli teljesüléséig történő esetleges visszavonása mellett. |
| --- | --- |

c)

ha az üzemeltetési feltételek többé nem teljesülnek, egy biztonsági fejlesztési terv meghatározásának és világosan meghatározott időn belül történő hatékony végrehajtásának előírása, a kommunikációs és információs rendszer üzemeltetési engedélyének az üzemeltetési feltételek újbóli teljesüléséig történő esetleges visszavonása mellett.

(7)   Az akkreditálási eljárást az EU-minősített adatokat kezelő kommunikációs és információs rendszer akkreditálási eljárásának szabványában kell létrehozni, amelyet a C(2006) 3602 határozat 10. cikkének (3) bekezdésével összhangban kell jóváhagyni.

38. cikk

Szükséghelyzet

(1)   Az e fejezetben foglalt rendelkezések ellenére, szükséghelyzetben – például fenyegető vagy ténylegesen fennálló válság-, konfliktus- vagy háborús helyzetben – vagy rendkívüli üzemeltetési körülmények között az alábbiakban leírt különös eljárások alkalmazhatók.

(2)   EU-minősített adatok az illetékes hatóság beleegyezésével továbbíthatók alacsonyabb minősítési szintre jóváhagyott kriptográfiai termékek felhasználásával vagy rejtjelezés nélkül, amennyiben a késedelem által okozott kár egyértelműen meghaladná a minősített adatok illetéktelen hozzáférhetővé tétele által okozott kárt, és ha:

| a) | a küldő, illetve a címzett nem rendelkezik az előírt rejtjelezési lehetőséggel; valamint |
| --- | --- |

a)

a küldő, illetve a címzett nem rendelkezik az előírt rejtjelezési lehetőséggel; valamint

| b) | a minősített anyag más eszközökkel nem továbbítható időben. |
| --- | --- |

b)

a minősített anyag más eszközökkel nem továbbítható időben.

(3)   A 1. pontban meghatározott körülmények esetén továbbított minősített adat nem látható el olyan jelöléssel vagy jelzéssel, amely azt a nem minősített adatoktól vagy elérhető kriptográfiai eszköz által védhető adattól megkülönbözteti. A címzetteket késedelem nélkül, egyéb módon értesíteni kell a minősítési szintről.

(4)   Ezt követően jelentést kell tenni az illetékes hatóságnak és a Bizottság biztonsági szakértői csoportjának.

6. FEJEZET

IPARI BIZTONSÁG

39. cikk

Alapelvek

(1)   Az iparbiztonság az EU-minősített adatok védelmét biztosító intézkedések alkalmazása

| a) | minősített szerződések keretén belül






  i. | a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők által, a pályázati és szerződéskötési eljárás során; |
| --- | --- | --- |

a)

minősített szerződések keretén belül

i.

a részvételre jelentkezők vagy ajánlattevők által, a pályázati és szerződéskötési eljárás során;

| ii. | a vállalkozók vagy alvállalkozók által, a minősített szerződések életciklusa során; |
| --- | --- |

ii.

a vállalkozók vagy alvállalkozók által, a minősített szerződések életciklusa során;

| b) | minősített támogatási megállapodások keretén belül,






  i. | a pályázók által, a támogatás-odaítélési eljárások során; |
| --- | --- | --- |

b)

minősített támogatási megállapodások keretén belül,

i.

a pályázók által, a támogatás-odaítélési eljárások során;

| ii. | a kedvezményezettek által, a minősített támogatási megállapodások életciklusa során. |
| --- | --- |

ii.

a kedvezményezettek által, a minősített támogatási megállapodások életciklusa során.

(2)   Az ilyen szerződések vagy támogatási megállapodások nem foglalhatnak magukban TRES SECRET UE/EU TOP SECRET szintű minősített adatot.

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában ezen fejezet minősített szerződésekre vagy vállalkozókra vonatkozó rendelkezéseit a minősített alvállalkozói szerződésekre vagy alvállalkozókra is alkalmazni kell.

40. cikk

Fogalommeghatározások

E fejezet alkalmazásában a következő fogalom-meghatározások alkalmazandóak:

a)   „minősített szerződés”: az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletben (13) említett, a Bizottság vagy egyik szervezeti egysége által egy vállalkozóval ingó vagy ingatlan eszközök szállítása, munkák kivitelezése vagy szolgáltatások nyújtása céljából kötött keretszerződés vagy szerződés, amelynek teljesítése EU-minősített adatok létrehozását, kezelését vagy tárolását teszi szükségessé vagy foglalja magában.

b)   „minősített alvállalkozói szerződés”: a Bizottság vagy egyik szervezeti egysége által egy másik vállalkozóval (azaz alvállalkozóval) ingó vagy ingatlan eszközök szállítása, munkálatok elvégzése vagy szolgáltatások nyújtása céljából kötött szerződés, amelynek teljesítése EU-minősített adatok létrehozását, kezelését vagy tárolását teszi szükségessé vagy foglalja magában;

c)   „minősített támogatási megállapodás”: egy megállapodás, amelynek keretében az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet I. részének VI. címében említettek szerint a Bizottság támogatást ítél oda, amelynek teljesítése EU-minősített adatok létrehozását, kezelését vagy tárolását teszi szükségessé vagy foglalja magában;

d)   „kijelölt biztonsági hatóság”: egy adott tagállam nemzeti biztonsági hatóságának felelős hatóság, amelynek feladata az ipari és egyéb szervezetek tájékoztatása az iparbiztonságot érintő ügyekre vonatkozó nemzeti politikáról, valamint iránymutatás és segítségnyújtás biztosítása e politikák végrehajtása során. A kijelölt biztonsági hatóság feladatait a nemzeti biztonsági hatóság vagy bármely más illetékes hatóság is elvégezheti.

41. cikk

A minősített szerződésekre vagy támogatási megállapodásokra vonatkozó eljárás

(1)   A Bizottság minden egyes szervezeti egysége – mint ajánlatkérő – a minősített szerződések vagy támogatási megállapodások odaítélésekor gondoskodik arról, hogy az iparbiztonság e fejezetben meghatározott minimumszabályait a szerződésbe belefoglalják vagy abban azokra utalás történjen, valamint, hogy e szabályokat betartsák.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a Bizottság illetékes szolgálatai kikérik a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság és különösen annak Biztonsági Igazgatóságának véleményét, és biztosítják, hogy a vállalkozói és alvállalkozói mintaszerződések és támogatási mintamegállapodások a vállalkozók és alvállalkozók, illetve a támogatási megállapodások kedvezményezettjei által betartandó, az EU-minősített adatok védelmére vonatkozó alapelveket és minimumszabályokat tükröző rendelkezéseket tartalmaznak.

(3)   A Bizottság szorosan együttműködik a nemzeti biztonsági hatósággal, a kijelölt biztonsági hatósággal és az érintett tagállamok más illetékes hatóságával.

(4)   Amennyiben egy ajánlatkérő egy minősített szerződés vagy támogatási megállapodás megkötésére irányuló eljárást tervez elindítani, az eljárás minősített jellegével és az eljárás elemeivel kapcsolatban az eljárás valamennyi szakaszában kikéri a Bizottság Biztonsági Hatóságának véleményét.

(5)   A minősített vállalkozói és alvállalkozói szerződésekre, minősített támogatási megállapodásokra, szerződési hirdetményekre, telephely-biztonsági tanúsítvány használatát előíró körülményekre vonatkozó iránymutatásra, program vagy projektbiztonsági utasításokra, a biztonsági vonatkozások záradékára, a látogatásokra, az EU-minősített adatok minősített szerződések és minősített támogatási megállapodások alapján történő továbbítására és szállítására vonatkozó sablonokat és mintákat az iparbiztonsággal kapcsolatos végrehajtási szabályokban kell meghatározni, a Bizottság biztonsági szakértői csoportjával folytatott konzultációt követően.

(6)   A Bizottság minősített szerződést vagy támogatási megállapodást köthet, amely az EU-minősített adatokhoz való hozzáféréssel, vagy azok kezelését vagy tárolását magában foglaló vagy azzal járó feladatokkal bízhat meg egy tagállamban vagy olyan harmadik államban bejegyzett gazdasági szereplőt, amellyel a Bizottság ezen határozat 7. fejezete szerinti megállapodást vagy igazgatási megállapodást fogadott el.

42. cikk

A minősített szerződésben vagy támogatási megállapodásban található biztonsági elemek

(1)   A minősített szerződések és támogatási megállapodások az alábbi biztonsági elemeket tartalmazzák:

A programra vagy projektre vonatkozó biztonsági utasítások

| a) | „A programra vagy projektre vonatkozó biztonsági utasítások”: adott programra vagy projektre alkalmazandó biztonsági eljárások felsorolása a biztonsági eljárások egységesítése céljából. A felsorolás a program vagy projekt teljes időtartama alatt felülvizsgálható. |
| --- | --- |

a)

„A programra vagy projektre vonatkozó biztonsági utasítások”: adott programra vagy projektre alkalmazandó biztonsági eljárások felsorolása a biztonsági eljárások egységesítése céljából. A felsorolás a program vagy projekt teljes időtartama alatt felülvizsgálható.

| b) | A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság programra vagy projektre vonatkozó általános biztonsági utasításokat dolgoz ki, az EU-minősített adatok kezelését vagy tárolását magában foglaló programokért vagy projektekért felelős bizottsági szervezeti egységek adott esetben programra vagy projektre vonatkozó külön biztonsági utasításokat dolgozhat ki, amelyek a programra vagy projektre vonatkozó általános biztonsági utasításokon alapulnak. |
| --- | --- |

b)

A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság programra vagy projektre vonatkozó általános biztonsági utasításokat dolgoz ki, az EU-minősített adatok kezelését vagy tárolását magában foglaló programokért vagy projektekért felelős bizottsági szervezeti egységek adott esetben programra vagy projektre vonatkozó külön biztonsági utasításokat dolgozhat ki, amelyek a programra vagy projektre vonatkozó általános biztonsági utasításokon alapulnak.

| c) | A programra vagy projektre vonatkozó külön biztonsági utasításokat különösen a jelentős hatókörű, mértékű vagy komplexitású vagy a nagyszámú és/vagy sokféle vállalkozót, kedvezményezettet és más partnert és érdekelt felet magában foglaló programok és projektek esetén kell kidolgozni, például azok jogállására vonatkozóan. A programra vagy projektre vonatkozó külön biztonsági utasításokat a programot vagy projektet irányító bizottsági szervezeti egység(ek) a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatósággal szoros együttműködésben dolgozzák ki. |
| --- | --- |

c)

A programra vagy projektre vonatkozó külön biztonsági utasításokat különösen a jelentős hatókörű, mértékű vagy komplexitású vagy a nagyszámú és/vagy sokféle vállalkozót, kedvezményezettet és más partnert és érdekelt felet magában foglaló programok és projektek esetén kell kidolgozni, például azok jogállására vonatkozóan. A programra vagy projektre vonatkozó külön biztonsági utasításokat a programot vagy projektet irányító bizottsági szervezeti egység(ek) a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatósággal szoros együttműködésben dolgozzák ki.

| d) | A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság a programra vagy projektre vonatkozó általános, illetve külön biztonsági utasításokat is benyújtja a Bizottság biztonsági szakértői csoportjának tanácsadás céljából. |
| --- | --- |

d)

A Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság a programra vagy projektre vonatkozó általános, illetve külön biztonsági utasításokat is benyújtja a Bizottság biztonsági szakértői csoportjának tanácsadás céljából.

Biztonsági vonatkozások záradéka

| a) | „Biztonsági vonatkozások záradéka”: különös szerződéses feltételek ajánlatkérő által összeállított jegyzéke, amely szerves részét képezi az EU-minősített adathoz való hozzáférést vagy ilyen adat létrehozását magában foglaló minősített szerződésnek, és amely meghatározza a biztonsági követelményeket és a szerződésnek a biztonsági védelmet igénylő elemeit; |
| --- | --- |

a)

„Biztonsági vonatkozások záradéka”: különös szerződéses feltételek ajánlatkérő által összeállított jegyzéke, amely szerves részét képezi az EU-minősített adathoz való hozzáférést vagy ilyen adat létrehozását magában foglaló minősített szerződésnek, és amely meghatározza a biztonsági követelményeket és a szerződésnek a biztonsági védelmet igénylő elemeit;

| b) | A szerződésspecifikus biztonsági követelményeket biztonsági mellékletben (SAL) kell leírni. Adott esetben a biztonsági vonatkozások záradéka tartalmazza az biztonsági minősítési útmutatót, és a minősített vállalkozói vagy alvállalkozói szerződésnek vagy támogatási megállapodásnak szerves részét képezi; |
| --- | --- |

b)

A szerződésspecifikus biztonsági követelményeket biztonsági mellékletben (SAL) kell leírni. Adott esetben a biztonsági vonatkozások záradéka tartalmazza az biztonsági minősítési útmutatót, és a minősített vállalkozói vagy alvállalkozói szerződésnek vagy támogatási megállapodásnak szerves részét képezi;

| c) | A biztonsági vonatkozások záradéka tartalmazza a vállalkozók vagy kedvezményezettek részére az e határozatban foglalt minimumszabályok teljesítését előíró rendelkezéseket. Az ajánlatkérő biztosítja, hogy a biztonsági vonatkozások záradéka jelezze, hogy a minimumszabályok be nem tartása elegendő indokot jelenthet a szerződés vagy a támogatási megállapodás felbontására. |
| --- | --- |

c)

A biztonsági vonatkozások záradéka tartalmazza a vállalkozók vagy kedvezményezettek részére az e határozatban foglalt minimumszabályok teljesítését előíró rendelkezéseket. Az ajánlatkérő biztosítja, hogy a biztonsági vonatkozások záradéka jelezze, hogy a minimumszabályok be nem tartása elegendő indokot jelenthet a szerződés vagy a támogatási megállapodás felbontására.

(2)   A programra vagy projektre vonatkozó biztonsági utasítások és a biztonsági vonatkozások záradéka is kötelező biztonsági elemként tartalmazza a biztonsági minősítési útmutatót:

| a) | „Biztonsági minősítési útmutató”: olyan dokumentum, amely – az alkalmazandó biztonsági minősítési szinteket meghatározva – leírja egy program, projekt, szerződés vagy támogatási megállapodás minősített elemeit. A biztonsági minősítési útmutató kiterjeszthető a program, projekt, szerződés vagy támogatási megállapodás teljes időtartamára, az egyes információk pedig újraosztályozhatók, illetve alacsonyabb szintbe sorolhatók; amennyiben létezik biztonsági minősítési útmutató, az a biztonsági vonatkozások záradékának része kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

a)

„Biztonsági minősítési útmutató”: olyan dokumentum, amely – az alkalmazandó biztonsági minősítési szinteket meghatározva – leírja egy program, projekt, szerződés vagy támogatási megállapodás minősített elemeit. A biztonsági minősítési útmutató kiterjeszthető a program, projekt, szerződés vagy támogatási megállapodás teljes időtartamára, az egyes információk pedig újraosztályozhatók, illetve alacsonyabb szintbe sorolhatók; amennyiben létezik biztonsági minősítési útmutató, az a biztonsági vonatkozások záradékának része kell, hogy legyen.

| b) | A pályázati felhívás kiírását vagy a minősített szerződés odaítélését megelőzően a Bizottság szervezeti egysége ajánlatkérőként meghatározza a részvételre jelentkezők és ajánlattevők vagy vállalkozók részére nyújtandó bármely adat biztonsági minősítését, valamint a vállalkozó által létrehozandó bármely adat biztonsági minősítését. E célból a Bizottság szervezeti egysége a szerződés teljesítése során alkalmazandó biztonsági minősítési útmutató készít e határozattal és annak végrehajtási szabályaival összhangban, a Bizottság Biztonsági Hatóságával folytatott konzultációt követően. |
| --- | --- |

b)

A pályázati felhívás kiírását vagy a minősített szerződés odaítélését megelőzően a Bizottság szervezeti egysége ajánlatkérőként meghatározza a részvételre jelentkezők és ajánlattevők vagy vállalkozók részére nyújtandó bármely adat biztonsági minősítését, valamint a vállalkozó által létrehozandó bármely adat biztonsági minősítését. E célból a Bizottság szervezeti egysége a szerződés teljesítése során alkalmazandó biztonsági minősítési útmutató készít e határozattal és annak végrehajtási szabályaival összhangban, a Bizottság Biztonsági Hatóságával folytatott konzultációt követően.

| c) | A minősített szerződés különféle elemeire vonatkozó biztonsági minősítések meghatározása érdekében az alábbi elveket kell alkalmazni:






  i. | a biztonsági minősítési útmutató elkészítése során a Bizottság szervezeti egységének mint ajánlatkérőnek figyelembe kell vennie valamennyi vonatkozó biztonsági szempontot, ideértve a nyújtott adathoz rendelt és az adat kibocsátója által a szerződéshez való használatra jóváhagyott biztonsági minősítést; |
| --- | --- | --- |

c)

A minősített szerződés különféle elemeire vonatkozó biztonsági minősítések meghatározása érdekében az alábbi elveket kell alkalmazni:

i.

a biztonsági minősítési útmutató elkészítése során a Bizottság szervezeti egységének mint ajánlatkérőnek figyelembe kell vennie valamennyi vonatkozó biztonsági szempontot, ideértve a nyújtott adathoz rendelt és az adat kibocsátója által a szerződéshez való használatra jóváhagyott biztonsági minősítést;

| ii. | a szerződés minősítésének általános szintje nem lehet alacsonyabb bármely elemének legmagasabb minősítési szintjénél; valamint |
| --- | --- |

ii.

a szerződés minősítésének általános szintje nem lehet alacsonyabb bármely elemének legmagasabb minősítési szintjénél; valamint

| iii. | adott esetben az ajánlatkérő a Bizottság Biztonsági Hatóságán keresztül kapcsolatba lép a tagállamok nemzeti biztonsági hatóságaival, kijelölt biztonsági hatóságaival vagy más érintett illetékes biztonsági hatósággal, egy szerződés teljesítése során a vállalkozók által létrehozott vagy azok részére nyújtott adat minősítését érintő bármilyen változás esetén és a biztonsági minősítési útmutató bármilyen további változása esetén. |
| --- | --- |

iii.

adott esetben az ajánlatkérő a Bizottság Biztonsági Hatóságán keresztül kapcsolatba lép a tagállamok nemzeti biztonsági hatóságaival, kijelölt biztonsági hatóságaival vagy más érintett illetékes biztonsági hatósággal, egy szerződés teljesítése során a vállalkozók által létrehozott vagy azok részére nyújtott adat minősítését érintő bármilyen változás esetén és a biztonsági minősítési útmutató bármilyen további változása esetén.

43. cikk

A vállalkozók és kedvezményezettek alkalmazottainak EU-minősített adatokhoz való hozzáférése

Az ajánlatkérő vagy támogatást nyújtó hatóság biztosítja, hogy a minősített szerződés vagy minősített támogatási megállapodás rendelkezéseket tartalmaz, amelyek feltüntetik, hogy egy vállalkozó, alvállalkozó vagy kedvezményezett olyan alkalmazottja számára, akinek a minősített szerződés teljesítéséhez szüksége van az EU-minősített adatokhoz való hozzáférésre, a hozzáférés csak akkor adható meg, ha:

| a) | a megfelelő szintű biztonsági engedéllyel rendelkezik vagy más módon megfelelő felhatalmazást kapott „szükséges ismereteinek” meghatározásával; |
| --- | --- |

a)

a megfelelő szintű biztonsági engedéllyel rendelkezik vagy más módon megfelelő felhatalmazást kapott „szükséges ismereteinek” meghatározásával;

| b) | tájékoztatást kaptak az EU-minősített adatok védelme esetén alkalmazandó biztonsági szabályokról és eljárásokról, és tudomásul vették az ilyen adatok védelmével kapcsolatos felelősségüket. |
| --- | --- |

b)

tájékoztatást kaptak az EU-minősített adatok védelme esetén alkalmazandó biztonsági szabályokról és eljárásokról, és tudomásul vették az ilyen adatok védelmével kapcsolatos felelősségüket.

| c) | a CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy SECRET UE/EU SECRET minősítésű adatokhoz való hozzáférés érdekében átestek adott nemzeti biztonsági hatóság, kijelölt biztonsági hatóság vagy bármely más illetékes biztonsági hatóság megfelelő szintű biztonsági ellenőrzésén. |
| --- | --- |

c)

a CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy SECRET UE/EU SECRET minősítésű adatokhoz való hozzáférés érdekében átestek adott nemzeti biztonsági hatóság, kijelölt biztonsági hatóság vagy bármely más illetékes biztonsági hatóság megfelelő szintű biztonsági ellenőrzésén.

44. cikk

Telephely-biztonsági tanúsítvány

„Telephely-biztonsági tanúsítvány”: annak a nemzeti biztonsági hatóság vagy kijelölt biztonsági hatóság vagy bármely más illetékes biztonsági hatóság által történő hivatalos meghatározása, hogy egy adott létesítmény biztonsági szempontból megfelelő szintű védelmet tud-e nyújtani meghatározott biztonsági minősítésű szintű EU-minősített adatoknak.

(2)   A tagállam nemzeti biztonsági hatósága vagy kijelölt biztonsági hatósága vagy bármely más illetékes biztonsági hatósága által kibocsátott telephely-biztonsági tanúsítványt, amely annak jelzésére szolgál, hogy – a nemzeti törvényekkel és rendeletekkel összhangban – egy gazdasági szereplő képes az EU-minősített adatnak a telephelyükön, megfelelő minősítési szinten (CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy SECRET UE/EU SECRET) való védelmére, be kell mutatni a Bizottság Biztonsági Hatóságának, amely továbbítja azt az ajánlatkérő vagy támogatást nyújtó hatóságként eljáró bizottsági szervezeti egységének, mielőtt egy részvételre jelentkező, ajánlattevő vagy vállalkozó, illetve támogatást kérelmező vagy kedvezményezett számára az EU-minősített adathoz való hozzáférést biztosítanák vagy engedélyeznék.

(3)   Adott esetben az ajánlatkérő a Bizottság Biztonsági Hatóságán keresztül értesíti a megfelelő nemzeti vagy kijelölt biztonsági hatóságot vagy bármely más illetékes biztonsági hatóságot, hogy a szerződés teljesítéséhez telephely-biztonsági tanúsítványra van szükség. Telephely-biztonsági tanúsítványra vagy személyi biztonsági tanúsítványra akkor van szükség, ha a közbeszerzés vagy a támogatás-odaítélési eljárás során CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy SECRET UE/EU SECRET minősítésű adatot kell átadni.

(4)   Az ajánlatkérő vagy támogatást nyújtó hatóság nem köthet minősített szerződést vagy támogatási megállapodást a megfelelőnek tartott pályázóval vagy résztvevővel azt megelőzően, hogy kézhez kapná az érintett vállalkozó vagy alvállalkozó bejegyzésének helye szerinti tagállam nemzeti biztonsági hatósága, kijelölt biztonsági hatósága által kiállított megerősítést arról, hogy szükség szerint megfelelő telephely-biztonsági tanúsítvánnyal rendelkeznek.

(5)   Ha a telephely-biztonsági tanúsítványt kibocsátó nemzeti biztonsági hatóság, kijelölt biztonsági hatóság vagy bármely más illetékes biztonsági hatóság a Bizottság Biztonsági Hatóságát a telephely-biztonsági tanúsítványt érintő bármely változásról értesíti, a Bizottság Biztonsági Hatósága tájékoztatja az ajánlatkérő vagy támogatást nyújtó hatóságként eljáró bizottsági szervezeti egységet. Alvállalkozói szerződés esetén a nemzeti vagy kijelölt biztonsági hatóságot, illetve bármely egyéb illetékes biztonsági hatóságot ennek megfelelően tájékoztatni kell.

(6)   A telephely-biztonsági tanúsítványnak az adott nemzeti vagy kijelölt biztonsági hatóság vagy bármely más illetékes biztonsági hatóság általi visszavonása elegendő indokot szolgáltat az ajánlatkérőnek a minősített szerződés megszüntetésére vagy a részvételre jelentkezőnek, ajánlattevőnek vagy a pályázónak versenyből való kizárására. Az ilyen értelmű rendelkezést a kidolgozandó mintaszerződések és támogatási megállapodások tartalmazzák.

45. cikk

A minősített szerződésekre és támogatási megállapodásokra vonatkozó rendelkezések

(1)   Amikor egy részvételre jelentkező, ajánlattevő vagy pályázó részére a közbeszerzési eljárás során EU-minősített adatot adnak át, a pályázati vagy ajánlattételi felhívásnak tartalmaznia kell egy olyan kitételt, amely azt a részvételre jelentkezőt, ajánlattevőt vagy pályázót, aki végül nem nyújtja be pályázatát vagy ajánlatát, vagy akit nem választanak ki, arra kötelezi, hogy adott időn belül valamennyi minősített dokumentumot szolgáltassa vissza.

(2)   Az ajánlatkérő a Bizottság Biztonsági Hatóságán keresztül értesíti a megfelelő nemzeti vagy kijelölt biztonsági hatóságot vagy bármely más illetékes biztonsági hatóságot, hogy minősített szerződést vagy támogatási megállapodást kötöttek, valamint közli a vonatkozó adatokat, például a vállalkozó(k) vagy kedvezményezett(ek) nevét, a szerződés időtartamát és a legmagasabb minősítési szintet.

(3)   Amennyiben egy ilyen szerződést vagy támogatási megállapodást megszüntetnek, az ajánlatkérő vagy támogatást nyújtó hatóság haladéktalanul értesíti a Bizottság Biztonsági Hatóságán keresztül annak a tagállamnak a nemzeti vagy kijelölt biztonsági hatóságát vagy bármely más illetékes biztonsági hatóságát, amelyben a vállalkozót vagy a támogatás kedvezményezettjét nyilvántartásba vették.

(4)   Általános szabály, hogy a vállalkozó vagy a támogatás kedvezményezettje a minősített vállalkozói vagy támogatási megállapodás vagy a támogatási kedvezményezett részvételének lejártát követően köteles valamennyi EU-minősített adatot visszaszolgáltatni az ajánlatkérő vagy támogatást nyújtó hatóságnak.

(5)   Az EU-minősített adatoknak a minősített szerződés vagy minősített támogatási megállapodás teljesítése során vagy azok lejártával történő megsemmisítésére vonatkozó egyedi rendelkezéseket a biztonsági vonatkozások záradékában kell lefektetni.

(6)   Amennyiben a vállalkozó vagy a támogatás kedvezményezettje engedélyt kap az EU-minősített adatok megtartására a minősített szerződés vagy támogatási megállapodás lejártát követően, továbbra is be kell tartani az e határozatban foglalt minimumszabályokat, és a vállalkozónak vagy a támogatás kedvezményezettjének védenie kell az EU-minősített adatok bizalmasságát.

46. cikk

Minősített szerződésekre vonatkozó egyedi rendelkezések

(1)   A pályázati kiírásban és a minősített szerződésben meg kell határozni az EU-minősített adatok védelme szempontjából lényeges feltételeket, amelyek szerint a vállalkozó alvállalkozói szerződést köthet.

(2)   Mielőtt a vállalkozó a minősített szerződés bármely részére alvállalkozókat szerződtetne, ehhez engedélyt kér az ajánlatkérőtől. Az EU-minősített adatokhoz való hozzáférést magában foglaló alvállalkozói szerződés nem köthető harmadik országban nyilvántartásba vett alvállalkozóval, kivéve, ha a 7. fejezetben meghatározottak szerint létrehozták az adatok biztonságára vonatkozó keretszabályozást.

(3)   A vállalkozó felel annak biztosításáért, hogy minden alvállalkozói tevékenységet az e határozatban foglalt minimumszabályokkal összhangban folytassanak, és az alvállalkozó részére nem ad át EU-minősített adatot vagy anyagot az azt kibocsátó előzetes írásbeli engedélye nélkül.

(4)   A vállalkozó által létrehozott vagy kezelt EU-minősített adatok tekintetében a Bizottságot kell kibocsátónak tekinteni, és a kibocsátót megillető jogokat az ajánlatkérő gyakorolja.

47. cikk

A minősített szerződésekkel kapcsolatos látogatások

(1)   Amennyiben a Bizottság egyik alkalmazottjának vagy a vállalkozók vagy a támogatás kedvezményezettjei személyzetének valamely minősített szerződés vagy támogatási megállapodás teljesítéséhez egymás telephelyén CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL vagy SECRET UE/EU SECRET minősítésű adathoz kell hozzáférnie, a látogatásokat a nemzeti vagy kijelölt biztonsági hatóságokkal vagy bármely más érintett illetékes biztonsági hatósággal összeköttetésben kell megszervezni. A Bizottság Biztonsági Hatóságát tájékoztatják e látogatásokról. Egyes meghatározott programokra vagy projektekre vonatkozóan azonban a nemzeti biztonsági hatóság, a kijelölt biztonsági hatóság vagy bármely más illetékes biztonsági hatóság megállapodhat egy olyan eljárásról, amely alapján közvetlenül meg lehet szervezni e látogatásokat.

(2)   Minden látogatónak megfelelő biztonsági tanúsítvánnyal kell rendelkeznie, és teljesítenie kell a „szükséges ismeret” feltételét a minősített szerződéssel kapcsolatos EU-minősített adatokhoz való hozzáféréshez.

(3)   A látogatók csak a látogatás céljához kapcsolódó EU-minősített adatokhoz kapnak hozzáférést.

(4)   A részletesebb rendelkezéseket a végrehajtási szabályokban határozzák meg.

(5)   Az e határozatban megállapított és a (4) bekezdésben említett végrehajtási szabályokban említett minősített szerződésekkel kapcsolatos látogatásokra vonatkozó rendelkezéseknek való megfelelés kötelező.

48. cikk

Az EU-minősített adatok minősített szerződésekkel és minősített támogatási megállapodásokkal kapcsolatos továbbítása és szállítása

(1)   Az EU-minősített adatok elektronikus úton történő továbbítása tekintetében ezen határozat 5. fejezetének vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.

(2)   Az EU-minősített adatok szállítására ezen határozat 4. fejezetének és annak végrehajtási szabályainak vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni, a nemzeti törvényekkel és rendeletekkel összhangban.

(3)   Az EU-minősített adatok szállítmányként való szállítása biztonsági előírásainak meghatározása során az alábbi elveket kell alkalmazni:

| a) | a szállítás valamennyi szakasza alatt garantálni kell a biztonságot, a kiindulási helytől a végső úti célig; |
| --- | --- |

a)

a szállítás valamennyi szakasza alatt garantálni kell a biztonságot, a kiindulási helytől a végső úti célig;

| b) | egy adott szállítmányra megállapított védelmi szintet az abban foglalt anyag legmagasabb minősítési szintje határozza meg; |
| --- | --- |

b)

egy adott szállítmányra megállapított védelmi szintet az abban foglalt anyag legmagasabb minősítési szintje határozza meg;

| c) | a SECRET UE/EU SECRET vagy CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIEL adatként minősített anyag bármilyen, határokon átnyúló szállítását megelőzően a feladó szállítási tervet készít, amelyet az érintett nemzeti biztonsági hatóságok, kijelölt biztonsági hatóságok vagy más illetékes biztonsági hatóságok jóváhagynak; |
| --- | --- |

c)

a SECRET UE/EU SECRET vagy CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIEL adatként minősített anyag bármilyen, határokon átnyúló szállítását megelőzően a feladó szállítási tervet készít, amelyet az érintett nemzeti biztonsági hatóságok, kijelölt biztonsági hatóságok vagy más illetékes biztonsági hatóságok jóváhagynak;

| d) | az útvonalak lehetőség szerint közvetlenek, és a szállítást a körülmények engedte lehető leggyorsabban hajtják végre; |
| --- | --- |

d)

az útvonalak lehetőség szerint közvetlenek, és a szállítást a körülmények engedte lehető leggyorsabban hajtják végre;

| e) | az útvonalak lehetőség szerint kizárólag tagállamokon keresztül vezetnek. Nem uniós tagállamokon keresztül vezető útvonalakon kizárólag mind a feladó, mind a címzett államának nemzeti vagy kijelölt biztonsági hatósága vagy más illetékes biztonsági hatósága által kiadott jóváhagyást követően lehet haladni. |
| --- | --- |

e)

az útvonalak lehetőség szerint kizárólag tagállamokon keresztül vezetnek. Nem uniós tagállamokon keresztül vezető útvonalakon kizárólag mind a feladó, mind a címzett államának nemzeti vagy kijelölt biztonsági hatósága vagy más illetékes biztonsági hatósága által kiadott jóváhagyást követően lehet haladni.

49. cikk

Az EU-minősített adatok átadása harmadik államban működő vállalkozók vagy támogatási kedvezményezettek részére

Az EU-minősített adat harmadik államokban működő vállalkozók vagy támogatási kedvezményezettek részére való átadása a Bizottság Biztonsági Hatósága, a Bizottság szervezeti egysége mint ajánlatkérő vagy támogatást nyújtó hatóság, valamint azon érintett harmadik ország nemzeti biztonsági hatósága kijelölt biztonsági hatósága vagy más illetékes biztonsági hatósága által elfogadott biztonsági intézkedésekkel összhangban történik, ahol a vállalkozót vagy a támogatás kedvezményezettjét bejegyezték.

50. cikk

A RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítésű adatok minősített szerződések vagy minősített támogatási megállapodások keretében történő kezelése

(1)   A RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítésű adatok minősített szerződések vagy minősített támogatási megállapodások keretében történő védelme az arányosság és költséghatékonyság elvén alapszik.

(2)   A RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítésű adatok kezelését magában foglaló minősített szerződések vagy minősített támogatási megállapodások összefüggésében nincs szükség telephely-biztonsági tanúsítványra vagy személyi biztonsági tanúsítványra.

(3)   Amennyiben egy adott szerződés vagy támogatási megállapodás RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítési szintű adatok adott vállalkozó vagy a támogatás kedvezményezettje által működtetett kommunikációs és információs rendszerben való kezelésére is kiterjed, az ajánlatkérő vagy támogatási nyújtó hatóság a Bizottság Biztonsági Hatóságával való konzultációt követően biztosítja, hogy a szerződés vagy a támogatási megállapodás meghatározza a kommunikációs és információs rendszer akkreditálásához vagy jóváhagyásához szükséges, valamennyi kockázati tényezőre kiterjedő technikai és adminisztratív követelményeket. Az ilyen kommunikációs és információs rendszer akkreditációjának vagy jóváhagyásának hatályáról a Bizottság Biztonsági Hatósága és az érintett nemzeti biztonsági hatóság vagy kijelölt biztonsági hatóság állapodik meg.

7. FEJEZET

A MINŐSÍTETT ADATOK MÁS UNIÓS INTÉZMÉNYEKKEL, ÜGYNÖKSÉGEKKEL, SZERVEKKEL ÉS HIVATALOKKAL, TAGÁLLAMOKKAL, HARMADIK ÁLLAMOKKAL ÉS NEMZETKÖZI SZERVEZETEKKEL VALÓ CSERÉJE

51. cikk

Alapelvek

(1)   Amennyiben a Bizottság vagy egyik szervezeti egysége megállapítja, hogy EU-minősített adatok más uniós intézménnyel, ügynökséggel, szervvel vagy hivatallal, illetve harmadik állammal vagy nemzetközi szervezettel való cseréjére van szüksége, e célból meg kell tenni a megfelelő jogi vagy igazgatási keret létrehozására irányuló szükséges lépéseket, amely keret magában foglalhatja a vonatkozó rendeletekkel összhangban megkötött adatbiztonsági megállapodásokat vagy igazgatási megállapodásokat is.

(2)   Az 57. cikk sérelme nélkül az EU-minősített adatok más uniós intézménnyel, ügynökséggel, szervvel vagy hivatallal, illetve harmadik állammal vagy nemzetközi szervezettel történő cseréjére csak abban az esetben van lehetőség, ha megfelelő jogi vagy adminisztratív keretet hoztak létre, és elegendő garancia áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy az érintett uniós intézmény, ügynökség, szerv vagy hivatal, illetve harmadik állam vagy nemzetközi szervezet egyenértékű alapelveket és minimumszabályokat alkalmaz a minősített adatok védelmére vonatkozóan.

52. cikk

Az EU-minősített adatok más uniós intézményekkel, ügynökségekkel, szervekkel és hivatalokkal való cseréje

(1)   Mielőtt más uniós intézménnyel, ügynökséggel, szervvel vagy hivatallal igazgatási megállapodást kötne az EU-minősített adatok cseréjére vonatkozóan, a Bizottság megbizonyosodik arról, hogy az érintett uniós intézmény, ügynökség, szerv vagy hivatal:

| a) | rendelkezik az EU-minősített adatok védelmére vonatkozó keretszabályozással, amely az e határozatban és annak végrehajtási szabályaiban megállapított alapelvekkel és minimumszabályokkal egyenértékű alapelveket és minimumszabályokat állapít meg; |
| --- | --- |

a)

rendelkezik az EU-minősített adatok védelmére vonatkozó keretszabályozással, amely az e határozatban és annak végrehajtási szabályaiban megállapított alapelvekkel és minimumszabályokkal egyenértékű alapelveket és minimumszabályokat állapít meg;

| b) | a személyi biztonsággal, fizikai biztonsággal, EU-minősített adatok kezelésével és a kommunikációs és információs rendszerek biztonságával kapcsolatos biztonsági szabványokat és útmutatókat alkalmaz, amelyek az EU-minősített adatok számára a Bizottságban biztosított védelmi szinttel egyenértékű védelmi szintet biztosítanak. |
| --- | --- |

b)

a személyi biztonsággal, fizikai biztonsággal, EU-minősített adatok kezelésével és a kommunikációs és információs rendszerek biztonságával kapcsolatos biztonsági szabványokat és útmutatókat alkalmaz, amelyek az EU-minősített adatok számára a Bizottságban biztosított védelmi szinttel egyenértékű védelmi szintet biztosítanak.

| c) | az általa létrehozott minősített adatokat EU-minősített adatokként jelöli meg. |
| --- | --- |

c)

az általa létrehozott minősített adatokat EU-minősített adatokként jelöli meg.

(2)   Szoros együttműködésben a Bizottság egyéb illetékes szervezeti egységeivel, a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság a Bizottságon belüli illetékes szolgálat a más uniós intézménnyel, ügynökséggel, szervvel vagy hivatallal EU-minősített adatok cseréjére vonatkozóan megkötött igazgatási megállapodások tekintetében.

(3)   Az igazgatási megállapodást általában levélváltás formájában kötik, a humánerőforrásügyi és biztonsági főigazgató Bizottság nevében történő aláírásával.

(4)   Mielőtt megállapodást kötne az EU-minősített adatok cseréjére vonatkozóan, a Bizottság Biztonsági Hatósága értékelő látogatást tesz az EU-minősített adatok védelmére vonatkozó keretszabályozás értékelése és az EU-minősített adatok védelme érdekében tett intézkedések hatékonyságának megállapítása céljából. Az igazgatási megállapodás csak akkor lép hatályba és az EU-minősített adatok kicserélésére csak akkor kerül sor, hogyha az értékelő látogatás eredménye kielégítő és a látogatás során tett további ajánlásokat betartották. Rendszeres nyomon követő értékelő látogatásokat kell tenni annak megerősítésére, hogy az igazgatási megállapodást betartják-e és a meglevő biztonsági intézkedések továbbra is megfelelnek-e az alapelveknek és az elfogadott minimumszabályoknak.

(5)   Általános szabályként a minősített adatok más uniós intézményekkel, ügynökségekkel, szervekkel és hivatalokkal való cseréjének fő beérkezési és kiküldési helye a Bizottságon belül a Főtitkárság által irányított EU-minősített adatokat nyilvántartó hivatal. Ha azonban biztonsági, szervezeti vagy üzemeltetési okokból az EU-minősített adatok védelme szempontjából ez megfelelőbb, az e határozattal és annak végrehajtási szabályaival összhangban a Bizottság szervezeti egységeiben létrehozott EU-minősített adatokat nyilvántartó helyi hivatalok működnek a minősített adatok beérkezési és kiküldési helyeként a Bizottság érintett szervezeti egységeinek hatáskörébe tartozó kérdésekben.

(6)   A Bizottság biztonsági szakértői csoportját tájékoztatni kell a (2) bekezdés szerinti igazgatási megállapodások megkötésének folyamatáról.

53. cikk

Az EU-minősített adatok tagállamokkal való cseréje

(1)   Az EU-minősített adatokat ki lehet cserélni a tagállamokkal és át lehet adni a tagállamoknak feltéve, hogy azok ezeket az adatokat a nemzeti minősítési jelöléssel ellátott azonos szintű minősített adatokra alkalmazandó előírásoknak megfelelően védik a biztonsági minősítések I. mellékletben szereplő egyenértékűségi táblázatában foglaltak szerint.

(2)   Amennyiben a tagállamok nemzeti minősítési jelöléssel ellátott minősített adatokat visznek be az Európai Unió struktúráiba vagy hálózataiba, a Bizottság ezeket az adatokat az azonos szintű EU-minősített adatokra alkalmazandó előírásoknak megfelelően védi a biztonsági minősítések I. mellékletben szereplő egyenértékűségi táblázatában foglaltak szerint.

54. cikk

Az EU-minősített adatok harmadik államokkal és nemzetközi szervezetekkel való cseréje

(1)   Abban az esetben, ha a Bizottság a minősített adatok harmadik államokkal és nemzetközi szervezetekkel való cseréjének hosszú távú szükségességét állapítja meg, e célból meg kell tenni a megfelelő jogi vagy igazgatási keret létrehozására irányuló szükséges lépéseket, amely keret magában foglalhatja a vonatkozó rendeletekkel összhangban megkötött adatbiztonsági megállapodásokat vagy igazgatási megállapodásokat is.

(2)   A (1) bekezdésben említett ilyen adatbiztonsági vagy igazgatási megállapodások rendelkezéseket tartalmaznak annak biztosítására, hogy amennyiben a harmadik állam vagy a nemzetközi szervezet EU-minősített adatot kap, az ilyen adatot a minősítési szintjének és az e határozatban foglaltakkal egyenértékű minimumszabályoknak megfelelő védelemben részesítsék.

(3)   Az általános szabályként legfeljebb RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítési szintű EU-minősített adatok esetén a Bizottság az 56. cikknek megfelelően igazgatási megállapodásokat köthet.

(4)   A (3) bekezdésben említett, minősített adatok cseréjére vonatkozó igazgatási megállapodások rendelkezéseket tartalmaznak annak biztosítására, hogy amennyiben a harmadik állam vagy a nemzetközi szervezet EU-minősített adatot kap, az ilyen adatot a minősítési szintjének és az e határozatban foglaltakkal egyenértékű minimumszabályoknak megfelelő védelemben részesítsék. A Bizottság biztonsági szakértői csoportja véleményét kikérik az adatbiztonsági megállapodások vagy igazgatási megállapodások megkötéséről.

(5)   A Bizottságtól származó EU-minősített adatok harmadik állam vagy nemzetközi szervezet részére történő átadásáról szóló határozatot csak a Bizottság szervezeti egysége, mint ezen EU-minősített adatok Bizottságon belüli kibocsátója hozhatja meg eseti alapon, az adat jellegétől és tartalmától, a címzett számára szükséges ismeret elvétől, valamint az Unió számára jelentkező előnyök mértékétől függően. Ha az átadni kért minősített adat vagy az abban esetlegesen jelen lévő forrásanyag kibocsátója nem a Bizottság, akkor a Bizottság EU-minősített adatot birtokló szervezeti egységének a kibocsátó előzetes írásbeli beleegyezését kell kérnie az adat átadásához. Ha a kibocsátó nem állapítható meg, feladatkörét a Bizottság minősített adatot birtokló szervezeti egysége látja el, a Bizottság biztonsági szakértői csoportjával folytatott konzultációt követően.

55. cikk

Adatbiztonsági megállapodások

(1)   Harmadik államokkal és nemzetközi szervezetekkel az EUMSZ 218. cikkével összhangban kötnek adatbiztonsági megállapodásokat.

(2)   Az adatbiztonsági megállapodások:

| a) | megállapítják a minősített adatoknak az Unió és harmadik államok vagy nemzetközi szervezetek közötti cseréjére irányadó alapelveket és minimumszabályokat; |
| --- | --- |

a)

megállapítják a minősített adatoknak az Unió és harmadik államok vagy nemzetközi szervezetek közötti cseréjére irányadó alapelveket és minimumszabályokat;

| b) | rendelkeznek technikai végrehajtási szabályokról is, amelyeket az érintett uniós intézmények és szervek illetékes biztonsági hatóságai és a szóban forgó harmadik állam vagy nemzetközi szervezet illetékes biztonsági hatósága közösen alakítanak ki. A végrehajtási szabályok figyelembe veszik az érintett harmadik állam vagy nemzetközi szervezet hatályos biztonsági szabályai, struktúrái és eljárásai által biztosított védelmi szintet; |
| --- | --- |

b)

rendelkeznek technikai végrehajtási szabályokról is, amelyeket az érintett uniós intézmények és szervek illetékes biztonsági hatóságai és a szóban forgó harmadik állam vagy nemzetközi szervezet illetékes biztonsági hatósága közösen alakítanak ki. A végrehajtási szabályok figyelembe veszik az érintett harmadik állam vagy nemzetközi szervezet hatályos biztonsági szabályai, struktúrái és eljárásai által biztosított védelmi szintet;

| c) | előírják, hogy a minősített adatoknak az adott megállapodás szerinti cseréjét megelőzően meg kell állapítani, hogy az átvevő fél képes a neki átadott minősített adatok megfelelő védelmére és megőrzésére. |
| --- | --- |

c)

előírják, hogy a minősített adatoknak az adott megállapodás szerinti cseréjét megelőzően meg kell állapítani, hogy az átvevő fél képes a neki átadott minősített adatok megfelelő védelmére és megőrzésére.

(3)   Amennyiben az 51. cikk (1) bekezdése szerint megállapítást nyer, hogy minősített adatok cseréjére van szükség, a Bizottság konzultál az Európai Külügyi Szolgálattal, a Tanács Főtitkárságával és adott esetben más uniós intézményekkel és szervekkel annak megállapítása céljából, hogy szükség van-e az EUMSZ 218. cikkének (3) bekezdése szerinti ajánlás előterjesztésére.

(4)   Az EU-minősített adatok elektronikus eszközökkel történő cseréje nem megengedett, kivéve, ha az adatbiztonsági megállapodás vagy a technikai végrehajtási szabályok erről kifejezetten rendelkeznek.

(5)   Általános szabályként a Bizottságon belül a Főtitkárság által irányított EU-minősített adatokat nyilvántartó hivatal a minősített adatok harmadik államokkal és nemzetközi szervezetekkel való cseréjének fő beérkezési és kiküldési helye. Ha azonban biztonsági, szervezeti vagy üzemeltetési okokból az EU-minősített adatok védelme szempontjából ez megfelelőbb, e határozattal és annak végrehajtási szabályaival összhangban a Bizottság szervezeti egységeiben létrehozott EU-minősített adatokat nyilvántartó helyi hivatalok működnek a minősített adatok beérkezési és kiküldési helyeként a Bizottság érintett szervezeti egységeinek hatáskörébe tartozó kérdésekben.

(6)   Az érintett harmadik állam vagy nemzetközi szervezet biztonsági szabályai, struktúrái és eljárásai hatékonyságának megállapítása céljából a Bizottság más uniós intézményekkel, ügynökségekkel vagy szervekkel együttműködve értékelő látogatásokon vesz részt az érintett harmadik állammal vagy nemzetközi szervezettel való kölcsönös megállapodás alapján. Az ilyen értékelő látogatások az alábbiak értékelését végzik el:

| a) | a minősített adatok védelmére alkalmazandó szabályozási keret; |
| --- | --- |

a)

a minősített adatok védelmére alkalmazandó szabályozási keret;

| b) | a harmadik állam vagy nemzetközi szervezet biztonsági politikájának és a biztonság szervezésének bármely sajátos jellemzője, amely befolyásolhatja az esetlegesen kicserélt minősített adatok szintjét; |
| --- | --- |

b)

a harmadik állam vagy nemzetközi szervezet biztonsági politikájának és a biztonság szervezésének bármely sajátos jellemzője, amely befolyásolhatja az esetlegesen kicserélt minősített adatok szintjét;

| c) | a ténylegesen hatályos biztonsági intézkedések és eljárások; valamint |
| --- | --- |

c)

a ténylegesen hatályos biztonsági intézkedések és eljárások; valamint

| d) | az átadandó EU-minősített adatok szintjére vonatkozó biztonsági ellenőrzési eljárások. |
| --- | --- |

d)

az átadandó EU-minősített adatok szintjére vonatkozó biztonsági ellenőrzési eljárások.

56. cikk

Igazgatási megállapodások

(1)   Amennyiben az Unió szakpolitikai vagy jogi keretével összefüggésben harmadik állammal vagy nemzetközi szervezettel általános szabályként legfeljebb RESTREINT UE/EU RESTRICTED minősítési jelölésű adatok hosszú távú cseréjére van szükség, és amennyiben a Bizottság Biztonsági Hatósága a Bizottság biztonsági szakértői csoportjával folytatott konzultációt követően különösen megállapította, hogy az érintett fél nem rendelkezik kellőképpen fejlett biztonsági rendszerrel ahhoz, hogy lehetséges legyen az adatbiztonsági megállapodás megkötése, a Bizottság igazgatási megállapodást köthet a szóban forgó harmadik állam vagy nemzetközi szervezet megfelelő hatóságaival.

(2)   Az ilyen igazgatási megállapodást általában levélváltás formájában kell megkötni.

(3)   Az értékelő látogatásra a megállapodás megkötése előtt kerül sor. A Bizottság biztonsági szakértői csoportját tájékoztatják az értékelő látogatás eredményéről. Amennyiben rendkívüli okok indokolják az EU-minősített adatok sürgős cseréjét, az EU-minősített adat átadható azzal a feltétellel, hogy megtesznek mindent annak érdekében, hogy a lehető leghamarabb sor kerüljön az értékelő látogatásra.

(4)   Az EU-minősített adatok elektronikus eszközökkel történő cseréje csak akkor megengedett, ha az adminisztratív megállapodás erről kifejezetten rendelkezik.

57. cikk

Az EU-minősített adatok rendkívüli ad hoc átadása

(1)   Amennyiben nincs meglévő adatbiztonsági vagy igazgatási megállapodás és amennyiben a Bizottság vagy egyik szervezeti egysége megállapítja, hogy az Unió szakpolitikai vagy jogi keretével összefüggésben rendkívüli igény merül fel EU-minősített adatok harmadik állam vagy nemzetközi szervezet részére való átadására, a Bizottság Biztonsági Hatósága a lehetséges mértékben ellenőrzi, hogy az adott harmadik állam vagy nemzetközi szervezet biztonsági hatóságainak biztonsági szabályai, struktúrái és eljárásai garantálni tudják, hogy a részére átadott EU-minősített adatok az e határozatban foglaltaknál nem kevésbé szigorú szabályoknak megfelelő védelemben részesüljenek.

(2)   Az EU-minősített adatok érintett harmadik államnak vagy nemzetközi szervezetnek való átadásáról szóló döntést a Bizottság hozza meg a Bizottság biztonsági kérdésekért felelős egyik tagjának javaslata alapján, a Bizottság biztonsági szakértői csoportjával való konzultációt követően.

(3)   A Bizottság EU-minősített adat átadására vonatkozó döntését követően és a kibocsátó előzetes írásbeli hozzájárulásának függvényében, ideértve az esetlegesen jelen lévő forrásanyag kibocsátóit is, a Bizottság illetékes szervezeti egysége továbbítja az érintett adatot, amelyen szerepel az átvevő harmadik államot vagy nemzetközi szervezetet feltüntető átadásra jogosító jelölés is. A tényleges átadást megelőzően vagy annak alkalmával az adott harmadik fél írásban kötelezettséget vállal az átvett EU-minősített adatoknak az e határozatban megállapított alapelvek és minimumszabályok szerinti védelmére.

8. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

58. cikk

A korábbi határozat hatályon kívül helyezése

Ez a határozat hatályon kívül helyezi a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatot (14) és annak helyébe lép.

59. cikk

Az e határozat hatálybalépése előtt létrehozott minősített adatok

(1)   A 2001/844/EK, ESZAK, Euratom határozat értelmében minősített valamennyi EU-minősített adatot a továbbiakban e határozat vonatkozó rendelkezéseivel összhangban kell védeni.

(2)   A 2001/844/EK, ESZAK, Euratom határozat hatálybalépésének napján a Bizottság birtokában levő valamennyi minősített adat, kivéve az Euratom-minősített adatokat:

| a) | alapértelmezésben – amennyiben azt a Bizottság hozta létre – továbbra is RESTREINT UE körbe átminősítettnek tekintendő, hacsak kibocsátója úgy nem határozott, hogy 2002. január 31-ig az adatot más minősítési fokozatba sorolja és erről az érintett dokumentum valamennyi címzettjét tájékoztatta; |
| --- | --- |

a)

alapértelmezésben – amennyiben azt a Bizottság hozta létre – továbbra is RESTREINT UE körbe átminősítettnek tekintendő, hacsak kibocsátója úgy nem határozott, hogy 2002. január 31-ig az adatot más minősítési fokozatba sorolja és erről az érintett dokumentum valamennyi címzettjét tájékoztatta;

| b) | eredeti minősítését – amennyiben a Bizottságon kívüli kibocsátó hozta létre – megtartja, és ily módon a vele egyenértékű minősítésű EU-minősített adatként kezelendő, hacsak a kibocsátó bele nem egyezik az információ minősítésének megszüntetésébe vagy visszaminősítésébe. |
| --- | --- |

b)

eredeti minősítését – amennyiben a Bizottságon kívüli kibocsátó hozta létre – megtartja, és ily módon a vele egyenértékű minősítésű EU-minősített adatként kezelendő, hacsak a kibocsátó bele nem egyezik az információ minősítésének megszüntetésébe vagy visszaminősítésébe.

60. cikk

Végrehajtási szabályok és biztonsági közlemények

(1)   E határozat végrehajtási szabályainak elfogadása szükség esetén egy, a Bizottság biztonsági kérdésekért felelős tagjának felhatalmazásáról szóló külön bizottsági határozat tárgya lesz, a belső eljárási szabályzattal teljes összhangban.

(2)   A Bizottság fent említett határozata általi felhatalmazást követően a Bizottság biztonsági kérdésekért felelős tagja biztonsági közleményeket dolgozhat ki, amelyek ezen határozat és annak végrehajtási szabályainak alkalmazási körébe tartozó biztonsági útmutatókat és legjobb gyakorlatokat határoznak meg.

(3)   A Bizottság egy külön hatáskör-átruházási határozatban az e cikk első és második bekezdésében említett feladatokat a humánerőforrásügyi és biztonsági főigazgatóra ruházhatja, a belső eljárási szabályzattal teljes összhangban.

61. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2015. március 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Vö. a 2004. december 31-i„Arrangement entre le Gouvernement belge et le Parlement européen, le Conseil, la Commission, le Comité économique et social européen, le Comité des régions, la Banque européenne d'investissement en matière de sécurité”, a 2007. január 20-i„Accord de sécurité signé entre la Commission et le Gouvernement luxembourgeois” és az 1959. július 22-i„Accordo tra il Governo italiano e la Commissione europea dell'energia atomica (Euratom) per l'istituzione di un Centro comune di ricerche nucleari di competenza generale” című megállapodásokkal.

1

(2)  A Bizottság 2002. január 23-i 2002/47/EK, ESZAK, Euratom határozata eljárási szabályzatának módosításáról (HL L 21., 2002.1.24., 23. o.).

2

(3)  A Bizottság 2004. július 7-i 2004/563/EK, Euratom határozata eljárási szabályzatának módosításáról (HL L 251., 2004.7.27., 9. o.).

3

(4)  Az 1958. július 31-i 3. Euratom-tanácsi rendelet az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 24. cikkének végrehajtásáról (HL 17., 1958.10.6., 406/58. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 30-i 1049/2001/EK rendelete a nyilvánosságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz történő hozzáféréséről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

6

(7)  A Tanács 1983. február 1-i 354/83/EGK, Euratom rendelete az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség levéltárainak a nyilvánosság számára történő megnyitásáról (HL L 43., 1983.2.15., 1. o.).

7

(8)  A Bizottság 2015. március 13-i (EU, Euratom) 2015/443 határozata a Bizottság biztonságáról (Lásd e Hivatalos Lap 41. oldalát).

8

(9)  A Tanács 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről, valamint a Bizottság tisztviselőire ideiglenesen alkalmazandó különleges intézkedések bevezetéséről (az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek) (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.).

9

(10)  A Tanács 2003. szeptember 22-i 1700/2003/EK, EURATOM rendelete az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség levéltárainak a nyilvánosság számára történő megnyitásáról szóló 354/83/EGK, Euratom rendelet módosításáról (HL L 243., 2003.9.27., 1. o.).

10

(11)  Az Európai Bizottság 2006. augusztus 16-i C(2006) 3602 határozata az Európai Bizottság informatikai rendszereinek biztonságára vonatkozó szabályokról.

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 16-i 512/2014/EU rendelete az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról szóló 912/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 150., 2014.5.20., 72. o.).

12

(13)  A Tanács 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom rendelete az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).

13

(14)  A Bizottság 2001. november 29-i határozata eljárási szabályzatának módosításáról (HL L 317., 2001.12.3., 1. o.).

14

---

I. MELLÉKLET

A BIZTONSÁGI MINŐSÍTÉSEK EGYENÉRTÉKŰSÉGE

| EU | TRES SECRET UE/EU TOP SECRET | SECRET UE/EU SECRET | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL | RESTREINT UE/EU RESTRICTED |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EURATOM | EURA TOP SECRET | EURA SECRET | EURA CONFIDENTIAL | EURA RESTRICTED |
| Belgium | Très Secret (Loi 1998.12.11.)
  Zeer Geheim (Wet 1998.12.11.) | Secret (Loi 1998.12.11.)
  Geheim (Wet 1998.12.11.) | Confidentiel (Loi 1998.12.11.)
  Vertrouwelijk (Wet 1998.12.11.) | lásd a lenti lábjegyzetet (1) |
| Bulgária | Cтpoгo ceкретно | Ceкретно | Поверително | За служебно ползване |
| Cseh Köztársaság | Přísně tajné | Tajné | Důvěrné | Vyhrazené |
| Dánia | Yderst hemmeligt | Hemmeligt | Fortroligt | Til tjenestebrug |
| Németország | Streng geheim | Geheim | VS (2) – Vertraulich | VS – Nur für den Dienstgebrauch |
| Észtország | Täiesti salajane | Salajane | Konfidentsiaalne | Piiratud |
| Írország | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted |
| Görögország | Άκρως Απόρρητο
  Abr: ΑΑΠ | Απόρρητο
  Abr: (ΑΠ) | Εμπιστευτικό
  Αbr: (ΕΜ) | Περιορισμένης Χρήσης
  Abr: (ΠΧ) |
| Spanyolország | Secreto | Reservado | Confidencial | Difusión Limitada |
| Franciaország | Très Secret Défense | Secret Défense | Confidentiel Défense | lásd a lenti lábjegyzetet (3) |
| Horvátország | VRLO TAJNO | TAJNO | POVJERLJIVO | OGRANIČENO |
| Olaszország | Segretissimo | Segreto | Riservatissimo | Riservato |
| Ciprus | Άκρως Απόρρητο
  Αbr: (ΑΑΠ) | Απόρρητο
  Αbr: (ΑΠ) | Εμπιστευτικό
  Αbr: (ΕΜ) | Περιορισμένης Χρήσης
  Αbr: (ΠΧ) |
| Lettország | Sevišķi slepeni | Slepeni | Konfidenciāli | Dienesta vajadzībām |
| Litvánia | Visiškai slaptai | Slaptai | Konfidencialiai | Riboto naudojimo |
| Luxemburg | Très Secret Lux | Secret Lux | Confidentiel Lux | Restreint Lux |
| Magyarország | „Szigorúan titkos!” | „Titkos!” | „Bizalmas!” | „Korlátozott terjesztésű!” |
| Málta | L-Ogħla Segretezza | Sigriet | Kunfidenzjali | Ristrett |
| Hollandia | Stg. ZEER GEHEIM | Stg. GEHEIM | Stg. CONFIDENTIEEL | Dep. VERTROUWELIJK |
| Ausztria | Streng Geheim | Geheim | Vertraulich | Eingeschränkt |
| Lengyelország | Ściśle Tajne | Tajne | Poufne | Zastrzeżone |
| Portugália | Muito Secreto | Secreto | Confidencial | Reservado |
| Románia | Strict secret de importanță deosebită | Strict secret | Secret | Secret de serviciu |
| Szlovénia | Strogo tajno | Tajno | Zaupno | Interno |
| Szlovákia | Prísne tajné | Tajné | Dôverné | Vyhradené |
| Finnország | ERITTÄIN SALAINEN
  YTTERST HEMLIG | SALAINEN
  HEMLIG | LUOTTAMUKSELLINEN
  KONFIDENTIELL | KÄYTTÖ RAJOITETTU
  BEGRÄNSAD TILLGÅNG |
| Svédország (4) | HEMLIG/TOP SECRET
  HEMLIG AV SYNNERLIG BETYDELSE FÖR RIKETS SÄKERHET | HEMLIG/SECRET
  HEMLIG | HEMLIG/CONFIDENTIAL
  HEMLIG | HEMLIG/RESTRICTED
  HEMLIG |
| Egyesült Királyság | UK TOP SECRET | UK SECRET | nincs egyenértékű minősítés (5) | UK OFFICIAL – SENSITIVE |

EU

TRES SECRET UE/EU TOP SECRET

SECRET UE/EU SECRET

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL

RESTREINT UE/EU RESTRICTED

EURATOM

EURA TOP SECRET

EURA SECRET

EURA CONFIDENTIAL

EURA RESTRICTED

Belgium

Très Secret (Loi 1998.12.11.)

Zeer Geheim (Wet 1998.12.11.)

Secret (Loi 1998.12.11.)

Geheim (Wet 1998.12.11.)

Confidentiel (Loi 1998.12.11.)

Vertrouwelijk (Wet 1998.12.11.)

lásd a lenti lábjegyzetet (1)

Bulgária

Cтpoгo ceкретно

Ceкретно

Поверително

За служебно ползване

Cseh Köztársaság

Přísně tajné

Tajné

Důvěrné

Vyhrazené

Dánia

Yderst hemmeligt

Hemmeligt

Fortroligt

Til tjenestebrug

Németország

Streng geheim

Geheim

VS (2) – Vertraulich

VS – Nur für den Dienstgebrauch

Észtország

Täiesti salajane

Salajane

Konfidentsiaalne

Piiratud

Írország

Top Secret

Secret

Confidential

Restricted

Görögország

Άκρως Απόρρητο

Abr: ΑΑΠ

Απόρρητο

Abr: (ΑΠ)

Εμπιστευτικό

Αbr: (ΕΜ)

Περιορισμένης Χρήσης

Abr: (ΠΧ)

Spanyolország

Secreto

Reservado

Confidencial

Difusión Limitada

Franciaország

Très Secret Défense

Secret Défense

Confidentiel Défense

lásd a lenti lábjegyzetet (3)

Horvátország

VRLO TAJNO

TAJNO

POVJERLJIVO

OGRANIČENO

Olaszország

Segretissimo

Segreto

Riservatissimo

Riservato

Ciprus

Άκρως Απόρρητο

Αbr: (ΑΑΠ)

Απόρρητο

Αbr: (ΑΠ)

Εμπιστευτικό

Αbr: (ΕΜ)

Περιορισμένης Χρήσης

Αbr: (ΠΧ)

Lettország

Sevišķi slepeni

Slepeni

Konfidenciāli

Dienesta vajadzībām

Litvánia

Visiškai slaptai

Slaptai

Konfidencialiai

Riboto naudojimo

Luxemburg

Très Secret Lux

Secret Lux

Confidentiel Lux

Restreint Lux

Magyarország

„Szigorúan titkos!”

„Titkos!”

„Bizalmas!”

„Korlátozott terjesztésű!”

Málta

L-Ogħla Segretezza

Sigriet

Kunfidenzjali

Ristrett

Hollandia

Stg. ZEER GEHEIM

Stg. GEHEIM

Stg. CONFIDENTIEEL

Dep. VERTROUWELIJK

Ausztria

Streng Geheim

Geheim

Vertraulich

Eingeschränkt

Lengyelország

Ściśle Tajne

Tajne

Poufne

Zastrzeżone

Portugália

Muito Secreto

Secreto

Confidencial

Reservado

Románia

Strict secret de importanță deosebită

Strict secret

Secret

Secret de serviciu

Szlovénia

Strogo tajno

Tajno

Zaupno

Interno

Szlovákia

Prísne tajné

Tajné

Dôverné

Vyhradené

Finnország

ERITTÄIN SALAINEN

YTTERST HEMLIG

SALAINEN

HEMLIG

LUOTTAMUKSELLINEN

KONFIDENTIELL

KÄYTTÖ RAJOITETTU

BEGRÄNSAD TILLGÅNG

Svédország (4)

HEMLIG/TOP SECRET

HEMLIG AV SYNNERLIG BETYDELSE FÖR RIKETS SÄKERHET

HEMLIG/SECRET

HEMLIG

HEMLIG/CONFIDENTIAL

HEMLIG

HEMLIG/RESTRICTED

HEMLIG

Egyesült Királyság

UK TOP SECRET

UK SECRET

nincs egyenértékű minősítés (5)

UK OFFICIAL – SENSITIVE

---

(1)  A „Diffusion Restreinte/Beperkte Verspreiding” Belgiumban nem biztonsági minősítés. Belgium a „RESTREINT UE/EU RESTRICTED” minősítésű információt az Európai Unió Tanácsának biztonsági szabályzatában leírt előírásoknál és eljárásoknál nem kevésbé szigorú módon kezeli és védi.

(2)  Németország: VS = Verschlusssache.

(3)  Franciaország nem alkalmazza a „RESTREINT” minősítést nemzeti rendszerében. Franciaország a „RESTREINT UE/EU RESTRICTED” minősítésű információt az Európai Unió Tanácsának biztonsági szabályzatában leírt előírásoknál és eljárásoknál nem kevésbé szigorú módon kezeli és védi.

(4)  Svédország: a felső sorban feltüntetett biztonsági minősítési megjelöléseket a védelmi hatóságok, az alsó sorban feltüntetetteket az egyéb hatóságok alkalmazzák.

(5)  Az Egyesült Királyság a CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL minősítésű EU-minősített adatot a UK SECRET minősítésű adatokra alkalmazandó védelmi biztonsági követelményeknek megfelelően kezeli és védi.

---

II. MELLÉKLET

A RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE

| Mozaikszó | Jelentés |
| --- | --- |
| CA | kriptográfiai hatóság |
| CAA | kriptográfiai jóváhagyó hatóság |
| CCTV | zárt láncú televízió |
| CDA | kriptográfiai terjesztési hatóság |
| CIS | az EU-minősített adatokat kezelő kommunikációs és információs rendszer |
| DSA | kijelölt biztonsági hatóság |
| EUCI | EU-minősített adat |
| FSC | telephely-biztonsági tanúsítvány |
| IA | információvédelem |
| IAA | információvédelmi hatóság |
| IDS | behatolásjelző rendszer |
| IT | információtechnológia |
| LSO | helyi biztonsági tisztviselő |
| NSA | nemzeti biztonsági hatóság |
| PSC | személyi biztonsági tanúsítvány |
| PSCC | személyi biztonsági tanúsítványról szóló igazolás |
| PSI | a programra/a projektre vonatkozó biztonsági utasítások |
| RCO | Nyilvántartó hivatalt ellenőrző tisztviselő |
| SAA | biztonsági akkreditációs hatóság |
| SAL | biztonsági vonatkozások záradéka |
| SCG | biztonsági minősítési útmutató |
| SecOPs | biztonsági üzemeltetési eljárások |
| TA | TEMPEST-hatóság |
| EUMSZ | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés |

Mozaikszó

Jelentés

CA

kriptográfiai hatóság

CAA

kriptográfiai jóváhagyó hatóság

CCTV

zárt láncú televízió

CDA

kriptográfiai terjesztési hatóság

CIS

az EU-minősített adatokat kezelő kommunikációs és információs rendszer

DSA

kijelölt biztonsági hatóság

EUCI

EU-minősített adat

FSC

telephely-biztonsági tanúsítvány

IA

információvédelem

IAA

információvédelmi hatóság

IDS

behatolásjelző rendszer

IT

információtechnológia

LSO

helyi biztonsági tisztviselő

NSA

nemzeti biztonsági hatóság

PSC

személyi biztonsági tanúsítvány

PSCC

személyi biztonsági tanúsítványról szóló igazolás

PSI

a programra/a projektre vonatkozó biztonsági utasítások

RCO

Nyilvántartó hivatalt ellenőrző tisztviselő

SAA

biztonsági akkreditációs hatóság

SAL

biztonsági vonatkozások záradéka

SCG

biztonsági minősítési útmutató

SecOPs

biztonsági üzemeltetési eljárások

TA

TEMPEST-hatóság

EUMSZ

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés

---

III. MELLÉKLET

A NEMZETI BIZTONSÁGI HATÓSÁGOK JEGYZÉKE

BELGIUM

| Autorité nationale de Sécurité |
| --- |
| SPF Affaires étrangères, Commerce extérieur et Coopération au Développement |
| 15, rue des Petits Carmes |
| B-1000 Bruxelles |
| Titkársági telefonszám: +32 25014542 |
| Telefax: +32 25014596 |
| E-mail: nvo-ans@diplobel.fed.be |

Autorité nationale de Sécurité

SPF Affaires étrangères, Commerce extérieur et Coopération au Développement

15, rue des Petits Carmes

B-1000 Bruxelles

Titkársági telefonszám: +32 25014542

Telefax: +32 25014596

E-mail: nvo-ans@diplobel.fed.be

BULGÁRIA

| State Commission on Information Security |
| --- |
| 90 Cherkovna Str. |
| 1505 Sofia |
| Telefonszám: +359 29333600 |
| Telefax: +359 29873750 |
| E-mail: dksi@government.bg |
| Honlap: www.dksi.bg |

State Commission on Information Security

90 Cherkovna Str.

1505 Sofia

Telefonszám: +359 29333600

Telefax: +359 29873750

E-mail: dksi@government.bg

Honlap: www.dksi.bg

CSEH KÖZTÁRSASÁG

| Národní bezpečnostní úřad |
| --- |
| (Nemzeti Biztonsági Hatóság) |
| Na Popelce 2/16 |
| 150 06 Praha 56 Tel. |
| Telefonszám: +420 257283335 |
| Telefax: +420 257283110 |
| E-mail: czech.nsa@nbu.cz |
| Honlap: www.nbu.cz |

Národní bezpečnostní úřad

(Nemzeti Biztonsági Hatóság)

Na Popelce 2/16

150 06 Praha 56 Tel.

Telefonszám: +420 257283335

Telefax: +420 257283110

E-mail: czech.nsa@nbu.cz

Honlap: www.nbu.cz

DÁNIA

| Politiets Efterretningstjeneste |
| --- |
| (dán biztonsági hírszerzési szolgálat) |
| Klausdalsbrovej 1 |
| 2860 Søborg Tel. |
| Telefonszám: +45 33148888 |
| Telefax: +45 33430190 |

Politiets Efterretningstjeneste

(dán biztonsági hírszerzési szolgálat)

Klausdalsbrovej 1

2860 Søborg Tel.

Telefonszám: +45 33148888

Telefax: +45 33430190

| Forsvarets Efterretningstjeneste |
| --- |
| (Danish Defence Intelligence Service) |
| Kastellet 30 |
| 2100 Copenhagen Ø Tel. |
| Telefonszám: +45 33325566 |
| Telefax: +45 33931320 |

Forsvarets Efterretningstjeneste

(Danish Defence Intelligence Service)

Kastellet 30

2100 Copenhagen Ø Tel.

Telefonszám: +45 33325566

Telefax: +45 33931320

NÉMETORSZÁG

| Bundesministerium des Innern |
| --- |
| Referat ÖS III 3 |
| Alt-Moabit 101 D |
| D-11014 Berlin Tel. |
| Telefonszám: +49 30186810 |
| Telefax: +49 30186811441 |
| E-mail: oesIII3@bmi.bund.de |

Bundesministerium des Innern

Referat ÖS III 3

Alt-Moabit 101 D

D-11014 Berlin Tel.

Telefonszám: +49 30186810

Telefax: +49 30186811441

E-mail: oesIII3@bmi.bund.de

ÉSZTORSZÁG

| National Security Authority Department |
| --- |
| Estonian Ministry of Defence |
| Sakala 1 |
| 15094 Tallinn Tel. |
| Telefonszám: +372 7170113 0019, +372 7170117 |
| Telefax: +372 7170213 |
| E-mail: nsa@mod.gov.ee |

National Security Authority Department

Estonian Ministry of Defence

Sakala 1

15094 Tallinn Tel.

Telefonszám: +372 7170113 0019, +372 7170117

Telefax: +372 7170213

E-mail: nsa@mod.gov.ee

GÖRÖGORSZÁG

| Γενικό Επιτελείο Εθνικής Άμυνας (ΓΕΕΘΑ) |
| --- |
| Διακλαδική Διεύθυνση Στρατιωτικών Πληροφοριών (ΔΔΣΠ) |
| Διεύθυνση Ασφαλείας και Αντιπληροφοριών |
| ΣΤΓ 1020 -Χολαργός (Αθήνα) |
| Ελλάδα Τηλ. |
| Τηλ.: +30 2106572045 (ώρες γραφείου) |
| + 30 2106572009 (ώρες γραφείου) |
| Φαξ: +30 2106536279; + 30 2106577612 |

Γενικό Επιτελείο Εθνικής Άμυνας (ΓΕΕΘΑ)

Διακλαδική Διεύθυνση Στρατιωτικών Πληροφοριών (ΔΔΣΠ)

Διεύθυνση Ασφαλείας και Αντιπληροφοριών

ΣΤΓ 1020 -Χολαργός (Αθήνα)

Ελλάδα Τηλ.

Τηλ.: +30 2106572045 (ώρες γραφείου)

+ 30 2106572009 (ώρες γραφείου)

Φαξ: +30 2106536279; + 30 2106577612

| Hellenic National Defence General Staff (HNDGS) |
| --- |
| Military Intelligence Sectoral Directorate |
| Security Counterintelligence Directorate |
| GR-STG 1020 Holargos – Athens |
| Telefonszám: +30 2106572045 |
| +30 2106572009 |
| Telefax: +30 2106536279, +30 2106577612 |

Hellenic National Defence General Staff (HNDGS)

Military Intelligence Sectoral Directorate

Security Counterintelligence Directorate

GR-STG 1020 Holargos – Athens

Telefonszám: +30 2106572045

+30 2106572009

Telefax: +30 2106536279, +30 2106577612

SPANYOLORSZÁG

| Autoridad Nacional de Seguridad |
| --- |
| Oficina Nacional de Seguridad |
| Avenida Padre Huidobro s/n |
| 28023 Madrid Tel. |
| Telefonszám: +34 913725000 |
| Telefax: +34 913725808 |
| E-mail: nsa-sp@areatec.com |

Autoridad Nacional de Seguridad

Oficina Nacional de Seguridad

Avenida Padre Huidobro s/n

28023 Madrid Tel.

Telefonszám: +34 913725000

Telefax: +34 913725808

E-mail: nsa-sp@areatec.com

FRANCIAORSZÁG

| Secrétariat général de la défense et de la sécurité nationale |
| --- |
| Sous-direction Protection du secret (SGDSN/PSD) |
| 51 Boulevard de la Tour-Maubourg |
| 75700 Paris 07 SP Tel. |
| Telefonszám: +33 171758177 |
| Telefax: + 33 171758200 |

Secrétariat général de la défense et de la sécurité nationale

Sous-direction Protection du secret (SGDSN/PSD)

51 Boulevard de la Tour-Maubourg

75700 Paris 07 SP Tel.

Telefonszám: +33 171758177

Telefax: + 33 171758200

HORVÁTORSZÁG

| Office of the National Security Council |
| --- |
| Croatian NSA |
| Jurjevska 34 |
| 10000 Zagreb (Zágráb) |
| Horvátország |
| Telefonszám: +385 14681222 |
| Telefax: + 385 14686049 |
| Honlap: www.uvns.hr |

Office of the National Security Council

Croatian NSA

Jurjevska 34

10000 Zagreb (Zágráb)

Horvátország

Telefonszám: +385 14681222

Telefax: + 385 14686049

Honlap: www.uvns.hr

ÍRORSZÁG

| National Security Authority |
| --- |
| Department of Foreign Affairs |
| 76 – 78 Harcourt Street |
| IE-Dublin 2 |
| Telefonszám: +353 14780822 |
| Telefax: +353 14082959 |

National Security Authority

Department of Foreign Affairs

76 – 78 Harcourt Street

IE-Dublin 2

Telefonszám: +353 14780822

Telefax: +353 14082959

OLASZORSZÁG

| Presidenza del Consiglio dei Ministri |
| --- |
| D.I.S. – U.C.Se. |
| Via di Santa Susanna, 15 |
| 00187 Roma Tel. |
| Telefonszám: +39 0661174266 |
| Telefax: +39 064885273 |

Presidenza del Consiglio dei Ministri

D.I.S. – U.C.Se.

Via di Santa Susanna, 15

00187 Roma Tel.

Telefonszám: +39 0661174266

Telefax: +39 064885273

CIPRUS

| ΥΠΟΥΡΓΕΙΟ ΑΜΥΝΑΣ |
| --- |
| ΣΤΡΑΤΙΩΤΙΚΟ ΕΠΙΤΕΛΕΙΟ ΤΟΥ ΥΠΟΥΡΓΟΥ |
| Εθνική Αρχή Ασφάλειας (ΕΑΑ) |
| Υπουργείο Άμυνας |
| Λεωφόρος Εμμανουήλ Ροΐδη 4 |
| 1432 Λευκωσία, Κύπρος |
| Τηλέφωνα: +357 22807569, +357 22807643, |
| +357 22807764 |
| Τηλεομοιότυπο: +357 22302351 |

ΥΠΟΥΡΓΕΙΟ ΑΜΥΝΑΣ

ΣΤΡΑΤΙΩΤΙΚΟ ΕΠΙΤΕΛΕΙΟ ΤΟΥ ΥΠΟΥΡΓΟΥ

Εθνική Αρχή Ασφάλειας (ΕΑΑ)

Υπουργείο Άμυνας

Λεωφόρος Εμμανουήλ Ροΐδη 4

1432 Λευκωσία, Κύπρος

Τηλέφωνα: +357 22807569, +357 22807643,

+357 22807764

Τηλεομοιότυπο: +357 22302351

| Ministry of Defence |
| --- |
| Minister's Military Staff |
| National Security Authority (NSA) |
| 4 Emanuel Roidi street |
| 1432 Nicosia Tel. |
| Telefonszám: +357 22807569, +357 22807643, |
| +357 22807764 |
| Telefax: +357 22302351 |
| E-mail: cynsa@mod.gov.cy |

Ministry of Defence

Minister's Military Staff

National Security Authority (NSA)

4 Emanuel Roidi street

1432 Nicosia Tel.

Telefonszám: +357 22807569, +357 22807643,

+357 22807764

Telefax: +357 22302351

E-mail: cynsa@mod.gov.cy

LETTORSZÁG

| National Security Authority |
| --- |
| Constitution Protection Bureau of the Republic of Latvia (A Lett Köztársaság Alkotmányvédelmi Hivatalának Nemzeti Biztonsági Hatósága) P.O. |
| P.O.Box 286 |
| LV-1001 Riga Tel. |
| Telefonszám: +371 67025418 |
| Telefax: +371 67025454 |
| E-mail: ndi@sab.gov.lv |

National Security Authority

Constitution Protection Bureau of the Republic of Latvia (A Lett Köztársaság Alkotmányvédelmi Hivatalának Nemzeti Biztonsági Hatósága) P.O.

P.O.Box 286

LV-1001 Riga Tel.

Telefonszám: +371 67025418

Telefax: +371 67025454

E-mail: ndi@sab.gov.lv

LITVÁNIA

| Lietuvos Respublikos paslapčių apsaugos koordinavimo komisija |
| --- |
| (A Litván Köztársaság Titokvédelmi Koordinációs Bizottsága Nemzeti Biztonsági Hatóság) |
| Gedimino 40/1 |
| 01110 Vilnius |
| Telefonszám: +370 706 66701; +370 706 66702 |
| Telefax: +370 706 66700 |
| E-mail: nsa@vsd.lt |

Lietuvos Respublikos paslapčių apsaugos koordinavimo komisija

(A Litván Köztársaság Titokvédelmi Koordinációs Bizottsága Nemzeti Biztonsági Hatóság)

Gedimino 40/1

01110 Vilnius

Telefonszám: +370 706 66701; +370 706 66702

Telefax: +370 706 66700

E-mail: nsa@vsd.lt

LUXEMBURG

| Autorité nationale de Sécurité |
| --- |
| Boîte postale 2379 |
| 1023 Luxembourg |
| Telefonszám: +352 24782210 central |
| + 352 24782253 direct |
| Telefax: +352 24782243 |

Autorité nationale de Sécurité

Boîte postale 2379

1023 Luxembourg

Telefonszám: +352 24782210 central

+ 352 24782253 direct

Telefax: +352 24782243

MAGYARORSZÁG

| Nemzeti Biztonsági Felügyelet |
| --- |
| 1024 Budapest, Szilágyi Erzsébet fasor 11/B |
| Telefonszám: +36 (1) 7952303 |
| Telefax: +36 (1) 7950344 |

Nemzeti Biztonsági Felügyelet

1024 Budapest, Szilágyi Erzsébet fasor 11/B

Telefonszám: +36 (1) 7952303

Telefax: +36 (1) 7950344

Postacím:

| 1357 Budapest, PO Box 2 |
| --- |
| E-mail: nbf@nbf.hu |
| Honlap: www.nbf.hu |

1357 Budapest, PO Box 2

E-mail: nbf@nbf.hu

Honlap: www.nbf.hu

MÁLTA

| Ministry for Home Affairs and National Security |
| --- |
| P.O. Box 146 |
| MT-Valletta Tel. |
| Telefonszám: +356 21249844 |
| Telefax: +356 25695321 |

Ministry for Home Affairs and National Security

P.O. Box 146

MT-Valletta Tel.

Telefonszám: +356 21249844

Telefax: +356 25695321

HOLLANDIA

| Ministerie van Binnenlandse Zaken en Koninkrijksrelaties |
| --- |
| Postbus 20010 |
| 2500 EA Den Haag Tel. |
| Telefonszám: +31 703204400 |
| Telefax: +31 703200733 |

Ministerie van Binnenlandse Zaken en Koninkrijksrelaties

Postbus 20010

2500 EA Den Haag Tel.

Telefonszám: +31 703204400

Telefax: +31 703200733

| Ministerie van Defensie |
| --- |
| Beveiligingsautoriteit |
| Postbus 20701 |
| 2500 ES Den Haag Tel. |
| Telefonszám: +31 703187060 |
| Telefax: +31 703187522 |

Ministerie van Defensie

Beveiligingsautoriteit

Postbus 20701

2500 ES Den Haag Tel.

Telefonszám: +31 703187060

Telefax: +31 703187522

AUSZTRIA

| Informationssicherheitskommission |
| --- |
| Bundeskanzleramt |
| Ballhausplatz 2 |
| 1014 Wien |
| Telefonszám: +43 1531152594 |
| Telefax: +43 1531152615 |
| E-mail: ISK@bka.gv.at |

Informationssicherheitskommission

Bundeskanzleramt

Ballhausplatz 2

1014 Wien

Telefonszám: +43 1531152594

Telefax: +43 1531152615

E-mail: ISK@bka.gv.at

LENGYELORSZÁG

| Agencja Bezpieczeństwa Wewnętrznego – ABW |
| --- |
| (Belbiztonsági Hivatal) |
| 2A Rakowiecka St. |
| 00-993 Warszawa Tel. |
| Telefonszám: +48 22 58 57 944 |
| fax +48 22 58 57 443 |
| E-mail: nsa@abw.gov.pl |
| Honlap: www.abw.gov.pl |

Agencja Bezpieczeństwa Wewnętrznego – ABW

(Belbiztonsági Hivatal)

2A Rakowiecka St.

00-993 Warszawa Tel.

Telefonszám: +48 22 58 57 944

fax +48 22 58 57 443

E-mail: nsa@abw.gov.pl

Honlap: www.abw.gov.pl

PORTUGÁLIA

| Presidência do Conselho de Ministros |
| --- |
| Autoridade Nacional de Segurança |
| Rua da Junqueira, 69 |
| 1300-342 Lisboa Tel. |
| Telefonszám: +351 213031710 |
| Telefax: +351 213031711 |

Presidência do Conselho de Ministros

Autoridade Nacional de Segurança

Rua da Junqueira, 69

1300-342 Lisboa Tel.

Telefonszám: +351 213031710

Telefax: +351 213031711

ROMÁNIA

| Oficiul Registrului Național al Informațiilor Secrete de Stat |
| --- |
| (Román NSA – ORNISS Minősített Adatok Nemzeti Nyilvántartó Hivatala) |
| 4 Mures Street |
| 012275 București Tel. |
| Telefonszám: +40 212245830 |
| Telefax: +40 212240714 |
| E-mail: nsa.romania@nsa.ro |
| Honlap: www.orniss.ro |

Oficiul Registrului Național al Informațiilor Secrete de Stat

(Román NSA – ORNISS Minősített Adatok Nemzeti Nyilvántartó Hivatala)

4 Mures Street

012275 București Tel.

Telefonszám: +40 212245830

Telefax: +40 212240714

E-mail: nsa.romania@nsa.ro

Honlap: www.orniss.ro

SZLOVÉNIA

| Urad Vlade RS za varovanje tajnih podatkov |
| --- |
| Gregorčičeva 27 |
| 1000 Ljubljana Tel. |
| Telefonszám: +386 14781390 |
| Telefax: +386 14781399 |
| E-mail: gp.uvtp@gov.si |

Urad Vlade RS za varovanje tajnih podatkov

Gregorčičeva 27

1000 Ljubljana Tel.

Telefonszám: +386 14781390

Telefax: +386 14781399

E-mail: gp.uvtp@gov.si

SZLOVÁKIA

| Národný bezpečnostný úrad |
| --- |
| (Nemzeti Biztonsági Hatóság) |
| Budatínska 30 P.O. |
| P.O. Box 16 |
| 850 07 Bratislava Tel. |
| Telefonszám: +421 268692314 |
| Telefax: +421 263824005 |
| Honlap: www.nbusr.sk |

Národný bezpečnostný úrad

(Nemzeti Biztonsági Hatóság)

Budatínska 30 P.O.

P.O. Box 16

850 07 Bratislava Tel.

Telefonszám: +421 268692314

Telefax: +421 263824005

Honlap: www.nbusr.sk

FINNORSZÁG

| National Security Authority |
| --- |
| Ministry for Foreign Affairs P.O. |
| P.O. Box 453 |
| FI-00023 Government Tel. |
| Telefonszám: 16055890 |
| Telefax: +358 916055140 |
| E-mail: NSA@formin.fi |

National Security Authority

Ministry for Foreign Affairs P.O.

P.O. Box 453

FI-00023 Government Tel.

Telefonszám: 16055890

Telefax: +358 916055140

E-mail: NSA@formin.fi

SVÉDORSZÁG

| Utrikesdepartementet |
| --- |
| (Külügyminisztérium) |
| SSSB |
| S-103 39 Stockholm |
| Telefonszám: +46 84051000 |
| Telefax: +46 87231176 |
| E-mail: ud-nsa@foreign.ministry.se |

Utrikesdepartementet

(Külügyminisztérium)

SSSB

S-103 39 Stockholm

Telefonszám: +46 84051000

Telefax: +46 87231176

E-mail: ud-nsa@foreign.ministry.se

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

| UK National Security Authority |
| --- |
| Room 335, 3rd Floor |
| 70 Whitehall |
| London |
| SW1A 2AS |
| Tel. 1: +44 2072765649 |
| Tel. 2: +44 2072765497 |
| Telefax: +44 2072765651 |
| E-mail: UK-NSA@cabinet-office.x.gsi.gov.uk |

UK National Security Authority

Room 335, 3rd Floor

70 Whitehall

London

SW1A 2AS

Tel. 1: +44 2072765649

Tel. 2: +44 2072765497

Telefax: +44 2072765651

E-mail: UK-NSA@cabinet-office.x.gsi.gov.uk

---