# Az Európai Unió C 93/2017

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 93 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 60. évfolyam2017. március 24. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 93

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

60. évfolyam2017. március 24.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2013–20142014. február 3–6-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 30, 2015.1.29 .ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2013–20142014. február 3–6-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 30, 2015.1.29 .ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:

HL C 30, 2015.1.29

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2014. február 4., kedd |
| 2017/C 93/01 | Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 2011. évi 29. éves jelentésről (2013/2119(INI)) | 2 |
| 2017/C 93/02 | Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása a Számvevőszék jövőbeli szerepéről – A Számvevőszék tagjainak kinevezési eljárása: konzultáció az Európai Parlamenttel (2012/2064(INI)) | 6 |
| 2017/C 93/03 | Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása az uniós szabályozás célravezetőségéről, a szubszidiaritásról és az arányosságról – a jogalkotás minőségének javítása 2011-ben – 19. jelentés (2013/2077(INI)) | 14 |
| 2017/C 93/04 | Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása a homofóbia, illetve a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetés elleni európai menetrendről (2013/2183(INI)) | 21 |
| 2017/C 93/05 | Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló 2005/29/EK irányelv végrehajtásáról (2013/2116(INI)) | 27 |
| 2017/C 93/06 | Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása az EU igazságügyi eredménytáblájáról – polgári és közigazgatási igazságszolgáltatás a tagállamokban (2013/2117(INI)) | 32 |
| 2017/C 93/07 | Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása az intelligens energiahálózatok fejlesztésének helyi és regionális következményeiről (2013/2128(INI)) | 34 |
| 2017/C 93/08 | Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása a mezőgazdasági kisüzemek jövőjéről (2013/2096(INI)) | 42 |
| 2017/C 93/09 | Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása az integrált uniós csomagkézbesítési piacról az e-kereskedelem bővülése érdekében (2013/2043(INI)) | 47 |
| 2017/C 93/10 | Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása az Európai Unióban okmányokkal nem rendelkező migráns nőkről (2013/2115(INI)) | 53 |
| 2017/C 93/11 | Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása a Cselekvési terv a versenyképes és fenntartható európai acélipar érdekében című dokumentumról (2013/2177(INI)) | 59 |
| | 2014. február 5., szerda |
| 2017/C 93/12 | Az Európai Parlament 2014. február 5-i állásfoglalása a természeti és ember okozta katasztrófák biztosításáról (2013/2174(INI)) | 68 |
| 2017/C 93/13 | Az Európai Parlament 2014. február 5-i állásfoglalása a versenypolitika végrehajtásáról szóló európai uniós együttműködési megállapodásokról – a következő lépések (2013/2921(RSP)) | 71 |
| 2017/C 93/14 | Az Európai Parlament 2014. február 5-i állásfoglalása a fegyverkereskedelmi szerződés ratifikálásáról (2014/2534(RSP)) | 74 |
| 2017/C 93/15 | Az Európai Parlament 2014. február 5-i állásfoglalása az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló keretéről (2013/2135(INI)) | 79 |
| | 2014. február 6., csütörtök |
| 2017/C 93/16 | Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak a friss, hűtött vagy fagyasztott sertés-, juh-, kecske- és baromfihús származási országa vagy eredete helyének feltüntetése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2013. december 13-i 1337/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletről (2014/2530(RSP)) | 103 |
| 2017/C 93/17 | Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása az ukrajnai helyzetről (2014/2547(RSP)) | 105 |
| 2017/C 93/18 | Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása a szíriai helyzetről (2014/2531(RSP)) | 108 |
| 2017/C 93/19 | Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása az egyiptomi helyzetről (2014/2532(RSP)) | 113 |
| 2017/C 93/20 | Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása az EU és Oroszország közötti csúcstalálkozóról (2014/2533(RSP)) | 118 |
| 2017/C 93/21 | Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása a Bosznia-Hercegovina által elért eredményekről szóló 2013. évi jelentésről (2013/2884(RSP)) | 122 |
| 2017/C 93/22 | Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság által elért eredményekről szóló 2013. évi jelentésről (2013/2883(RSP)) | 128 |
| 2017/C 93/23 | Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása a Montenegró által elért eredményekről szóló 2013. évi jelentésről (2013/2882(RSP)) | 136 |
| 2017/C 93/24 | Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása a Fellépés a női nemi szervek megcsonkításának megszüntetése érdekében című bizottsági közleményről (2014/2511(RSP)) | 142 |
| 2017/C 93/25 | Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása a NAIADES II programról: Cselekvési terv a belvízi hajózás támogatására (2013/3002(RSP)) | 145 |
| 2017/C 93/26 | Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása a thaiföldi helyzetről (2014/2551(RSP)) | 147 |
| 2017/C 93/27 | Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása a Dnyeszter-mellékről (2014/2552(RSP)) | 150 |
| 2017/C 93/28 | Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása Bahreinről, különösen Nabíl Radzsab, Abdulhadi el-Kavadzsa és Ibrahim Sarif ügyéről (2014/2553(RSP)) | 154 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2014. február 4., kedd

2017/C 93/01

Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 2011. évi 29. éves jelentésről (2013/2119(INI))

2

2017/C 93/02

Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása a Számvevőszék jövőbeli szerepéről – A Számvevőszék tagjainak kinevezési eljárása: konzultáció az Európai Parlamenttel (2012/2064(INI))

6

2017/C 93/03

Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása az uniós szabályozás célravezetőségéről, a szubszidiaritásról és az arányosságról – a jogalkotás minőségének javítása 2011-ben – 19. jelentés (2013/2077(INI))

14

2017/C 93/04

Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása a homofóbia, illetve a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetés elleni európai menetrendről (2013/2183(INI))

21

2017/C 93/05

Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló 2005/29/EK irányelv végrehajtásáról (2013/2116(INI))

27

2017/C 93/06

Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása az EU igazságügyi eredménytáblájáról – polgári és közigazgatási igazságszolgáltatás a tagállamokban (2013/2117(INI))

32

2017/C 93/07

Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása az intelligens energiahálózatok fejlesztésének helyi és regionális következményeiről (2013/2128(INI))

34

2017/C 93/08

Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása a mezőgazdasági kisüzemek jövőjéről (2013/2096(INI))

42

2017/C 93/09

Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása az integrált uniós csomagkézbesítési piacról az e-kereskedelem bővülése érdekében (2013/2043(INI))

47

2017/C 93/10

Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása az Európai Unióban okmányokkal nem rendelkező migráns nőkről (2013/2115(INI))

53

2017/C 93/11

Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása a Cselekvési terv a versenyképes és fenntartható európai acélipar érdekében című dokumentumról (2013/2177(INI))

59

2014. február 5., szerda

2017/C 93/12

Az Európai Parlament 2014. február 5-i állásfoglalása a természeti és ember okozta katasztrófák biztosításáról (2013/2174(INI))

68

2017/C 93/13

Az Európai Parlament 2014. február 5-i állásfoglalása a versenypolitika végrehajtásáról szóló európai uniós együttműködési megállapodásokról – a következő lépések (2013/2921(RSP))

71

2017/C 93/14

Az Európai Parlament 2014. február 5-i állásfoglalása a fegyverkereskedelmi szerződés ratifikálásáról (2014/2534(RSP))

74

2017/C 93/15

Az Európai Parlament 2014. február 5-i állásfoglalása az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló keretéről (2013/2135(INI))

79

2014. február 6., csütörtök

2017/C 93/16

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak a friss, hűtött vagy fagyasztott sertés-, juh-, kecske- és baromfihús származási országa vagy eredete helyének feltüntetése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2013. december 13-i 1337/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletről (2014/2530(RSP))

103

2017/C 93/17

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása az ukrajnai helyzetről (2014/2547(RSP))

105

2017/C 93/18

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása a szíriai helyzetről (2014/2531(RSP))

108

2017/C 93/19

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása az egyiptomi helyzetről (2014/2532(RSP))

113

2017/C 93/20

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása az EU és Oroszország közötti csúcstalálkozóról (2014/2533(RSP))

118

2017/C 93/21

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása a Bosznia-Hercegovina által elért eredményekről szóló 2013. évi jelentésről (2013/2884(RSP))

122

2017/C 93/22

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság által elért eredményekről szóló 2013. évi jelentésről (2013/2883(RSP))

128

2017/C 93/23

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása a Montenegró által elért eredményekről szóló 2013. évi jelentésről (2013/2882(RSP))

136

2017/C 93/24

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása a Fellépés a női nemi szervek megcsonkításának megszüntetése érdekében című bizottsági közleményről (2014/2511(RSP))

142

2017/C 93/25

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása a NAIADES II programról: Cselekvési terv a belvízi hajózás támogatására (2013/3002(RSP))

145

2017/C 93/26

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása a thaiföldi helyzetről (2014/2551(RSP))

147

2017/C 93/27

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása a Dnyeszter-mellékről (2014/2552(RSP))

150

2017/C 93/28

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása Bahreinről, különösen Nabíl Radzsab, Abdulhadi el-Kavadzsa és Ibrahim Sarif ügyéről (2014/2553(RSP))

154

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2014. február 4., kedd |
| 2017/C 93/29 | Az Európai Parlament 2014. február 4-i határozata Lara Comi mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartására irányuló kérelemről (2014/2014(IMM)) | 157 |
| 2017/C 93/30 | Az Európai Parlament 2014. február 4-i határozata a Zbigniew Ziobro mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2013/2189(IMM)) | 159 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2014. február 4., kedd

2017/C 93/29

Az Európai Parlament 2014. február 4-i határozata Lara Comi mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartására irányuló kérelemről (2014/2014(IMM))

157

2017/C 93/30

Az Európai Parlament 2014. február 4-i határozata a Zbigniew Ziobro mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2013/2189(IMM))

159

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2014. február 4., kedd |
| 2017/C 93/31 | P7_TA(2014)0047Grönland részvétele a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerének végrehajtásában ***IAz Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása a 2368/2002/EK tanácsi rendeletnek Grönland kimberley-i folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásában való részvétele tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0427 – C7-0179/2013 – 2013/0198(COD))P7_TC1-COD(2013)0198Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 4-én került elfogadásra a 2368/2002/EK tanácsi rendeletnek Grönland kimberleyi folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásában való részvétele tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 161 |
| 2017/C 93/32 | Az Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása a Grönland kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerében való részvételét lehetővé tevő szabályok és eljárások meghatározásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0429 – C7-0232/2013 – 2013/0201(CNS)) | 162 |
| 2017/C 93/33 | P7_TA(2014)0049Az uniós szintű átutalásokra és beszedésekre való átállás ***IAz Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása a 260/2012/EU rendeletnek az uniós szintű átutalásokra és beszedésekre való átállás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0937 – C7-0008/2014 – 2013/0449(COD))P7_TC1-COD(2013)0449Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 4-én került elfogadásra a 260/2012/EU rendeletnek az uniós szintű átutalásokra és beszedésekre való átállás tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 163 |
| 2017/C 93/34 | Az Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamoknak a halászhajók biztonságáról szóló, 1977. évi torremolinoszi nemzetközi egyezményhez csatolt 1993. évi jegyzőkönyv rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó 2012. évi fokvárosi megállapodás aláírására, megerősítésére vagy az ahhoz történő csatlakozásra történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozattervezetről (13408/2013 – C7-0389/2013 – 2013/0020(NLE)) | 164 |
| 2017/C 93/35 | P7_TA(2014)0054Bizonyos közokiratok elfogadásának egyszerűsítése révén a szabad mozgás előmozdítása ***IAz Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása a bizonyos közokiratok Európai Unión belüli elfogadásának egyszerűsítése révén a polgárok és a vállalkozások szabad mozgásának előmozdításáról és az 1024/2012/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0228 – C7-0111/2013 – 2013/0119(COD))P7_TC1-COD(2013)0119Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 4-én került elfogadásra bizonyos közokiratok Európai Unión belüli elfogadásának egyszerűsítése révén a polgárok és a vállalkozások szabad mozgásának előmozdításáról és az 1024/2012/EU rendelet módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 165 |
| 2017/C 93/36 | P7_TA(2014)0055Anyagok és keverékek osztályozása, címkézése és csomagolása ***IAz Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása a 92/58/EGK, a 92/85/EGK, a 94/33/EK, a 98/24/EK tanácsi irányelvnek, valamint a 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK rendelethez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0102 – C7-0047/2013 – 2013/0062(COD))P7_TC1-COD(2013)0062Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 4-én került elfogadásra a a 92/58/EGK, a 92/85/EGK, a 94/33/EK és a 98/24/EK tanácsi irányelvnek, valamint a 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK rendelethez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 239 |
| 2017/C 93/37 | P7_TA(2014)0056A szerzői és szomszédos jogok és a zeneművek jogainak online felhasználására szóló, több területre érvényes engedélyezése ***IAz Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó közös jogkezelésről és a zeneművek jogainak belső piacon történő online felhasználásra szóló, több területre érvényes engedélyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0372 – C7-0183/2012 – 2012/0180(COD))P7_TC1-COD(2012)0180Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 4-én került elfogadásra a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó közös jogkezelésről és a zeneművek belső piacon történő online felhasználásának több területre kiterjedő hatályú engedélyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 240 |
| 2017/C 93/38 | P7_TA(2014)0057A bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció büntetőjogi szankciói ***IAz Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció esetén alkalmazandó büntetőjogi szankciókról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0654 – C7-0358/2011 – 2011/0297(COD))P7_TC1-COD(2011)0297Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 4-én került elfogadásra a piaci visszaélések büntetőjogi szankcióiról (piaci visszaélésekről szóló irányelv) szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 241 |
| 2017/C 93/39 | P7_TA(2014)0058Az energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projektek ***IAz Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unión belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projekteknek a Bizottság részére való bejelentéséről és a 617/2010/EU, Euratom tanácsi rendelet felváltásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0153 – C7-0075/2013 – 2013/0082(COD))P7_TC1-COD(2013)0082Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 4-én került elfogadásra az Európai Unión belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projekteknek a Bizottság részére való bejelentéséről, a 617/2010/EU, Euratom tanácsi rendelet felváltásáról és a 736/96/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 242 |
| 2017/C 93/40 | Az Európai Parlament 2014. február 4-i határozata Klaus Heiner Lehnének a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C7-0423/2013 – 2013/0813(NLE)) | 243 |
| | 2014. február 5., szerda |
| 2017/C 93/41 | Az Európai Parlament határozata a Bizottságnak a polgári légi közlekedéshez kapcsolódó műszaki követelmények és igazgatási eljárások rögzítésére vonatkozó 1178/2011/EU rendeletét módosító bizottsági rendelet tervezete ellenzésének mellőzésére (D029683/02 – 2014/2500(RPS)) | 244 |
| 2017/C 93/42 | Az Európai Parlament határozata az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósított partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexről szóló, 2014. január 7-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2013)9651 – 2014/2508(DEA)) | 245 |
| 2017/C 93/43 | P7_TA(2014)0072A harmadik országbeli állampolgárok idényjellegű munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételei ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a harmadik országbeli állampolgárok idényjellegű munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0379 – C7-0180/2010 – 2010/0210(COD))P7_TC1-COD(2010)0210Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a harmadik országbeli állampolgárok idényjellegű munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 246 |
| 2017/C 93/44 | P7_TA(2014)0073Az atlanti nagyszemű tonhal behozatala ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a Bolíviából, Kambodzsából, Egyenlítői-Guineából, Grúziából és Sierra Leonéból származó atlanti nagyszemű tonhal (Thunnus obesus) behozatalának tilalmáról, valamint az 1036/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 827/2004/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0185 – C7-0091/2013 – 2013/0097(COD))P7_TC1-COD(2013)0097Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a Bolíviából, Kambodzsából, Egyenlítői-Guineából, Grúziából és Sierra Leonéból származó atlanti nagyszemű tonhal (Thunnus obesus) behozatalának tilalmáról, valamint az 1036/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 827/2004/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 247 |
| 2017/C 93/45 | Az Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Gaboni Köztársaság között érvényben lévő halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról szóló tanácsi határozattervezetről (11871/2013 – C7-0484/2013 – 2013/0216(NLE)) | 248 |
| 2017/C 93/46 | Az Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió, másrészről Grönland és a Dán Királyság közötti kapcsolatokról szóló tanácsi határozattervezetről (12274/2013 – C7-0237/2013 – 2011/0410(CNS)) | 249 |
| 2017/C 93/47 | Az Európai Parlament 2014. február 5-i határozata az Európai Központi Bank felügyeleti tanácsa alelnökének kinevezésére irányuló európai központi banki javaslatról (N7-0003/2014 – C7-0017/2014 – 2014/0900(NLE)) | 258 |
| 2017/C 93/48 | Az Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a versenyjogi szabályaik alkalmazására vonatkozó együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12418/2012 – C7-0146/2013 – 2012/0127(NLE)) | 259 |
| 2017/C 93/49 | Az Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamoknak a fegyverkereskedelmi szerződésnek az Európai Unió érdekében történő aláírására adott felhatalmazásról szóló tanácsi határozattervezetről (12178/2013 – C7-0233/2013 – 2013/0225(NLE)) | 260 |
| 2017/C 93/50 | Az Európai Parlament által 2014. február 5-én elfogadott módosítások az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló 597/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2013)0192 – C7-0097/2013 – 2013/0103(COD)) | 261 |
| 2017/C 93/51 | P7_TA(2014)0083A közös halászati politika szabályainak betartása ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0009 – C7-0019/2013 – 2013/0007(COD))P7_TC1-COD(2013)0007Az Európai Parlament amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra álláspontja a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 297 |
| 2017/C 93/52 | P7_TA(2014)0084Robbanásveszélyes légkörben való használatra szánt felszerelések és védelmi rendszerek ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a robbanásveszélyes légkörben való használatra szánt felszerelésekre és védelmi rendszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0772 – C7-0426/2011 – 2011/0356(COD))P7_TC1-COD(2011)0356Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a robbanásveszélyes légkörben való használatra szánt felszerelésekre és védelmi rendszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról (átdolgozás) szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 320 |
| 2017/C 93/53 | P7_TA(2014)0085Polgári felhasználású robbanóanyagok ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a polgári felhasználású robbanóanyagok forgalmazására és felügyeletére vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizálásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0771 – C7-0423/2011 – 2011/0349(COD))P7_TC1-COD(2011)0349Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a polgári felhasználású robbanóanyagok forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról (átdolgozás) szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 322 |
| 2017/C 93/54 | P7_TA(2014)0086A nem automatikus működésű mérlegek ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a nem automatikus működésű mérlegek forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0766 – C7-0430/2011 – 2011/0352(COD))P7_TC1-COD(2011)0352Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a nem automatikus működésű mérlegek forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás) | 324 |
| 2017/C 93/55 | P7_TA(2014)0087Az elektromágneses összeférhetőség ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizálásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat (átdolgozás) (COM(2011)0765 – C7-0429/2011 – 2011/0351(COD))P7_TC1-COD(2011)0351Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizálásáról (átdolgozás) szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 326 |
| 2017/C 93/56 | P7_TA(2014)0088A meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezések ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok összehangolásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0773 – C7-0427/2011 – 2011/0357(COD))P7_TC1-COD(2011)0357)Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizálásáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás) | 328 |
| 2017/C 93/57 | P7_TA(2014)0089A felvonók és a felvonókhoz készült biztonsági alkatrészek ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a felvonók és a felvonókhoz készült biztonsági alkatrészek forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0770 – C7-0421/2011 – 2011/0354(COD))P7_TC1-COD(2011)0354Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a felvonókra és a felvonókhoz készült biztonsági berendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás) | 330 |
| 2017/C 93/58 | P7_TA(2014)0090Az egyszerű nyomástartó edények ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása az egyszerű nyomástartó edények forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok összehangolásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0768 – C7-0428/2011 – 2011/0350(COD))P7_TC1-COD(2011)0350Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra az egyszerű nyomástartó edények forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás) | 332 |
| 2017/C 93/59 | P7_TA(2014)0091Mérőműszerek ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a mérőműszerek forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok összehangolásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0769 – C7-0422/2011 – 2011/0353(COD))P7_TC1-COD(2011)0353Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a mérőműszerek forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok összehangolásáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás) | 334 |
| 2017/C 93/60 | P7_TA(2014)0092A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a visszautasított beszállás és légijáratok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról szóló 261/2004/EK rendeletnek, valamint a légifuvarozók felelősségéről szóló 2027/97/EK rendeletnek az utasok és poggyászaik légi szállítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0130 – C7-0066/2013 – 2013/0072(COD))P7_TC1-COD(2013)0072Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a visszautasított beszállás és légijáratok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról szóló 261/2004/EK rendeletnek, valamint a légifuvarozók felelősségéről szóló 2027/97/EK rendeletnek az utasok és poggyászaik légi szállítása tekintetében történő módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 336 |
| 2017/C 93/61 | P7_TA(2014)0093A fizetésképtelenségi eljárás ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a fizetésképtelenségi eljárásról szóló 1346/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0744 – C7-0413/2012 – 2012/0360(COD))P7_TC1-COD(2012)0360Az Európai parlament álláspontja amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra .a fizetésképtelenségi eljárásról szóló 1346/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 366 |
| | 2014. február 6., csütörtök |
| 2017/C 93/62 | Az Európai Parlament 2014. február 6-án elfogadott módosításai a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az egységes szanálási mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Bankszanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2013)0520 – C7-0223/2013 – 2013/0253(COD))) | 389 |
| 2017/C 93/63 | Az Európai Parlament 2014. február 6-i határozata az 1031/2010/EU rendeletnek különösen az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeiből a 2013–2020 között árverésre bocsátandó mennyiség meghatározása céljából történő módosításáról szóló .../.../EU bizottsági rendelettervezettel szembeni kifogás mellőzéséről l (D031326/02 – 2014/2523(RPS)) | 441 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2014. február 4., kedd

2017/C 93/31

P7_TA(2014)0047Grönland részvétele a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerének végrehajtásában ***IAz Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása a 2368/2002/EK tanácsi rendeletnek Grönland kimberley-i folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásában való részvétele tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0427 – C7-0179/2013 – 2013/0198(COD))P7_TC1-COD(2013)0198Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 4-én került elfogadásra a 2368/2002/EK tanácsi rendeletnek Grönland kimberleyi folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásában való részvétele tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

161

2017/C 93/32

Az Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása a Grönland kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerében való részvételét lehetővé tevő szabályok és eljárások meghatározásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0429 – C7-0232/2013 – 2013/0201(CNS))

162

2017/C 93/33

P7_TA(2014)0049Az uniós szintű átutalásokra és beszedésekre való átállás ***IAz Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása a 260/2012/EU rendeletnek az uniós szintű átutalásokra és beszedésekre való átállás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0937 – C7-0008/2014 – 2013/0449(COD))P7_TC1-COD(2013)0449Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 4-én került elfogadásra a 260/2012/EU rendeletnek az uniós szintű átutalásokra és beszedésekre való átállás tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

163

2017/C 93/34

Az Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamoknak a halászhajók biztonságáról szóló, 1977. évi torremolinoszi nemzetközi egyezményhez csatolt 1993. évi jegyzőkönyv rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó 2012. évi fokvárosi megállapodás aláírására, megerősítésére vagy az ahhoz történő csatlakozásra történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozattervezetről (13408/2013 – C7-0389/2013 – 2013/0020(NLE))

164

2017/C 93/35

P7_TA(2014)0054Bizonyos közokiratok elfogadásának egyszerűsítése révén a szabad mozgás előmozdítása ***IAz Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása a bizonyos közokiratok Európai Unión belüli elfogadásának egyszerűsítése révén a polgárok és a vállalkozások szabad mozgásának előmozdításáról és az 1024/2012/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0228 – C7-0111/2013 – 2013/0119(COD))P7_TC1-COD(2013)0119Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 4-én került elfogadásra bizonyos közokiratok Európai Unión belüli elfogadásának egyszerűsítése révén a polgárok és a vállalkozások szabad mozgásának előmozdításáról és az 1024/2012/EU rendelet módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

165

2017/C 93/36

P7_TA(2014)0055Anyagok és keverékek osztályozása, címkézése és csomagolása ***IAz Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása a 92/58/EGK, a 92/85/EGK, a 94/33/EK, a 98/24/EK tanácsi irányelvnek, valamint a 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK rendelethez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0102 – C7-0047/2013 – 2013/0062(COD))P7_TC1-COD(2013)0062Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 4-én került elfogadásra a a 92/58/EGK, a 92/85/EGK, a 94/33/EK és a 98/24/EK tanácsi irányelvnek, valamint a 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK rendelethez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

239

2017/C 93/37

P7_TA(2014)0056A szerzői és szomszédos jogok és a zeneművek jogainak online felhasználására szóló, több területre érvényes engedélyezése ***IAz Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó közös jogkezelésről és a zeneművek jogainak belső piacon történő online felhasználásra szóló, több területre érvényes engedélyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0372 – C7-0183/2012 – 2012/0180(COD))P7_TC1-COD(2012)0180Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 4-én került elfogadásra a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó közös jogkezelésről és a zeneművek belső piacon történő online felhasználásának több területre kiterjedő hatályú engedélyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

240

2017/C 93/38

P7_TA(2014)0057A bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció büntetőjogi szankciói ***IAz Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció esetén alkalmazandó büntetőjogi szankciókról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0654 – C7-0358/2011 – 2011/0297(COD))P7_TC1-COD(2011)0297Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 4-én került elfogadásra a piaci visszaélések büntetőjogi szankcióiról (piaci visszaélésekről szóló irányelv) szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

241

2017/C 93/39

P7_TA(2014)0058Az energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projektek ***IAz Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unión belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projekteknek a Bizottság részére való bejelentéséről és a 617/2010/EU, Euratom tanácsi rendelet felváltásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0153 – C7-0075/2013 – 2013/0082(COD))P7_TC1-COD(2013)0082Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 4-én került elfogadásra az Európai Unión belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projekteknek a Bizottság részére való bejelentéséről, a 617/2010/EU, Euratom tanácsi rendelet felváltásáról és a 736/96/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

242

2017/C 93/40

Az Európai Parlament 2014. február 4-i határozata Klaus Heiner Lehnének a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C7-0423/2013 – 2013/0813(NLE))

243

2014. február 5., szerda

2017/C 93/41

Az Európai Parlament határozata a Bizottságnak a polgári légi közlekedéshez kapcsolódó műszaki követelmények és igazgatási eljárások rögzítésére vonatkozó 1178/2011/EU rendeletét módosító bizottsági rendelet tervezete ellenzésének mellőzésére (D029683/02 – 2014/2500(RPS))

244

2017/C 93/42

Az Európai Parlament határozata az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósított partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexről szóló, 2014. január 7-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2013)9651 – 2014/2508(DEA))

245

2017/C 93/43

P7_TA(2014)0072A harmadik országbeli állampolgárok idényjellegű munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételei ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a harmadik országbeli állampolgárok idényjellegű munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0379 – C7-0180/2010 – 2010/0210(COD))P7_TC1-COD(2010)0210Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a harmadik országbeli állampolgárok idényjellegű munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

246

2017/C 93/44

P7_TA(2014)0073Az atlanti nagyszemű tonhal behozatala ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a Bolíviából, Kambodzsából, Egyenlítői-Guineából, Grúziából és Sierra Leonéból származó atlanti nagyszemű tonhal (Thunnus obesus) behozatalának tilalmáról, valamint az 1036/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 827/2004/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0185 – C7-0091/2013 – 2013/0097(COD))P7_TC1-COD(2013)0097Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a Bolíviából, Kambodzsából, Egyenlítői-Guineából, Grúziából és Sierra Leonéból származó atlanti nagyszemű tonhal (Thunnus obesus) behozatalának tilalmáról, valamint az 1036/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 827/2004/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

Thunnus obesus

247

2017/C 93/45

Az Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Gaboni Köztársaság között érvényben lévő halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról szóló tanácsi határozattervezetről (11871/2013 – C7-0484/2013 – 2013/0216(NLE))

248

2017/C 93/46

Az Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió, másrészről Grönland és a Dán Királyság közötti kapcsolatokról szóló tanácsi határozattervezetről (12274/2013 – C7-0237/2013 – 2011/0410(CNS))

249

2017/C 93/47

Az Európai Parlament 2014. február 5-i határozata az Európai Központi Bank felügyeleti tanácsa alelnökének kinevezésére irányuló európai központi banki javaslatról (N7-0003/2014 – C7-0017/2014 – 2014/0900(NLE))

258

2017/C 93/48

Az Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a versenyjogi szabályaik alkalmazására vonatkozó együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12418/2012 – C7-0146/2013 – 2012/0127(NLE))

259

2017/C 93/49

Az Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamoknak a fegyverkereskedelmi szerződésnek az Európai Unió érdekében történő aláírására adott felhatalmazásról szóló tanácsi határozattervezetről (12178/2013 – C7-0233/2013 – 2013/0225(NLE))

260

2017/C 93/50

Az Európai Parlament által 2014. február 5-én elfogadott módosítások az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló 597/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2013)0192 – C7-0097/2013 – 2013/0103(COD))

261

2017/C 93/51

P7_TA(2014)0083A közös halászati politika szabályainak betartása ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0009 – C7-0019/2013 – 2013/0007(COD))P7_TC1-COD(2013)0007Az Európai Parlament amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra álláspontja a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

297

2017/C 93/52

P7_TA(2014)0084Robbanásveszélyes légkörben való használatra szánt felszerelések és védelmi rendszerek ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a robbanásveszélyes légkörben való használatra szánt felszerelésekre és védelmi rendszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0772 – C7-0426/2011 – 2011/0356(COD))P7_TC1-COD(2011)0356Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a robbanásveszélyes légkörben való használatra szánt felszerelésekre és védelmi rendszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról (átdolgozás) szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

320

2017/C 93/53

P7_TA(2014)0085Polgári felhasználású robbanóanyagok ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a polgári felhasználású robbanóanyagok forgalmazására és felügyeletére vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizálásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0771 – C7-0423/2011 – 2011/0349(COD))P7_TC1-COD(2011)0349Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a polgári felhasználású robbanóanyagok forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról (átdolgozás) szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

322

2017/C 93/54

P7_TA(2014)0086A nem automatikus működésű mérlegek ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a nem automatikus működésű mérlegek forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0766 – C7-0430/2011 – 2011/0352(COD))P7_TC1-COD(2011)0352Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a nem automatikus működésű mérlegek forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)

324

2017/C 93/55

P7_TA(2014)0087Az elektromágneses összeférhetőség ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizálásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat (átdolgozás) (COM(2011)0765 – C7-0429/2011 – 2011/0351(COD))P7_TC1-COD(2011)0351Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizálásáról (átdolgozás) szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

326

2017/C 93/56

P7_TA(2014)0088A meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezések ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok összehangolásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0773 – C7-0427/2011 – 2011/0357(COD))P7_TC1-COD(2011)0357)Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizálásáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)

328

2017/C 93/57

P7_TA(2014)0089A felvonók és a felvonókhoz készült biztonsági alkatrészek ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a felvonók és a felvonókhoz készült biztonsági alkatrészek forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0770 – C7-0421/2011 – 2011/0354(COD))P7_TC1-COD(2011)0354Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a felvonókra és a felvonókhoz készült biztonsági berendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

330

2017/C 93/58

P7_TA(2014)0090Az egyszerű nyomástartó edények ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása az egyszerű nyomástartó edények forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok összehangolásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0768 – C7-0428/2011 – 2011/0350(COD))P7_TC1-COD(2011)0350Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra az egyszerű nyomástartó edények forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

332

2017/C 93/59

P7_TA(2014)0091Mérőműszerek ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a mérőműszerek forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok összehangolásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0769 – C7-0422/2011 – 2011/0353(COD))P7_TC1-COD(2011)0353Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a mérőműszerek forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok összehangolásáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

334

2017/C 93/60

P7_TA(2014)0092A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a visszautasított beszállás és légijáratok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról szóló 261/2004/EK rendeletnek, valamint a légifuvarozók felelősségéről szóló 2027/97/EK rendeletnek az utasok és poggyászaik légi szállítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0130 – C7-0066/2013 – 2013/0072(COD))P7_TC1-COD(2013)0072Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a visszautasított beszállás és légijáratok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról szóló 261/2004/EK rendeletnek, valamint a légifuvarozók felelősségéről szóló 2027/97/EK rendeletnek az utasok és poggyászaik légi szállítása tekintetében történő módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

336

2017/C 93/61

P7_TA(2014)0093A fizetésképtelenségi eljárás ***IAz Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a fizetésképtelenségi eljárásról szóló 1346/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0744 – C7-0413/2012 – 2012/0360(COD))P7_TC1-COD(2012)0360Az Európai parlament álláspontja amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra .a fizetésképtelenségi eljárásról szóló 1346/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

366

2014. február 6., csütörtök

2017/C 93/62

Az Európai Parlament 2014. február 6-án elfogadott módosításai a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az egységes szanálási mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Bankszanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2013)0520 – C7-0223/2013 – 2013/0253(COD)))

389

2017/C 93/63

Az Európai Parlament 2014. február 6-i határozata az 1031/2010/EU rendeletnek különösen az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeiből a 2013–2020 között árverésre bocsátandó mennyiség meghatározása céljából történő módosításáról szóló .../.../EU bizottsági rendelettervezettel szembeni kifogás mellőzéséről l (D031326/02 – 2014/2523(RPS))

441

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

24.3.2017

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2013–2014

2014. február 3–6-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:

  HL C 30, 2015.1.29
  .

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2014. február 4., kedd

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/2

---

P7_TA(2014)0051

Az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 29. éves jelentés (2011)

Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 2011. évi 29. éves jelentésről (2013/2119(INI))

(2017/C 093/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 2011. évi 29. éves jelentésre (COM(2012)0714), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 2011. évi 29. éves jelentésre (COM(2012)0714),

| — | tekintettel a Bizottság „Az EU Pilot értékelő jelentése” című dokumentumára (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az EU Pilot értékelő jelentése” című dokumentumára (COM(2010)0070),

| — | tekintettel a Bizottság „Az EU Pilot második értékelő jelentése” című dokumentumára (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az EU Pilot második értékelő jelentése” című dokumentumára (COM(2011)0930),

| — | tekintettel „Az eredmények Európája – a közösségi jog alkalmazása” című, 2007. szeptember 5-i bizottsági közleményre (COM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az eredmények Európája – a közösségi jog alkalmazása” című, 2007. szeptember 5-i bizottsági közleményre (COM(2007)0502),

| — | tekintettel „A panaszossal való kapcsolattartás a közösségi jog megsértése tekintetében” című, 2002. március 20-i bizottsági közleményre (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A panaszossal való kapcsolattartás a közösségi jog megsértése tekintetében” című, 2002. március 20-i bizottsági közleményre (COM(2002)0141),

| — | tekintettel „Az uniós jog alkalmazása tárgyában a panaszosokkal való kapcsolattartás korszerűsítése” című, 2012. április 2-i bizottsági közleményre (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós jog alkalmazása tárgyában a panaszosokkal való kapcsolattartás korszerűsítése” című, 2012. április 2-i bizottsági közleményre (COM(2012)0154),

| — | tekintettel az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 2009. évi huszonhetedik éves jelentésről szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 2009. évi huszonhetedik éves jelentésről szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament Jogi Szolgálatának „A jogsértés kivizsgálási szakaszában lévő ügyekkel kapcsolatos információhoz való hozzáférés az EU Pilottal és az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló éves jelentéssel összefüggésben” című, 2013. november 26-i jogi véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Jogi Szolgálatának „A jogsértés kivizsgálási szakaszában lévő ügyekkel kapcsolatos információhoz való hozzáférés az EU Pilottal és az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló éves jelentéssel összefüggésben” című, 2013. november 26-i jogi véleményére,

| — | tekintettel az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 29. éves jelentést kiegészítő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra (SWD(2012)0399 és SWD(2012)0400), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 29. éves jelentést kiegészítő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra (SWD(2012)0399 és SWD(2012)0400),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Alkotmányügyi Bizottság, valamint a Petíciós Bizottság véleményére (A7-0055/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Alkotmányügyi Bizottság, valamint a Petíciós Bizottság véleményére (A7-0055/2014),

| A. | mivel a Lisszaboni Szerződés az uniós jog végrehajtásának, alkalmazásának és érvényesítésének megkönnyítését célzó számos új jogalapot vezetett be; |
| --- | --- |

A.

mivel a Lisszaboni Szerződés az uniós jog végrehajtásának, alkalmazásának és érvényesítésének megkönnyítését célzó számos új jogalapot vezetett be;

| B. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke értelmében a megfelelő ügyintézéshez való jog azt jelenti, hogy mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke értelmében a megfelelő ügyintézéshez való jog azt jelenti, hogy mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék;

| C. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 298. cikkében foglaltak értelmében feladataik ellátása során az Unió intézményei, szervei és ügynökségei a nyitott, hatékony és független európai igazgatásra támaszkodnak; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 298. cikkében foglaltak értelmében feladataik ellátása során az Unió intézményei, szervei és ügynökségei a nyitott, hatékony és független európai igazgatásra támaszkodnak;

| D. | mivel az Európai Parlament Jogi Szolgálata szerint az EU Pilot nevű online platform, amelyet a tagállamok és a Bizottság az uniós jogszabályok alkalmazásával kapcsolatos problémák ténybeli és jogbeli hátterének tisztázására használnak, nem rendelkezik jogi státusszal, és mivel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás értelmében az utóbbi a felszólító levéltől kezdődően összefoglaló információt bocsát a Parlament rendelkezésére valamennyi kötelezettségszegési eljárásra vonatkozóan, eseti alapon is, és csak az EU Pilot adatbázisában található személyes adatokhoz való hozzáférést tagadhatja meg; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Parlament Jogi Szolgálata szerint az EU Pilot nevű online platform, amelyet a tagállamok és a Bizottság az uniós jogszabályok alkalmazásával kapcsolatos problémák ténybeli és jogbeli hátterének tisztázására használnak, nem rendelkezik jogi státusszal, és mivel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás értelmében az utóbbi a felszólító levéltől kezdődően összefoglaló információt bocsát a Parlament rendelkezésére valamennyi kötelezettségszegési eljárásra vonatkozóan, eseti alapon is, és csak az EU Pilot adatbázisában található személyes adatokhoz való hozzáférést tagadhatja meg;

| 1. | megismétli, hogy az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 17. cikkében foglaltak értelmében a Bizottság alapvető szerepe, hogy „a Szerződések őreként” járjon el; ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy a Bizottság azon hatásköre és kötelessége (2), hogy felügyelje az uniós jog alkalmazását, és többek között jogsértési eljárásokat indítson a szerződésekben megállapított kötelezettségeknek eleget nem tevő tagállamok ellen, az Unió jogrendjének egyik sarokköve, és mint ilyen összhangban van a jogállamiságon alapuló Unió elképzelésével; |
| --- | --- |

1.

megismétli, hogy az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 17. cikkében foglaltak értelmében a Bizottság alapvető szerepe, hogy „a Szerződések őreként” járjon el; ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy a Bizottság azon hatásköre és kötelessége (2), hogy felügyelje az uniós jog alkalmazását, és többek között jogsértési eljárásokat indítson a szerződésekben megállapított kötelezettségeknek eleget nem tevő tagállamok ellen, az Unió jogrendjének egyik sarokköve, és mint ilyen összhangban van a jogállamiságon alapuló Unió elképzelésével;

| 2. | megjegyzi, hogy éves jelentése (3) szerint a Bizottság az elmúlt években egyre kevesebb új jogsértési eljárást indított: míg 2009-ben 2 900, 2010-ben 2 100, 2011-ben pedig 1 775 ilyen eljárás indult; megjegyzi továbbá, hogy az éves jelentés szerint a késedelmes átültetéssel kapcsolatos ügyek száma az elmúlt néhány évben nőtt (2011-ben 1 185, 2010-ben 855, míg 2009-ben 531 ilyen eset volt), és hogy a kötelezettségszegés kockázatának leginkább kitett négy terület a környezetvédelem (17 %), belső piac (15 %), a közlekedés (15 %) és az adóügy (12 %); |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy éves jelentése (3) szerint a Bizottság az elmúlt években egyre kevesebb új jogsértési eljárást indított: míg 2009-ben 2 900, 2010-ben 2 100, 2011-ben pedig 1 775 ilyen eljárás indult; megjegyzi továbbá, hogy az éves jelentés szerint a késedelmes átültetéssel kapcsolatos ügyek száma az elmúlt néhány évben nőtt (2011-ben 1 185, 2010-ben 855, míg 2009-ben 531 ilyen eset volt), és hogy a kötelezettségszegés kockázatának leginkább kitett négy terület a környezetvédelem (17 %), belső piac (15 %), a közlekedés (15 %) és az adóügy (12 %);

| 3. | megállapítja, hogy 2011-ben csökkent azon kötelezettségszegési esetek aránya, amelyeket azelőtt lezártak, hogy a Bíróság elé kerültek volna (60,4 %), szemben a lezárt esetek 88 %-ával 2010-ben; úgy véli, hogy alapvető fontosságú a tagállami fellépések gondos nyomon követésének folytatása, mivel az Európai Parlamenthez benyújtott egyes petíciók és a Bizottsághoz benyújtott egyes panaszok olyan problémákra utalnak, amelyek az ügyek lezárását követően is megoldatlanok maradnak; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy 2011-ben csökkent azon kötelezettségszegési esetek aránya, amelyeket azelőtt lezártak, hogy a Bíróság elé kerültek volna (60,4 %), szemben a lezárt esetek 88 %-ával 2010-ben; úgy véli, hogy alapvető fontosságú a tagállami fellépések gondos nyomon követésének folytatása, mivel az Európai Parlamenthez benyújtott egyes petíciók és a Bizottsághoz benyújtott egyes panaszok olyan problémákra utalnak, amelyek az ügyek lezárását követően is megoldatlanok maradnak;

| 4. | megjegyzi, hogy összesen 399 kötelezettségszegési ügyet zártak le azért, mert az érintett tagállamok bizonyították, hogy megfelelnek az uniós jogszabályoknak, továbbá e tagállamok komoly erőfeszítéseket tettek annak érdekében, hogy bírósági eljárás nélkül oldják meg kötelezettségszegési ügyeiket; azt is megjegyzi, hogy a Bíróság 2011-ben 62 ítéletet hozott az EUMSZ 258. cikke alapján, amelyből 53 esetben (85 %) a Bizottság javára ítélt; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy összesen 399 kötelezettségszegési ügyet zártak le azért, mert az érintett tagállamok bizonyították, hogy megfelelnek az uniós jogszabályoknak, továbbá e tagállamok komoly erőfeszítéseket tettek annak érdekében, hogy bírósági eljárás nélkül oldják meg kötelezettségszegési ügyeiket; azt is megjegyzi, hogy a Bíróság 2011-ben 62 ítéletet hozott az EUMSZ 258. cikke alapján, amelyből 53 esetben (85 %) a Bizottság javára ítélt;

| 5. | aggodalmát fejezi ki a késedelmes átültetéssel kapcsolatos tagállami kötelezettségszegések folyamatos növekedése miatt, tekintve, hogy 2011 végén 763 késedelmes átültetéssel kapcsolatos ügy volt még mindig lezáratlan, ami az előző évhez képest 60 %-os növekedést jelent; |
| --- | --- |

5.

aggodalmát fejezi ki a késedelmes átültetéssel kapcsolatos tagállami kötelezettségszegések folyamatos növekedése miatt, tekintve, hogy 2011 végén 763 késedelmes átültetéssel kapcsolatos ügy volt még mindig lezáratlan, ami az előző évhez képest 60 %-os növekedést jelent;

| 6. | megjegyzi, hogy 2011 végén a Bizottság az első késedelmes átültetéssel kapcsolatos kötelezettségszegést a Bíróság elé terjesztette, és az EUMSZ 260. cikkének (3) bekezdése szerinti pénzügyi szankciókat kért; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy 2011 végén a Bizottság az első késedelmes átültetéssel kapcsolatos kötelezettségszegést a Bíróság elé terjesztette, és az EUMSZ 260. cikkének (3) bekezdése szerinti pénzügyi szankciókat kért;

| 7. | úgy véli azonban, hogy ezek a statisztikai adatok nem adnak pontos képet az uniós jog betartásának tényleges hiányosságairól, csupán a legsúlyosabb jogsértéseket és a véleményüknek leginkább hangot adó személyek vagy jogalanyok panaszait tükrözik; megjegyzi, hogy a Bizottság jelenleg sem a szükséges szakpolitikával, sem forrásokkal nem rendelkezik ahhoz, hogy rendszeresen azonosítsa a jogszabályok végre nem hajtásának valamennyi esetét és érvényt szerezzen a jogszabályoknak (4); |
| --- | --- |

7.

úgy véli azonban, hogy ezek a statisztikai adatok nem adnak pontos képet az uniós jog betartásának tényleges hiányosságairól, csupán a legsúlyosabb jogsértéseket és a véleményüknek leginkább hangot adó személyek vagy jogalanyok panaszait tükrözik; megjegyzi, hogy a Bizottság jelenleg sem a szükséges szakpolitikával, sem forrásokkal nem rendelkezik ahhoz, hogy rendszeresen azonosítsa a jogszabályok végre nem hajtásának valamennyi esetét és érvényt szerezzen a jogszabályoknak (4);

| 8. | felhívja a figyelmet arra, hogy egy irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot ismertető nyilatkozatokra („megfelelési táblázatokra”) vonatkozóan az uniós intézmények között kötött megállapodás 2011. november 1-jén lépett hatályba, és hogy ezért annak végrehajtását ebben az éves jelentésben nem lehetett értékelni; |
| --- | --- |

8.

felhívja a figyelmet arra, hogy egy irányelv elemei és az azt átültető nemzeti jogi eszközök megfelelő részei közötti kapcsolatot ismertető nyilatkozatokra („megfelelési táblázatokra”) vonatkozóan az uniós intézmények között kötött megállapodás 2011. november 1-jén lépett hatályba, és hogy ezért annak végrehajtását ebben az éves jelentésben nem lehetett értékelni;

| 9. | elvárja, hogy a Bizottság 2014. november 1-jéig kerítsen sort az első felülvizsgálatra, ahogyan arra az éves jelentésben ígéretet tett; |
| --- | --- |

9.

elvárja, hogy a Bizottság 2014. november 1-jéig kerítsen sort az első felülvizsgálatra, ahogyan arra az éves jelentésben ígéretet tett;

| 10. | úgy véli, hogy az EUMSZ 258. és 260. cikke szerinti kötelezettségszegési eljárások működése tekintetében a Bizottságnak biztosítania kell a Parlamenthez benyújtott petíciók és a Bizottsághoz benyújtott panaszok egyenrangú kezelését; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy az EUMSZ 258. és 260. cikke szerinti kötelezettségszegési eljárások működése tekintetében a Bizottságnak biztosítania kell a Parlamenthez benyújtott petíciók és a Bizottsághoz benyújtott panaszok egyenrangú kezelését;

| 11. | rámutat arra, hogy az Európai Unió polgárai által benyújtott petíciók az uniós jog megsértésére hivatkoznak, különösen az alapjogok, a környezet, a belső piac és a tulajdonjogok terén; úgy véli, hogy a petíciók azt bizonyítják, hogy még mindig széles körben és gyakran előfordul az uniós jog nem teljes körű átültetése vagy helytelen alkalmazása; |
| --- | --- |

11.

rámutat arra, hogy az Európai Unió polgárai által benyújtott petíciók az uniós jog megsértésére hivatkoznak, különösen az alapjogok, a környezet, a belső piac és a tulajdonjogok terén; úgy véli, hogy a petíciók azt bizonyítják, hogy még mindig széles körben és gyakran előfordul az uniós jog nem teljes körű átültetése vagy helytelen alkalmazása;

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy tegye az uniós jog betartatását valódi politikai prioritássá, amelynek érdekében működjön szorosan együtt a Parlamenttel; ez utóbbi köteles a) megtartani a Bizottság politikai elszámoltathatóságát, és b) társjogalkotóként meggyőződni arról, hogy a jogalkotási munka folyamatos javítása érdekében teljes körűen tájékozott; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot, hogy tegye az uniós jog betartatását valódi politikai prioritássá, amelynek érdekében működjön szorosan együtt a Parlamenttel; ez utóbbi köteles a) megtartani a Bizottság politikai elszámoltathatóságát, és b) társjogalkotóként meggyőződni arról, hogy a jogalkotási munka folyamatos javítása érdekében teljes körűen tájékozott;

| 13. | megjegyzi, hogy a panaszkezelési eljárások során a megfelelést ösztönző eszközöket és az EP ellenőrzéshez való jogát következetesen kell alkalmazni, illetve gyakorolni; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy a panaszkezelési eljárások során a megfelelést ösztönző eszközöket és az EP ellenőrzéshez való jogát következetesen kell alkalmazni, illetve gyakorolni;

| 14. | megjegyzi, hogy a kötelezettségszegési eljárás két szakaszból áll: az adminisztratív (vizsgálati) szakaszból és a Bíróság előtt zajló bírósági szakaszból; megjegyzi, hogy a Bizottság elismeri, hogy „az ellenőrző munkához jelentős mértékben hozzájárulnak a polgárok, vállalkozások és érdekelt szervezetek azáltal, hogy jelentik, ha a tagállami hatóságok nem megfelelően ültetik át, illetve alkalmazzák az uniós jogot”; megjegyzi továbbá, hogy „észlelésüket követően a problémák orvoslása érdekében a Bizottság és az érintett tagállam kétoldalú megbeszéléseket folytat, lehetőleg az EU Pilot platformján keresztül” (5); |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy a kötelezettségszegési eljárás két szakaszból áll: az adminisztratív (vizsgálati) szakaszból és a Bíróság előtt zajló bírósági szakaszból; megjegyzi, hogy a Bizottság elismeri, hogy „az ellenőrző munkához jelentős mértékben hozzájárulnak a polgárok, vállalkozások és érdekelt szervezetek azáltal, hogy jelentik, ha a tagállami hatóságok nem megfelelően ültetik át, illetve alkalmazzák az uniós jogot”; megjegyzi továbbá, hogy „észlelésüket követően a problémák orvoslása érdekében a Bizottság és az érintett tagállam kétoldalú megbeszéléseket folytat, lehetőleg az EU Pilot platformján keresztül” (5);

| 15. | ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy az EU Pilot meghatározása szerint a Bizottság és a tagállamok közötti kétoldalú megbeszélések platformja (6), amely nem rendelkezik jogi státusszal, csupán a Bizottság igazgatási autonómiája keretében a kötelezettségszegési eljárást megelőzően alkalmazott egyszerű munkaeszköz (7); |
| --- | --- |

15.

ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy az EU Pilot meghatározása szerint a Bizottság és a tagállamok közötti kétoldalú megbeszélések platformja (6), amely nem rendelkezik jogi státusszal, csupán a Bizottság igazgatási autonómiája keretében a kötelezettségszegési eljárást megelőzően alkalmazott egyszerű munkaeszköz (7);

| 16. | sajnálatát fejezi ki az EU Pilot jogi státuszának hiánya miatt, és úgy véli, hogy „a legitimitás csak az átláthatóság, valamint a panaszosok és az Európai Parlament EU Pilotban való részvételének lehetővé tételével biztosítható, míg a jogszerűség egy olyan jogilag kötelező erejű jogi aktus mielőbbi elfogadásával biztosítható, amely tartalmazza a kötelezettségszegés kivizsgálási szakaszában és a kötelezettségszegési eljárás során alkalmazandó szabályokat”, ahogy ez a nemrégiben elkészült parlamenti tanulmányban (8) is olvasható; úgy véli, hogy egy ilyen jogilag kötelező erejű jogi aktusnak tisztáznia kell az egyéni panaszosok és a Bizottság jogait és kötelezettségeit, és arra kell törekednie, hogy lehetővé tegye a panaszosok EU Pilotban való lehető legnagyobb mértékű részvételét, legalább az eljárás különböző szakaszaival kapcsolatos tájékoztatásuk biztosításával; |
| --- | --- |

16.

sajnálatát fejezi ki az EU Pilot jogi státuszának hiánya miatt, és úgy véli, hogy „a legitimitás csak az átláthatóság, valamint a panaszosok és az Európai Parlament EU Pilotban való részvételének lehetővé tételével biztosítható, míg a jogszerűség egy olyan jogilag kötelező erejű jogi aktus mielőbbi elfogadásával biztosítható, amely tartalmazza a kötelezettségszegés kivizsgálási szakaszában és a kötelezettségszegési eljárás során alkalmazandó szabályokat”, ahogy ez a nemrégiben elkészült parlamenti tanulmányban (8) is olvasható; úgy véli, hogy egy ilyen jogilag kötelező erejű jogi aktusnak tisztáznia kell az egyéni panaszosok és a Bizottság jogait és kötelezettségeit, és arra kell törekednie, hogy lehetővé tegye a panaszosok EU Pilotban való lehető legnagyobb mértékű részvételét, legalább az eljárás különböző szakaszaival kapcsolatos tájékoztatásuk biztosításával;

| 17. | ezzel összefüggésben sajnálatának ad hangot amiatt, hogy nem követték nyomon korábbi állásfoglalásait, sem azon felhívását, hogy az EUMSZ 298. cikke alapján elfogadott rendelet formájában szabályozzák a kötelező szabályokat, amelyek meghatározzák a kötelezettségszegési, illetve az azt megelőző eljárás egyes szempontjait, beleértve az értesítéseket, a kötelező erejű határidőket, a meghallgatáshoz való jogot, az indokolási kötelezettséget, továbbá valamennyi személy azon jogát, hogy hozzáférjen a rá vonatkozó dokumentumokhoz, erősítve ezzel a polgárok jogait és biztosítva az átláthatóságot; |
| --- | --- |

17.

ezzel összefüggésben sajnálatának ad hangot amiatt, hogy nem követték nyomon korábbi állásfoglalásait, sem azon felhívását, hogy az EUMSZ 298. cikke alapján elfogadott rendelet formájában szabályozzák a kötelező szabályokat, amelyek meghatározzák a kötelezettségszegési, illetve az azt megelőző eljárás egyes szempontjait, beleértve az értesítéseket, a kötelező erejű határidőket, a meghallgatáshoz való jogot, az indokolási kötelezettséget, továbbá valamennyi személy azon jogát, hogy hozzáférjen a rá vonatkozó dokumentumokhoz, erősítve ezzel a polgárok jogait és biztosítva az átláthatóságot;

| 18. | úgy véli, hogy az „EU Pilot” platformjának megvalósítását a panasztevőkkel szembeni átláthatóság tekintetében javítani kell; kéri, hogy nyújtsanak számára hozzáférést a valamennyi panaszt tartalmazó adatbázishoz, hogy a Parlament elláthassa ellenőrző szerepét a Bizottság mint a Szerződések őre felett; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy az „EU Pilot” platformjának megvalósítását a panasztevőkkel szembeni átláthatóság tekintetében javítani kell; kéri, hogy nyújtsanak számára hozzáférést a valamennyi panaszt tartalmazó adatbázishoz, hogy a Parlament elláthassa ellenőrző szerepét a Bizottság mint a Szerződések őre felett;

| 19. | hangsúlyozza a jó igazgatási gyakorlat fontosságát, és felszólít arra, hogy az EUMSZ 298. cikkét jogalapul véve rendelet formájában hozzanak létre egy eljárási kódexet, amely meghatározza a szabálysértési eljárás különböző szempontjait; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza a jó igazgatási gyakorlat fontosságát, és felszólít arra, hogy az EUMSZ 298. cikkét jogalapul véve rendelet formájában hozzanak létre egy eljárási kódexet, amely meghatározza a szabálysértési eljárás különböző szempontjait;

| 20. | ezért ismét felhívja a Bizottságot, hogy az EUMSZ 298. cikke jelentette jogalapnak megfelelő rendelet formájában javasoljon jogilag kötelező erejű szabályokat, hogy ezáltal biztosítsa az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke szerint a polgárokat megillető megfelelő ügyintézéshez való jog teljes körű tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

20.

ezért ismét felhívja a Bizottságot, hogy az EUMSZ 298. cikke jelentette jogalapnak megfelelő rendelet formájában javasoljon jogilag kötelező erejű szabályokat, hogy ezáltal biztosítsa az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke szerint a polgárokat megillető megfelelő ügyintézéshez való jog teljes körű tiszteletben tartását;

| 21. | emlékeztet arra, hogy a Parlamenttel fenntartott kapcsolatokról szóló felülvizsgált keretmegállapodásban a Bizottság vállalja, hogy „a felszólító levéltől kezdődően összefoglaló információt bocsát a Parlament rendelkezésére valamennyi jogsértési eljárásra vonatkozóan, beleértve esetenként a Parlament kérésére a jogsértési eljáráshoz kapcsolódó kérdéseket”, és elvárja, hogy e záradékot a gyakorlatban is jóhiszeműen alkalmazzák; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet arra, hogy a Parlamenttel fenntartott kapcsolatokról szóló felülvizsgált keretmegállapodásban a Bizottság vállalja, hogy „a felszólító levéltől kezdődően összefoglaló információt bocsát a Parlament rendelkezésére valamennyi jogsértési eljárásra vonatkozóan, beleértve esetenként a Parlament kérésére a jogsértési eljáráshoz kapcsolódó kérdéseket”, és elvárja, hogy e záradékot a gyakorlatban is jóhiszeműen alkalmazzák;

| 22. | ezért megismétli, hogy a Parlamentnek joga van ahhoz, hogy „részletes tájékoztatást kapjon azokról a konkrét jogi aktusokról vagy rendelkezésekről, amelyek átültetésével kapcsolatban problémák merülnek fel, valamint az egyes jogi aktusokhoz vagy rendelkezésekhez kapcsolódó panaszok számáról (9), továbbá, hogy míg a Bizottságnak jogában áll megtagadni az Európai Parlamenttől az EU Pilot adatbázisban található személyes adatokhoz való hozzáférést, a Parlamentnek jogában áll névtelen információt kérni annak érdekében, hogy teljes mértékben tisztában legyen az uniós jog végrehajtására és alkalmazására vonatkozó valamennyi szemponttal (10)”; |
| --- | --- |

22.

ezért megismétli, hogy a Parlamentnek joga van ahhoz, hogy „részletes tájékoztatást kapjon azokról a konkrét jogi aktusokról vagy rendelkezésekről, amelyek átültetésével kapcsolatban problémák merülnek fel, valamint az egyes jogi aktusokhoz vagy rendelkezésekhez kapcsolódó panaszok számáról (9), továbbá, hogy míg a Bizottságnak jogában áll megtagadni az Európai Parlamenttől az EU Pilot adatbázisban található személyes adatokhoz való hozzáférést, a Parlamentnek jogában áll névtelen információt kérni annak érdekében, hogy teljes mértékben tisztában legyen az uniós jog végrehajtására és alkalmazására vonatkozó valamennyi szemponttal (10)”;

| 23. | üdvözli, hogy valamennyi tagállam részt vesz az EU Pilot projektben; reméli, hogy ennek következtében tovább csökken a kötelezettségszegési eljárások száma; kéri az EU Pilot projektről a polgárok bővebb tájékoztatását; |
| --- | --- |

23.

üdvözli, hogy valamennyi tagállam részt vesz az EU Pilot projektben; reméli, hogy ennek következtében tovább csökken a kötelezettségszegési eljárások száma; kéri az EU Pilot projektről a polgárok bővebb tájékoztatását;

| 24. | úgy véli, hogy az EU Pilotnak, valamint általában az uniós jog megsértésével kapcsolatos eseteknek és a kötelezettségszegési eljárást megelőző és az azt követő eljárással kapcsolatos releváns információhoz való parlamenti hozzáférésnek egy jövőbeli intézményközi megállapodás kapcsán lényeges napirendi pontként kell szerepelnie; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy az EU Pilotnak, valamint általában az uniós jog megsértésével kapcsolatos eseteknek és a kötelezettségszegési eljárást megelőző és az azt követő eljárással kapcsolatos releváns információhoz való parlamenti hozzáférésnek egy jövőbeli intézményközi megállapodás kapcsán lényeges napirendi pontként kell szerepelnie;

| 25. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, az európai ombudsmannak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

25.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, az európai ombudsmannak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 51. E, 2013.2.22., 66. o.

(2)  Az EUMSZ 258. és 260. cikke rögzíti a Bizottság hatáskörét egy adott tagállam elleni jogsértési eljárás elindítására vonatkozóan. Különösképpen a 258. cikk mondja ki, hogy a Bizottság „indokolással ellátott véleményt ad”, ha megítélése szerint egy tagállam a Szerződésekből eredő valamely kötelezettségét nem teljesítette.

(3)  A Bizottság jelentése – Az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló 29. éves jelentés (2011) (COM(2012)0714), 2–3. o.

(4)  Az uniós jog végrehajtását és alkalmazását biztosító eszközök és hatékonyságuk értékelése, Brüsszel, 2013., 11. o.

(5)  A Bizottság jelentése (COM(2012)0714), 7. o.

(6)  Lásd az előző bekezdésben idézett szakaszt.

(7)  Az Európai Parlament jogi szolgálatainak „A jogsértés kivizsgálási szakaszában lévő ügyekkel kapcsolatos információhoz való hozzáférés az EU Pilottal és az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló éves jelentéssel összefüggésben” című, 2013. november 26-i jogi véleménye.

(8)  Az uniós jog végrehajtását és alkalmazását biztosító eszközök és hatékonyságuk értékelése, 13. o.

(9)  A jogsértés kivizsgálási szakaszában lévő ügyekkel kapcsolatos információhoz való hozzáférés az EU Pilottal és az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló éves jelentéssel összefüggésben, 4. o.

(10)  Ugyanott: a Bizottság az éves jelentésében már eddig is számos információt nyilvánosságra hozott az uniós jog alkalmazásának nyomon követéséről.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/6

---

P7_TA(2014)0060

Az Európai Számvevőszék

Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása a Számvevőszék jövőbeli szerepéről – A Számvevőszék tagjainak kinevezési eljárása: konzultáció az Európai Parlamenttel (2012/2064(INI))

(2017/C 093/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 286. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 286. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszéknek az egységes ellenőrzési modellről (és egy közösségi belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló javaslatról) szóló, 2/2004 sz. véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszéknek az egységes ellenőrzési modellről (és egy közösségi belső ellenőrzési keretrendszerre irányuló javaslatról) szóló, 2/2004 sz. véleményére (1),

| — | tekintettel a Számvevőszék tagjainak kinevezése során az Európai Parlamenttel való konzultációra vonatkozó eljárásról szóló, 1992. november 17-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék tagjainak kinevezése során az Európai Parlamenttel való konzultációra vonatkozó eljárásról szóló, 1992. november 17-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Számvevőszék tagjainak kinevezése során a Parlamenttel való konzultációra vonatkozóan követendő eljárásokról szóló, 1995. január 19-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék tagjainak kinevezése során a Parlamenttel való konzultációra vonatkozóan követendő eljárásokról szóló, 1995. január 19-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az integrált belső ellenőrzési keretrendszerről szóló, 2013. július 3-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az integrált belső ellenőrzési keretrendszerről szóló, 2013. július 3-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7–0014/2014). |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7–0014/2014).

I.   
  A Számvevőszék jövőbeli szerepe

| A. | mivel a Legfőbb Ellenőrző Intézmények Nemzetközi Szervezetének (INTOSAI) Limai és Mexikói Nyilatkozata rögzíti az ellenőrző intézmények függetlenségének alappilléreit, és megerősíti, hogy a nemzeti legfőbb ellenőrző intézmények a nyilatkozatban foglalt alapelvek értelmezése tekintetében jelentős szabadsággal rendelkeznek; |
| --- | --- |

A.

mivel a Legfőbb Ellenőrző Intézmények Nemzetközi Szervezetének (INTOSAI) Limai és Mexikói Nyilatkozata rögzíti az ellenőrző intézmények függetlenségének alappilléreit, és megerősíti, hogy a nemzeti legfőbb ellenőrző intézmények a nyilatkozatban foglalt alapelvek értelmezése tekintetében jelentős szabadsággal rendelkeznek;

| B. | mivel az Európai Számvevőszéknek mint ellenőrző szakintézménynek alkalmaznia kell a közszférára vonatkozó nemzetközi ellenőrzési standardokat; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Számvevőszéknek mint ellenőrző szakintézménynek alkalmaznia kell a közszférára vonatkozó nemzetközi ellenőrzési standardokat;

| C. | mivel az Európai Számvevőszéket az 1975. évi Költségvetési Szerződés az Unió pénzügyeinek ellenőrzésére hozta létre, és mivel az Unió külső ellenőreként hozzájárul az Unió pénzgazdálkodásának javításához, és egyben az uniós polgárok pénzügyi érdekeinek független őreként jár el; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Számvevőszéket az 1975. évi Költségvetési Szerződés az Unió pénzügyeinek ellenőrzésére hozta létre, és mivel az Unió külső ellenőreként hozzájárul az Unió pénzgazdálkodásának javításához, és egyben az uniós polgárok pénzügyi érdekeinek független őreként jár el;

| D. | mivel a jelenlegi, gyorsan változó pénzügyi és gazdasági helyzetben hatékony mikro- és makroprudenciális felügyeletre van szükség, a gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség elvének megfelelően, egy modern és kihívásokkal teli Európai Unióban; |
| --- | --- |

D.

mivel a jelenlegi, gyorsan változó pénzügyi és gazdasági helyzetben hatékony mikro- és makroprudenciális felügyeletre van szükség, a gazdaságosság, hatékonyság és eredményesség elvének megfelelően, egy modern és kihívásokkal teli Európai Unióban;

| E. | mivel az állami ellenőrző szervek mint a Számvevőszék vagy a tagállamok legfőbb ellenőrző intézményei, létfontosságú szerepet játszanak a bizalom helyreállításában és az Unió nyilvános elszámoltathatóságának javításában; mivel ezért fontos a Számvevőszék esetleges megreformálására vonatkozó bármely eszmecserét az Unió nyilvános elszámoltathatóságának javításával kapcsolatos kihívás tágabb összefüggésébe helyezni; |
| --- | --- |

E.

mivel az állami ellenőrző szervek mint a Számvevőszék vagy a tagállamok legfőbb ellenőrző intézményei, létfontosságú szerepet játszanak a bizalom helyreállításában és az Unió nyilvános elszámoltathatóságának javításában; mivel ezért fontos a Számvevőszék esetleges megreformálására vonatkozó bármely eszmecserét az Unió nyilvános elszámoltathatóságának javításával kapcsolatos kihívás tágabb összefüggésébe helyezni;

| F. | mivel a Lisszaboni Szerződés újból megerősítette azt a jogi keretrendszert, mely alapján a Számvevőszék a nyilvános elszámoltathatóság támogatása révén, továbbá a Parlamentnek és a Tanácsnak az uniós költségvetés végrehajtásával kapcsolatos ellenőrzési feladataik gyakorlása során történő segítése által járul hozzá az Unió pénzgazdálkodásának javításához és a polgárok pénzügyi érdekeinek védelméhez; |
| --- | --- |

F.

mivel a Lisszaboni Szerződés újból megerősítette azt a jogi keretrendszert, mely alapján a Számvevőszék a nyilvános elszámoltathatóság támogatása révén, továbbá a Parlamentnek és a Tanácsnak az uniós költségvetés végrehajtásával kapcsolatos ellenőrzési feladataik gyakorlása során történő segítése által járul hozzá az Unió pénzgazdálkodásának javításához és a polgárok pénzügyi érdekeinek védelméhez;

II.   
  A Számvevőszék tagjainak kinevezési eljárása: konzultáció az Európai Parlamenttel

| G. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikke értelmében a Számvevőszék tagjait olyan személyek közül választják ki, akik államukban külső ellenőrzést végző szervekhez tartoznak vagy tartoztak, vagy akik rendelkeznek a szóban forgó hivatalhoz szükséges különleges képesítéssel, és akik függetlenségéhez nem fér kétség; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikke értelmében a Számvevőszék tagjait olyan személyek közül választják ki, akik államukban külső ellenőrzést végző szervekhez tartoznak vagy tartoztak, vagy akik rendelkeznek a szóban forgó hivatalhoz szükséges különleges képesítéssel, és akik függetlenségéhez nem fér kétség;

| H. | mivel alapvető fontosságú, hogy a Számvevőszék olyan tagokból álljon, akiknek személye a lehető legnagyobb mértékben garantálja a Szerződés által megkövetelt szakmai hozzáértést és függetlenséget, és egyben kizárja a Számvevőszék hírneve megsértésének kockázatát; |
| --- | --- |

H.

mivel alapvető fontosságú, hogy a Számvevőszék olyan tagokból álljon, akiknek személye a lehető legnagyobb mértékben garantálja a Szerződés által megkövetelt szakmai hozzáértést és függetlenséget, és egyben kizárja a Számvevőszék hírneve megsértésének kockázatát;

| I. | mivel egyes kinevezésekkel kapcsolatban véleménykülönbségek merültek fel a Parlament és a Tanács között, melyek tartós fennállása veszélyeztetheti a Számvevőszéknek az említett intézményekkel kialakult jó munkakapcsolatát, és esetlegesen súlyosan negatív következményekkel járhat a Számvevőszék hitelessége, következésképpen pedig eredményessége tekintetében is; |
| --- | --- |

I.

mivel egyes kinevezésekkel kapcsolatban véleménykülönbségek merültek fel a Parlament és a Tanács között, melyek tartós fennállása veszélyeztetheti a Számvevőszéknek az említett intézményekkel kialakult jó munkakapcsolatát, és esetlegesen súlyosan negatív következményekkel járhat a Számvevőszék hitelessége, következésképpen pedig eredményessége tekintetében is;

| J. | mivel érthetetlen, és a Parlament iránti tisztelet hiányát tükrözi a Tanács azon döntése, hogy a Számvevőszék egyes tagjait olyan esetekben is kinevezte, amikor a Parlament meghallgatást tartott és kedvezőtlen véleményt fogalmazott meg; |
| --- | --- |

J.

mivel érthetetlen, és a Parlament iránti tisztelet hiányát tükrözi a Tanács azon döntése, hogy a Számvevőszék egyes tagjait olyan esetekben is kinevezte, amikor a Parlament meghallgatást tartott és kedvezőtlen véleményt fogalmazott meg;

| K. | mivel a Parlament véleménye iránt a média élénk érdeklődést tanúsít; és mivel gyengítené az érintett intézményekbe vetett közbizalmat, ha olyan személyeket neveznének ki a Számvevőszék tagjává, akiknek jelöltségét korábban a Parlament nyilvánosan és formálisan is elutasította; |
| --- | --- |

K.

mivel a Parlament véleménye iránt a média élénk érdeklődést tanúsít; és mivel gyengítené az érintett intézményekbe vetett közbizalmat, ha olyan személyeket neveznének ki a Számvevőszék tagjává, akiknek jelöltségét korábban a Parlament nyilvánosan és formálisan is elutasította;

| L. | mivel az ellenőrzési szakismeretekkel, valamint szélesebb és változatosabb funkcionális háttérrel rendelkező tagok biztosítják a különféle perspektívák és kompetenciák jelenlétét, ami javítani fogja a Számvevőszék ítélőképességét és működésének eredményességét; mivel napjainkban elfogadhatatlan, ha a nemek közötti megfelelő egyensúlyt nem sikerül megtalálni; |
| --- | --- |

L.

mivel az ellenőrzési szakismeretekkel, valamint szélesebb és változatosabb funkcionális háttérrel rendelkező tagok biztosítják a különféle perspektívák és kompetenciák jelenlétét, ami javítani fogja a Számvevőszék ítélőképességét és működésének eredményességét; mivel napjainkban elfogadhatatlan, ha a nemek közötti megfelelő egyensúlyt nem sikerül megtalálni;

| M. | mivel hátrányosan érinti a Számvevőszék és a Parlament közötti, az Unió költségvetésének ellenőrzési rendszerében központi szerepet játszó együttműködést, ha a Számvevőszék egyes tagjai nem szerzik meg a Parlament jóváhagyását; |
| --- | --- |

M.

mivel hátrányosan érinti a Számvevőszék és a Parlament közötti, az Unió költségvetésének ellenőrzési rendszerében központi szerepet játszó együttműködést, ha a Számvevőszék egyes tagjai nem szerzik meg a Parlament jóváhagyását;

| N. | mivel a 2013-as szakértői értékelés kéri a Számvevőszéken belül rövidebb belső eljárások bevezetését, valamint a külső érdekeltekkel kapcsolatos feladatainak és megbízatásának egyértelművé tételét, és hangsúlyozza, hogy az ellenőrzött felek túlzott mértékben befolyásolják a Számvevőszék megállapításait és az ellenőri véleményeket; |
| --- | --- |

N.

mivel a 2013-as szakértői értékelés kéri a Számvevőszéken belül rövidebb belső eljárások bevezetését, valamint a külső érdekeltekkel kapcsolatos feladatainak és megbízatásának egyértelművé tételét, és hangsúlyozza, hogy az ellenőrzött felek túlzott mértékben befolyásolják a Számvevőszék megállapításait és az ellenőri véleményeket;

| O. | mivel a Parlament elsősorban azokat a javaslatokat helyezi előtérbe, amelyek nem teszik szükségessé a Szerződés módosítását; |
| --- | --- |

O.

mivel a Parlament elsősorban azokat a javaslatokat helyezi előtérbe, amelyek nem teszik szükségessé a Szerződés módosítását;

| P. | mivel a Tanács mindig tiszteletben tartotta az EUMSZ 255. cikke értelmében a Bíróság és a Törvényszék főtanácsnoki tisztségére jelölt személyek alkalmasságáról való véleménynyilvánításra létrehozott bizottság ajánlását, annak ellenére, hogy a Szerződés erre vonatkozóan nem fogalmaz meg egyértelmű kötelezettséget; |
| --- | --- |

P.

mivel a Tanács mindig tiszteletben tartotta az EUMSZ 255. cikke értelmében a Bíróság és a Törvényszék főtanácsnoki tisztségére jelölt személyek alkalmasságáról való véleménynyilvánításra létrehozott bizottság ajánlását, annak ellenére, hogy a Szerződés erre vonatkozóan nem fogalmaz meg egyértelmű kötelezettséget;

I.   
  A Parlament Európai Számvevőszékkel kapcsolatos jövőképe: a Számvevőszék jövőbeli szerepe

| 1. | úgy véli, hogy az Európai Számvevőszék amellett, hogy a jogalkotók számára megbízhatósági nyilatkozattal szolgál az elszámolások megbízhatóságáról és az azok alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről az adott költségvetési évben, az Unió intézményeinek külső ellenőreként kiemelt szerepet tölt be abban a tekintetben, hogy a jogalkotó és a költségvetési hatóság – különösen a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága – számára értékes véleményeket biztosít az uniós politikák révén elért eredményekről az Unió által finanszírozott tevékenységek teljesítményének és eredményességének javítása, a tagállamok nemzeti politikái között a méretgazdaságosság és a választékgazdaságosság, valamint a továbbgyűrűző hatások azonosítása, továbbá annak érdekében, hogy a Parlament számára külső értékeléseket biztosítson a tagállamok államháztartásának Bizottság általi értékeléséhez; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy az Európai Számvevőszék amellett, hogy a jogalkotók számára megbízhatósági nyilatkozattal szolgál az elszámolások megbízhatóságáról és az azok alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről az adott költségvetési évben, az Unió intézményeinek külső ellenőreként kiemelt szerepet tölt be abban a tekintetben, hogy a jogalkotó és a költségvetési hatóság – különösen a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága – számára értékes véleményeket biztosít az uniós politikák révén elért eredményekről az Unió által finanszírozott tevékenységek teljesítményének és eredményességének javítása, a tagállamok nemzeti politikái között a méretgazdaságosság és a választékgazdaságosság, valamint a továbbgyűrűző hatások azonosítása, továbbá annak érdekében, hogy a Parlament számára külső értékeléseket biztosítson a tagállamok államháztartásának Bizottság általi értékeléséhez;

| 2. | úgy véli, hogy a Számvevőszéknek meg kell őriznie a függetlenség, feddhetetlenség, pártatlanság és szakmaiság melletti elkötelezettségét, ugyanakkor az uniós intézmények elszámoltathatósági folyamata során szoros munkakapcsolatot kell kiépítenie partnereivel, különösen az Európai Parlamenttel, azon belül is annak Költségvetési Ellenőrző Bizottságával és a szakbizottságokkal is; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a Számvevőszéknek meg kell őriznie a függetlenség, feddhetetlenség, pártatlanság és szakmaiság melletti elkötelezettségét, ugyanakkor az uniós intézmények elszámoltathatósági folyamata során szoros munkakapcsolatot kell kiépítenie partnereivel, különösen az Európai Parlamenttel, azon belül is annak Költségvetési Ellenőrző Bizottságával és a szakbizottságokkal is;

A hagyományos DAS-típusú (megbízhatósági nyilatkozat) modell

| 3. | megjegyzi, hogy a Számvevőszék – miután megvizsgálta az Unió költségvetésének szabályszerűségét, jogszerűségét és eredményeit – a Szerződés (az EUMSZ 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése) értelmében köteles megbízhatósági nyilatkozatot (DAS (5)) terjeszteni a Parlament és a Tanács elé a kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről, ezenkívül a Szerződés alapján különjelentéseket és véleményeket dolgoz ki; megjegyzi, hogy a Számvevőszék emberi erőforrásainak jelentős része az éves megbízhatósági nyilatkozattal kapcsolatos eljárással foglalkozik; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a Számvevőszék – miután megvizsgálta az Unió költségvetésének szabályszerűségét, jogszerűségét és eredményeit – a Szerződés (az EUMSZ 287. cikke (1) bekezdésének második albekezdése) értelmében köteles megbízhatósági nyilatkozatot (DAS (5)) terjeszteni a Parlament és a Tanács elé a kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről, ezenkívül a Szerződés alapján különjelentéseket és véleményeket dolgoz ki; megjegyzi, hogy a Számvevőszék emberi erőforrásainak jelentős része az éves megbízhatósági nyilatkozattal kapcsolatos eljárással foglalkozik;

| 4. | véleménye szerint a Számvevőszék függetlensége, feddhetetlensége, pártatlansága és szakmaisága kulcsfontosságú ahhoz, hogy hitelesen segíthesse a Parlamentet és a Tanácsot az uniós pénzgazdálkodás felügyeletében és az annak javításában való közreműködésben, valamint abban, hogy megvédjék az Unió pénzügyi érdekeit a programozási szakasztól kezdve az elszámolás lezárásáig; |
| --- | --- |

4.

véleménye szerint a Számvevőszék függetlensége, feddhetetlensége, pártatlansága és szakmaisága kulcsfontosságú ahhoz, hogy hitelesen segíthesse a Parlamentet és a Tanácsot az uniós pénzgazdálkodás felügyeletében és az annak javításában való közreműködésben, valamint abban, hogy megvédjék az Unió pénzügyi érdekeit a programozási szakasztól kezdve az elszámolás lezárásáig;

| 5. | sajnálattal állapítja meg, hogy a Számvevőszék ellenőrzésének eredményei – immár a tizennyolcadik éve – nem tették lehetővé a Számvevőszék számára pozitív megbízhatósági nyilatkozat (DAS) kiadását a kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről; hangsúlyozza továbbá, hogy önmagában véve a hibaarány csak részben ad átfogó képet az uniós szakpolitikák eredményességéről; |
| --- | --- |

5.

sajnálattal állapítja meg, hogy a Számvevőszék ellenőrzésének eredményei – immár a tizennyolcadik éve – nem tették lehetővé a Számvevőszék számára pozitív megbízhatósági nyilatkozat (DAS) kiadását a kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről; hangsúlyozza továbbá, hogy önmagában véve a hibaarány csak részben ad átfogó képet az uniós szakpolitikák eredményességéről;

| 6. | emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 287. cikke rögzíti, hogy a Számvevőszék az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé; rámutat arra, hogy az elszámolások megbízhatóságára, valamint az azok alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó egyetlen megbízhatósági nyilatkozat helyett a Számvevőszék 2012-ben négy véleményt adott ki: egyet az elszámolások megbízhatóságáról és hármat az azok alapjául szolgáló műveletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről (egyet a bevételekről, egyet a kötelezettségvállalásokról és egyet a kifizetésekről); úgy véli, hogy a vélemény ilyen módon való megfogalmazása megnehezíti a költségvetés Bizottság általi végrehajtásának értékelését; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 287. cikke rögzíti, hogy a Számvevőszék az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló nyilatkozatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé; rámutat arra, hogy az elszámolások megbízhatóságára, valamint az azok alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó egyetlen megbízhatósági nyilatkozat helyett a Számvevőszék 2012-ben négy véleményt adott ki: egyet az elszámolások megbízhatóságáról és hármat az azok alapjául szolgáló műveletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről (egyet a bevételekről, egyet a kötelezettségvállalásokról és egyet a kifizetésekről); úgy véli, hogy a vélemény ilyen módon való megfogalmazása megnehezíti a költségvetés Bizottság általi végrehajtásának értékelését;

| 7. | rámutat arra, hogy a megbízhatósági nyilatkozat egy többéves kiadási programra vonatkozó éves mutató, ami megnehezíti azt, hogy tükrözze a többéves struktúra ciklikus jellegét és ennek hatását, ezért az irányítási és kontrollrendszerek összhatása és eredményessége csak részben mérhető a finanszírozási időszak végén; úgy gondolja ezért, hogy a Számvevőszék számára lehetővé kell tenni, hogy a mentesítési hatóságnak a programozási időszak végén az éves megbízhatósági nyilatkozat mellett félidős értékelést és a végső teljesítményről összefoglaló jelentést terjesszen elő; |
| --- | --- |

7.

rámutat arra, hogy a megbízhatósági nyilatkozat egy többéves kiadási programra vonatkozó éves mutató, ami megnehezíti azt, hogy tükrözze a többéves struktúra ciklikus jellegét és ennek hatását, ezért az irányítási és kontrollrendszerek összhatása és eredményessége csak részben mérhető a finanszírozási időszak végén; úgy gondolja ezért, hogy a Számvevőszék számára lehetővé kell tenni, hogy a mentesítési hatóságnak a programozási időszak végén az éves megbízhatósági nyilatkozat mellett félidős értékelést és a végső teljesítményről összefoglaló jelentést terjesszen elő;

| 8. | üdvözli, hogy 2009 óta a Számvevőszék jelentős erőfeszítéseket tesz annak érdekében, hogy termékeit és szolgáltatásait, valamint éves jelentését fejlessze; úgy gondolja azonban, hogy több erőfeszítésre, illetve több erőforrásra lenne szükség a minőség további javításához, elsősorban a Számvevőszéknek az Unió költségvetési eredményéről adatokat szolgáltató teljesítmény-ellenőrzési tevékenysége terén; úgy véli továbbá, hogy a Számvevőszéknek a megbízhatósági nyilatkozat modelljére alapozva meg kell vizsgálnia, hogy értek-e el eredményeket, és ki kell fejtenie, hogy ezeket hogyan érték el, a tanulságok levonása és annak érdekében, hogy azok más összefüggésben is alkalmazhatók legyenek; |
| --- | --- |

8.

üdvözli, hogy 2009 óta a Számvevőszék jelentős erőfeszítéseket tesz annak érdekében, hogy termékeit és szolgáltatásait, valamint éves jelentését fejlessze; úgy gondolja azonban, hogy több erőfeszítésre, illetve több erőforrásra lenne szükség a minőség további javításához, elsősorban a Számvevőszéknek az Unió költségvetési eredményéről adatokat szolgáltató teljesítmény-ellenőrzési tevékenysége terén; úgy véli továbbá, hogy a Számvevőszéknek a megbízhatósági nyilatkozat modelljére alapozva meg kell vizsgálnia, hogy értek-e el eredményeket, és ki kell fejtenie, hogy ezeket hogyan érték el, a tanulságok levonása és annak érdekében, hogy azok más összefüggésben is alkalmazhatók legyenek;

A Számvevőszéket érintő új dimenziók és kihívások

| 9. | elismeri a megbízhatósági nyilatkozatnak a jogszerűségre és szabályszerűségre való összpontosításban az uniós finanszírozás valamennyi szintjén a jó pénzügyi gyakorlatok és az irányítás teljesítményének hasznos mutatójaként betöltött történelmi és konstruktív szerepét, valamint az annak igazolásában betöltött szerepét, hogy az uniós pénzeket a jogalkotó és költségvetési hatóság minőségében fellépő Parlament határozatainak megfelelően használták fel; hangsúlyozza azonban, hogy a Számvevőszéknek jelenleg és a jövőben is több erőforrást kell fordítania annak vizsgálatára, hogy a gazdaságosság, eredményesség és hatékonyság a Bizottságra bízott közpénzek felhasználása során megvalósult-e; a különjelentésekben szereplő megállapítások eredményeinek utalniuk kellene az uniós programok megfelelő kiigazítására; |
| --- | --- |

9.

elismeri a megbízhatósági nyilatkozatnak a jogszerűségre és szabályszerűségre való összpontosításban az uniós finanszírozás valamennyi szintjén a jó pénzügyi gyakorlatok és az irányítás teljesítményének hasznos mutatójaként betöltött történelmi és konstruktív szerepét, valamint az annak igazolásában betöltött szerepét, hogy az uniós pénzeket a jogalkotó és költségvetési hatóság minőségében fellépő Parlament határozatainak megfelelően használták fel; hangsúlyozza azonban, hogy a Számvevőszéknek jelenleg és a jövőben is több erőforrást kell fordítania annak vizsgálatára, hogy a gazdaságosság, eredményesség és hatékonyság a Bizottságra bízott közpénzek felhasználása során megvalósult-e; a különjelentésekben szereplő megállapítások eredményeinek utalniuk kellene az uniós programok megfelelő kiigazítására;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a Számvevőszéknek a Szerződésben rögzített megbízatása meghatározza a Számvevőszék által az Unió független külső ellenőrző szerveként betöltött szerep referenciakereteit; megjegyzi, hogy a Számvevőszék megbízatása jelentős rugalmasságot biztosít a Számvevőszéknek ahhoz, hogy küldetésének teljesítése során túllépjen a megbízhatósági nyilatkozat alkalmazási körén; emlékeztet arra, hogy megbízatása lehetővé teszi a Számvevőszék számára, hogy teljesítmény-ellenőrzéseinek eredményeit különjelentésekben ismertesse, mely fontos lehetőséget biztosít az értékteremtésre azáltal, hogy a magas kockázatú területek vizsgálatára összpontosít; e jelentések tájékoztatást nyújtanak továbbá az uniós polgároknak az Unió működéséről és az európai alapok számos ágazatban való felhasználásáról, ami által Európa közelebb kerülhet polgáraihoz, továbbá átláthatóbbá és érthetőbbé válhat; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a Számvevőszéknek a Szerződésben rögzített megbízatása meghatározza a Számvevőszék által az Unió független külső ellenőrző szerveként betöltött szerep referenciakereteit; megjegyzi, hogy a Számvevőszék megbízatása jelentős rugalmasságot biztosít a Számvevőszéknek ahhoz, hogy küldetésének teljesítése során túllépjen a megbízhatósági nyilatkozat alkalmazási körén; emlékeztet arra, hogy megbízatása lehetővé teszi a Számvevőszék számára, hogy teljesítmény-ellenőrzéseinek eredményeit különjelentésekben ismertesse, mely fontos lehetőséget biztosít az értékteremtésre azáltal, hogy a magas kockázatú területek vizsgálatára összpontosít; e jelentések tájékoztatást nyújtanak továbbá az uniós polgároknak az Unió működéséről és az európai alapok számos ágazatban való felhasználásáról, ami által Európa közelebb kerülhet polgáraihoz, továbbá átláthatóbbá és érthetőbbé válhat;

| 11. | emlékeztet arra, hogy az uniós elszámolások ellenőrzésének javítására és az uniós finanszírozás teljesítményének és eredményességének fokozására az egyik legjobb módszer az, ha az ellenőrzött pénzügyi évet követő év december 31-e előtt mentesítést szavaznak meg; hangsúlyozza, hogy ez arra kényszerítené a Számvevőszéket, hogy június 30-ig benyújtsa éves jelentését; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet arra, hogy az uniós elszámolások ellenőrzésének javítására és az uniós finanszírozás teljesítményének és eredményességének fokozására az egyik legjobb módszer az, ha az ellenőrzött pénzügyi évet követő év december 31-e előtt mentesítést szavaznak meg; hangsúlyozza, hogy ez arra kényszerítené a Számvevőszéket, hogy június 30-ig benyújtsa éves jelentését;

| 12. | javasolja az Európai Számvevőszék számára – függetlenségének sérelme nélkül –, hogy véleményét az elfogadható hibaarány mellett a lényegességi küszöbre alapozza, mivel ez jobban megfelelne a nemzetközi ellenőrzési standardoknak; |
| --- | --- |

12.

javasolja az Európai Számvevőszék számára – függetlenségének sérelme nélkül –, hogy véleményét az elfogadható hibaarány mellett a lényegességi küszöbre alapozza, mivel ez jobban megfelelne a nemzetközi ellenőrzési standardoknak;

| 13. | javasolja, hogy az Európai Parlament éves mentesítési jelentésében szenteljen külön szakaszt a Számvevőszék által a különböző teljesítmény-ellenőrzései során tett ajánlások nyomon követésének, hogy ezáltal ösztönözze a Bizottságot és a tagállamokat ezen ajánlások végrehajtására; a Parlamentnek ezenkívül – a Számvevőszék függetlenségének sérelme nélkül – jeleznie kellene, hogy a Számvevőszék mely jelentős nyomon követési intézkedésnek szentelhet külön figyelmet éves jelentésében; |
| --- | --- |

13.

javasolja, hogy az Európai Parlament éves mentesítési jelentésében szenteljen külön szakaszt a Számvevőszék által a különböző teljesítmény-ellenőrzései során tett ajánlások nyomon követésének, hogy ezáltal ösztönözze a Bizottságot és a tagállamokat ezen ajánlások végrehajtására; a Parlamentnek ezenkívül – a Számvevőszék függetlenségének sérelme nélkül – jeleznie kellene, hogy a Számvevőszék mely jelentős nyomon követési intézkedésnek szentelhet külön figyelmet éves jelentésében;

| 14. | megjegyzi, hogy a Számvevőszék munkaprogramját éves és többéves alapon tervezi; megjegyzi, hogy a többéves terv lehetővé teszi a Számvevőszék stratégiájának meghatározását és naprakésszé tételét, valamint hogy az éves terv az adott évben elvégzendő konkrét feladatokat határozza meg; üdvözli, hogy a Számvevőszék minden évben bemutatja a Költségvetési Ellenőrző Bizottságnak éves munkaprogramját, mely felsorolja a kiemelt ellenőrzési feladatokat és a végrehajtásukhoz rendelt erőforrásokat; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy a Számvevőszék munkaprogramját éves és többéves alapon tervezi; megjegyzi, hogy a többéves terv lehetővé teszi a Számvevőszék stratégiájának meghatározását és naprakésszé tételét, valamint hogy az éves terv az adott évben elvégzendő konkrét feladatokat határozza meg; üdvözli, hogy a Számvevőszék minden évben bemutatja a Költségvetési Ellenőrző Bizottságnak éves munkaprogramját, mely felsorolja a kiemelt ellenőrzési feladatokat és a végrehajtásukhoz rendelt erőforrásokat;

| 15. | úgy gondolja, hogy a Számvevőszék és a Parlament, illetve a Tanács között a jelenlegi formában létrejövő találkozók értékes tanácsokkal szolgálnak a Számvevőszék éves munkaprogramja kidolgozásához; hangsúlyozza, hogy az ilyen jellegű strukturált előkészítő párbeszéd nagyban elősegíti az uniós célkitűzésekre fordított közpénzek felhasználásának a polgárok felé történő eredményes és demokratikus elszámoltathatóságát; hangsúlyozza, hogy a Parlamenttel és a Tanáccsal folytatott fokozott tanácsadási együttműködése ellenére a Számvevőszéknek politikai vagy nemzeti befolyástól függetlenül magának kell határoznia éves munkaprogramjáról; |
| --- | --- |

15.

úgy gondolja, hogy a Számvevőszék és a Parlament, illetve a Tanács között a jelenlegi formában létrejövő találkozók értékes tanácsokkal szolgálnak a Számvevőszék éves munkaprogramja kidolgozásához; hangsúlyozza, hogy az ilyen jellegű strukturált előkészítő párbeszéd nagyban elősegíti az uniós célkitűzésekre fordított közpénzek felhasználásának a polgárok felé történő eredményes és demokratikus elszámoltathatóságát; hangsúlyozza, hogy a Parlamenttel és a Tanáccsal folytatott fokozott tanácsadási együttműködése ellenére a Számvevőszéknek politikai vagy nemzeti befolyástól függetlenül magának kell határoznia éves munkaprogramjáról;

| 16. | megjegyzi, hogy a külső érdekeltek – például az Európai Parlament – számára nagy jelentőségű kérdéseket és az azt követő vizsgálat iránti megkereséseket egyfelől nem strukturált módon gyűjtik össze, másfelől azok nem is élveznek teljes mértékben elsőbbséget; úgy véli, hogy ez hátrányosan hat a Számvevőszék ellenőrzési eredményeinek relevanciájára és hatására; megjegyzi továbbá, hogy a Számvevőszék által teremtett érték közvetlenül összefügg munkájának a Parlament és az elszámoltathatósági folyamatban érintett más érdekeltek általi felhasználásával; ezért felkéri a Számvevőszéket, hogy éves munkaprogramjában vegye figyelembe a jogalkotók politikai prioritásait és az uniós polgárok számára nagy jelentőségű kérdéseket, amelyeket – az uniós polgárok aggályainak hangot adó bizottságként – a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága közölt vele; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy a külső érdekeltek – például az Európai Parlament – számára nagy jelentőségű kérdéseket és az azt követő vizsgálat iránti megkereséseket egyfelől nem strukturált módon gyűjtik össze, másfelől azok nem is élveznek teljes mértékben elsőbbséget; úgy véli, hogy ez hátrányosan hat a Számvevőszék ellenőrzési eredményeinek relevanciájára és hatására; megjegyzi továbbá, hogy a Számvevőszék által teremtett érték közvetlenül összefügg munkájának a Parlament és az elszámoltathatósági folyamatban érintett más érdekeltek általi felhasználásával; ezért felkéri a Számvevőszéket, hogy éves munkaprogramjában vegye figyelembe a jogalkotók politikai prioritásait és az uniós polgárok számára nagy jelentőségű kérdéseket, amelyeket – az uniós polgárok aggályainak hangot adó bizottságként – a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága közölt vele;

A nemzeti legfőbb ellenőrző intézményekkel folytatott együttműködés

| 17. | várakozása szerint az Európai Számvevőszék és a tagállami legfőbb ellenőrző intézmények között szorosabb együttműködés jön létre, és a Számvevőszék éves munkájának megosztása tekintetében konkrét eredmények születnek; ezenkívül konkrét módszertani lépésekre és megállapodásokra számít az ellenőrzési ütemtervekkel kapcsolatban; várakozása szerint a Bizottság jogi tanulmányon alapuló javaslatokat terjeszt elő arra vonatkozóan, hogy a tagállami legfőbb ellenőrző intézmények által végzett ellenőrzéseket beépítsék a Számvevőszék megosztott irányításra vonatkozó, adott tagállambeli ellenőrzéseibe; |
| --- | --- |

17.

várakozása szerint az Európai Számvevőszék és a tagállami legfőbb ellenőrző intézmények között szorosabb együttműködés jön létre, és a Számvevőszék éves munkájának megosztása tekintetében konkrét eredmények születnek; ezenkívül konkrét módszertani lépésekre és megállapodásokra számít az ellenőrzési ütemtervekkel kapcsolatban; várakozása szerint a Bizottság jogi tanulmányon alapuló javaslatokat terjeszt elő arra vonatkozóan, hogy a tagállami legfőbb ellenőrző intézmények által végzett ellenőrzéseket beépítsék a Számvevőszék megosztott irányításra vonatkozó, adott tagállambeli ellenőrzéseibe;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a Számvevőszéknek élen kell járnia azon munkamódszer kidolgozásában, melynek keretében a nemzeti legfőbb ellenőrző szervek és a Számvevőszék fokozzák erőforrásaik összehangolását az uniós költségvetés kiadásainak és teljesítményének értékelése terén, és az ellenőrzéssel kapcsolatos információk megosztása által elkerülik az ellenőrzési munka megkettőzését, meghatározzák a kockázatot jelentő területeket, közös ellenőrzéseket hajtanak végre, illetve a nemzeti legfőbb ellenőrző intézményeket szorosabban bevonják a Számvevőszék ellenőrző látogatásaiba, ami közös munkamódszerek kialakításához és az ellenőrzés mindkét szintjén nagyobb eredményességhez vezet; megjegyzi, hogy az ellenőrzési és kontrolladatoknak, továbbá a bevált gyakorlatoknak a Számvevőszék és a nemzeti legfőbb ellenőrző szervek közötti megosztása kulcsszerepet játszik a célzott ellenőrzési és kontrolltevékenységben; megjegyzi, hogy túlságosan sok kontrollszint létezik, és az irányító hatóságokra és a kedvezményezettekre háruló terhek csökkentése érdekében kerülni kell ezeket az átfedéseket; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a Számvevőszéknek élen kell járnia azon munkamódszer kidolgozásában, melynek keretében a nemzeti legfőbb ellenőrző szervek és a Számvevőszék fokozzák erőforrásaik összehangolását az uniós költségvetés kiadásainak és teljesítményének értékelése terén, és az ellenőrzéssel kapcsolatos információk megosztása által elkerülik az ellenőrzési munka megkettőzését, meghatározzák a kockázatot jelentő területeket, közös ellenőrzéseket hajtanak végre, illetve a nemzeti legfőbb ellenőrző intézményeket szorosabban bevonják a Számvevőszék ellenőrző látogatásaiba, ami közös munkamódszerek kialakításához és az ellenőrzés mindkét szintjén nagyobb eredményességhez vezet; megjegyzi, hogy az ellenőrzési és kontrolladatoknak, továbbá a bevált gyakorlatoknak a Számvevőszék és a nemzeti legfőbb ellenőrző szervek közötti megosztása kulcsszerepet játszik a célzott ellenőrzési és kontrolltevékenységben; megjegyzi, hogy túlságosan sok kontrollszint létezik, és az irányító hatóságokra és a kedvezményezettekre háruló terhek csökkentése érdekében kerülni kell ezeket az átfedéseket;

| 19. | az EUMSZ 287. cikkének (3) bekezdése értelmében ezért szorosabb együttműködésre szólít fel a nemzeti számvevőszékek és az Európai Számvevőszék között a megosztott irányítás alatt álló területek tekintetében; |
| --- | --- |

19.

az EUMSZ 287. cikkének (3) bekezdése értelmében ezért szorosabb együttműködésre szólít fel a nemzeti számvevőszékek és az Európai Számvevőszék között a megosztott irányítás alatt álló területek tekintetében;

| 20. | javasolja annak vizsgálatát, hogy a nemzeti ellenőrző szervek – független külső ellenőrzői minőségükben és tiszteletben tartva a nemzetközi ellenőrzési standardokat – nemzeti ellenőrzési tanúsítványt állíthassanak ki az uniós alapok kezeléséről, amelyet megkapnának a tagállami kormányok, hogy ezeket a tanúsítványokat a mentesítési eljárás során felhasználják, egy, az e célnak megfelelő, később bevezetendő intézményközi eljárás szerint; |
| --- | --- |

20.

javasolja annak vizsgálatát, hogy a nemzeti ellenőrző szervek – független külső ellenőrzői minőségükben és tiszteletben tartva a nemzetközi ellenőrzési standardokat – nemzeti ellenőrzési tanúsítványt állíthassanak ki az uniós alapok kezeléséről, amelyet megkapnának a tagállami kormányok, hogy ezeket a tanúsítványokat a mentesítési eljárás során felhasználják, egy, az e célnak megfelelő, később bevezetendő intézményközi eljárás szerint;

| 21. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az európai programok ellenőrzését – különösen a megosztott irányítás alatt álló területek tekintetében – be kell építeni a legfőbb ellenőrző intézmények által végzett ellenőrzések ütemezésekor; ebből a szempontból fontos szerepet játszanak a nemzeti parlamentek, mivel felkérhetik saját számvevőszékeiket az európai alapokkal és programokkal kapcsolatos ellenőrzések elvégzésére; megjegyzi, hogy e kontroll intézményesítése és rendszeressé tétele által ezek eredményeit a nemzeti parlamentnek évente be lehetne mutatni; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az európai programok ellenőrzését – különösen a megosztott irányítás alatt álló területek tekintetében – be kell építeni a legfőbb ellenőrző intézmények által végzett ellenőrzések ütemezésekor; ebből a szempontból fontos szerepet játszanak a nemzeti parlamentek, mivel felkérhetik saját számvevőszékeiket az európai alapokkal és programokkal kapcsolatos ellenőrzések elvégzésére; megjegyzi, hogy e kontroll intézményesítése és rendszeressé tétele által ezek eredményeit a nemzeti parlamentnek évente be lehetne mutatni;

A Számvevőszék új működési környezete

| 22. | megjegyzi, hogy a 2014–2020-as időszak fő kiadási területeire vonatkozó szabályozás lényegesen megváltoztatta az uniós költségvetés végrehajtásának pénzügyi és jogi keretszabályait; rámutat arra, hogy ezek a reformok olyan jelentős változásokat feltételeznek, melyek a finanszírozási szabályok egyszerűsítése, a feltételhez kötöttség szigorítása és az uniós költségvetési források tőkeáttételének növelése révén át fogják alakítani a pénzgazdálkodás kockázatait; ragaszkodik ezért ahhoz, hogy a Számvevőszék fokozottabban összpontosítson az ilyen típusú új eszközök teljesítményére és az ezekkel kapcsolatos kockázatokra vonatkozó megfelelő jelentések biztosítására; |
| --- | --- |

22.

megjegyzi, hogy a 2014–2020-as időszak fő kiadási területeire vonatkozó szabályozás lényegesen megváltoztatta az uniós költségvetés végrehajtásának pénzügyi és jogi keretszabályait; rámutat arra, hogy ezek a reformok olyan jelentős változásokat feltételeznek, melyek a finanszírozási szabályok egyszerűsítése, a feltételhez kötöttség szigorítása és az uniós költségvetési források tőkeáttételének növelése révén át fogják alakítani a pénzgazdálkodás kockázatait; ragaszkodik ezért ahhoz, hogy a Számvevőszék fokozottabban összpontosítson az ilyen típusú új eszközök teljesítményére és az ezekkel kapcsolatos kockázatokra vonatkozó megfelelő jelentések biztosítására;

| 23. | javasolja, hogy a Számvevőszék hangolja össze többéves munkaprogramját a többéves pénzügyi kerettel, és munkaprogramjának legyen része egy félidős értékelés, valamint a vonatkozó többéves pénzügyi kerethez tartozó elszámolások Bizottság általi lezárásának átfogó felülvizsgálata is; |
| --- | --- |

23.

javasolja, hogy a Számvevőszék hangolja össze többéves munkaprogramját a többéves pénzügyi kerettel, és munkaprogramjának legyen része egy félidős értékelés, valamint a vonatkozó többéves pénzügyi kerethez tartozó elszámolások Bizottság általi lezárásának átfogó felülvizsgálata is;

| 24. | megjegyzi, hogy a teljesítmény-ellenőrzések sok esetben nem tartalmazzák az ellenőrzés megállapításaihoz vezető okok világos elemzését; megjegyzi továbbá, hogy nem áll rendelkezésre rendszer annak biztosítására, hogy a valamely meghatározott ellenőrzés végrehajtására kijelölt ellenőrök rendelkezzenek az ahhoz szükséges technikai ismeretekkel és módszertani készségekkel, hogy az ellenőrzést bármely ellenőrzési kérdésben teljes egészében önállóan elvégezzék; úgy véli, hogy ezek a körülmények csökkentik a Számvevőszék megállapításainak az eredményességét és hatékonyságát a teljesítmény-ellenőrzésekben; |
| --- | --- |

24.

megjegyzi, hogy a teljesítmény-ellenőrzések sok esetben nem tartalmazzák az ellenőrzés megállapításaihoz vezető okok világos elemzését; megjegyzi továbbá, hogy nem áll rendelkezésre rendszer annak biztosítására, hogy a valamely meghatározott ellenőrzés végrehajtására kijelölt ellenőrök rendelkezzenek az ahhoz szükséges technikai ismeretekkel és módszertani készségekkel, hogy az ellenőrzést bármely ellenőrzési kérdésben teljes egészében önállóan elvégezzék; úgy véli, hogy ezek a körülmények csökkentik a Számvevőszék megállapításainak az eredményességét és hatékonyságát a teljesítmény-ellenőrzésekben;

| 25. | a Számvevőszéktől teljes átláthatóságot vár el azzal kapcsolatban, hogy mennyi időre van szükség termékeinek elkészítéséhez, és kéri a Számvevőszéket, hogy az egyes teljesítmény-ellenőrzések keretében tegye közzé a menetrendet és azt, hogy az adott termék milyen különböző szakaszokon ment keresztül fejlesztése során, azaz hogy mennyi időre volt szükség az egyes szakaszok elvégzéséhez, amelyek jelenleg a következők:






  — | előzetes tanulmány |
| --- | --- | --- |

25.

a Számvevőszéktől teljes átláthatóságot vár el azzal kapcsolatban, hogy mennyi időre van szükség termékeinek elkészítéséhez, és kéri a Számvevőszéket, hogy az egyes teljesítmény-ellenőrzések keretében tegye közzé a menetrendet és azt, hogy az adott termék milyen különböző szakaszokon ment keresztül fejlesztése során, azaz hogy mennyi időre volt szükség az egyes szakaszok elvégzéséhez, amelyek jelenleg a következők:

—

előzetes tanulmány

| — | a kérdés elemzése |
| --- | --- |

—

a kérdés elemzése

| — | ellenőrzési feladatterv |
| --- | --- |

—

ellenőrzési feladatterv

| — | előzetes megállapítások |
| --- | --- |

—

előzetes megállapítások

| — | következtetések levonása |
| --- | --- |

—

következtetések levonása

| — | jelentéstervezet |
| --- | --- |

—

jelentéstervezet

| — | kontradiktórius eljárás; |
| --- | --- |

—

kontradiktórius eljárás;

| 26. | megjegyzi, hogy a Számvevőszéknek az előzetes tanulmányt is magában foglaló teljesítmény-ellenőrzései két évet vesznek igénybe, ami számos esetben azt eredményezte, hogy az ellenőrzés megállapításai elveszítették aktualitásukat, és megakadályozta, hogy megfelelő intézkedéseket hajtsanak végre; azt várja a Számvevőszéktől, hogy egyszerűsítse teljesítmény-ellenőrzéseinek menetét, és csökkentse a felesleges eljárási lépéseket; |
| --- | --- |

26.

megjegyzi, hogy a Számvevőszéknek az előzetes tanulmányt is magában foglaló teljesítmény-ellenőrzései két évet vesznek igénybe, ami számos esetben azt eredményezte, hogy az ellenőrzés megállapításai elveszítették aktualitásukat, és megakadályozta, hogy megfelelő intézkedéseket hajtsanak végre; azt várja a Számvevőszéktől, hogy egyszerűsítse teljesítmény-ellenőrzéseinek menetét, és csökkentse a felesleges eljárási lépéseket;

| 27. | kifejezi azon kívánságát, hogy a Számvevőszék amellett, hogy közzéteszi a megállapításaival, következtetéseivel és ajánlásaival kapcsolatos bizottsági észrevételeket, a jövőben adott esetben ezekre egyértelmű végleges viszontválaszt is adjon; |
| --- | --- |

27.

kifejezi azon kívánságát, hogy a Számvevőszék amellett, hogy közzéteszi a megállapításaival, következtetéseivel és ajánlásaival kapcsolatos bizottsági észrevételeket, a jövőben adott esetben ezekre egyértelmű végleges viszontválaszt is adjon;

| 28. | úgy véli, hogy a Számvevőszéknek rendszeresen statisztikákat kell közölnie a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságával tagjainak a luxembourgi székhelyén való jelenlétéről; e tekintetben teljes körű átláthatóságot vár el a Számvevőszéktől a Parlamenttel szemben; kéri, hogy a Bizottság készítsen elemzést annak megvalósíthatóságáról, hogy a Számvevőszék tagjainak nyújtott javadalmazás egy részét napidíjjal helyettesítsék; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a Számvevőszéknek rendszeresen statisztikákat kell közölnie a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságával tagjainak a luxembourgi székhelyén való jelenlétéről; e tekintetben teljes körű átláthatóságot vár el a Számvevőszéktől a Parlamenttel szemben; kéri, hogy a Bizottság készítsen elemzést annak megvalósíthatóságáról, hogy a Számvevőszék tagjainak nyújtott javadalmazás egy részét napidíjjal helyettesítsék;

| 29. | hangsúlyozza, hogy annak ellenére, hogy tisztességesen kell eljárni és az adott ellenőrzési jelentésben hivatkozni kell az ellenőrzött fél érveire, nem szükséges konszenzusra jutni az ellenőrzött féllel; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy annak ellenére, hogy tisztességesen kell eljárni és az adott ellenőrzési jelentésben hivatkozni kell az ellenőrzött fél érveire, nem szükséges konszenzusra jutni az ellenőrzött féllel;

| 30. | megjegyzi, hogy néhány esetben a különjelentések által érintett kérdésekről folytatott parlamenti vitát már lezárták, ezért a Számvevőszék ellenőrzésének eredményeit nem lehetett hatékonyan felhasználni; ezenkívül rámutat, hogy néhány esetben a Számvevőszék által tett kulcsfontosságú ajánlásokat a Bizottság már végrehajtotta, mire a Számvevőszék benyújtotta jelentését; azt várja a Számvevőszéktől, hogy ellenőrzéseinek lefolytatása során az összes külső időkorlátot és fejleményt vegye figyelembe; |
| --- | --- |

30.

megjegyzi, hogy néhány esetben a különjelentések által érintett kérdésekről folytatott parlamenti vitát már lezárták, ezért a Számvevőszék ellenőrzésének eredményeit nem lehetett hatékonyan felhasználni; ezenkívül rámutat, hogy néhány esetben a Számvevőszék által tett kulcsfontosságú ajánlásokat a Bizottság már végrehajtotta, mire a Számvevőszék benyújtotta jelentését; azt várja a Számvevőszéktől, hogy ellenőrzéseinek lefolytatása során az összes külső időkorlátot és fejleményt vegye figyelembe;

| 31. | elvárja a Számvevőszéktől, hogy jelentéseiben egyértelműen közölje a tagállami hatóságok gyengeségeit és legjobb gyakorlatait azok következetes közzététele révén; |
| --- | --- |

31.

elvárja a Számvevőszéktől, hogy jelentéseiben egyértelműen közölje a tagállami hatóságok gyengeségeit és legjobb gyakorlatait azok következetes közzététele révén;

| 32. | meggyőződése, hogy a Számvevőszék tagjai erőforrás-szükségleteinek alapos elemzésével elérhető a méretgazdaságosság és a választékgazdaságosság; elvárja, hogy a Számvevőszék vizsgálja meg az ilyen gazdaságosság elérésének lehetőségét többek között a tagoknak nyújtott közös sofőrszolgáltatás, valamint a közös iroda és személyzet tekintetében; |
| --- | --- |

32.

meggyőződése, hogy a Számvevőszék tagjai erőforrás-szükségleteinek alapos elemzésével elérhető a méretgazdaságosság és a választékgazdaságosság; elvárja, hogy a Számvevőszék vizsgálja meg az ilyen gazdaságosság elérésének lehetőségét többek között a tagoknak nyújtott közös sofőrszolgáltatás, valamint a közös iroda és személyzet tekintetében;

| 33. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az uniós szerződések keretrendszerén kívüli kormányközi fellépések, mint például az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF) és az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) létrehozása, szintén komoly kihívásokat teremtenek a nyilvános elszámoltathatóság és ellenőrzés szempontjából, és egyben gyengítik a Számvevőszék alapvető szerepét; |
| --- | --- |

33.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az uniós szerződések keretrendszerén kívüli kormányközi fellépések, mint például az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF) és az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) létrehozása, szintén komoly kihívásokat teremtenek a nyilvános elszámoltathatóság és ellenőrzés szempontjából, és egyben gyengítik a Számvevőszék alapvető szerepét;

| 34. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EFSF esetében ez idáig semmiféle intézkedés nem történt a független nyilvános külső ellenőrzés érdekében, és sajnálattal állapítja meg, hogy noha az ESM ellenőrző testületének egyik tagját már a Számvevőszék jelölte, a testület éves ellenőrzési jelentése sem a Parlament, sem a nyilvánosság számára nem lesz hozzáférhető; felszólítja a Számvevőszéket, hogy rendszeresen bocsássa a Parlament rendelkezésére a testület éves ellenőrző jelentéseit és a Számvevőszék által e tekintetben végzett tevékenységekkel kapcsolatos egyéb szükséges információkat, hogy a mentesítési eljárás során a Parlament ellenőrizhesse a Számvevőszék munkáját; |
| --- | --- |

34.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EFSF esetében ez idáig semmiféle intézkedés nem történt a független nyilvános külső ellenőrzés érdekében, és sajnálattal állapítja meg, hogy noha az ESM ellenőrző testületének egyik tagját már a Számvevőszék jelölte, a testület éves ellenőrzési jelentése sem a Parlament, sem a nyilvánosság számára nem lesz hozzáférhető; felszólítja a Számvevőszéket, hogy rendszeresen bocsássa a Parlament rendelkezésére a testület éves ellenőrző jelentéseit és a Számvevőszék által e tekintetben végzett tevékenységekkel kapcsolatos egyéb szükséges információkat, hogy a mentesítési eljárás során a Parlament ellenőrizhesse a Számvevőszék munkáját;

A Számvevőszék felépítésének átformálása

| 35. | megjegyzi, hogy a Számvevőszék összetételére és kinevezési eljárására irányadó szabályokat az EUMSZ 285. és 286. cikke rögzíti; hangsúlyozza azonban, hogy a Szerződést módosítani kell oly módon, hogy a Tanács és a Parlament egyenjogúan vegyenek részt a Számvevőszék tagjainak kinevezésében, ezáltal biztosítva a Számvevőszék demokratikus legitimitását, átláthatóságát és teljes függetlenségét; |
| --- | --- |

35.

megjegyzi, hogy a Számvevőszék összetételére és kinevezési eljárására irányadó szabályokat az EUMSZ 285. és 286. cikke rögzíti; hangsúlyozza azonban, hogy a Szerződést módosítani kell oly módon, hogy a Tanács és a Parlament egyenjogúan vegyenek részt a Számvevőszék tagjainak kinevezésében, ezáltal biztosítva a Számvevőszék demokratikus legitimitását, átláthatóságát és teljes függetlenségét;

| 36. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy egyes kinevezési eljárások során konfliktus alakult ki a Parlament és a Tanács között a jelöltekről, annak ellenére, hogy a Szerződés ilyen konfliktusok esetére nem tartalmaz rendelkezéseket; hangsúlyozza, hogy a Szerződésben megállapítottak értelmében a Parlament kötelessége a jelöltek ellenőrzése; véleménye szerint a Tanácsnak az európai intézmények közötti hatékony együttműködés szellemében tiszteletben kell tartania a Parlament által a parlamenti meghallgatást követően hozott döntéseket; |
| --- | --- |

36.

sajnálatának ad hangot amiatt, hogy egyes kinevezési eljárások során konfliktus alakult ki a Parlament és a Tanács között a jelöltekről, annak ellenére, hogy a Szerződés ilyen konfliktusok esetére nem tartalmaz rendelkezéseket; hangsúlyozza, hogy a Szerződésben megállapítottak értelmében a Parlament kötelessége a jelöltek ellenőrzése; véleménye szerint a Tanácsnak az európai intézmények közötti hatékony együttműködés szellemében tiszteletben kell tartania a Parlament által a parlamenti meghallgatást követően hozott döntéseket;

| 37. | követeli, hogy az EU-Szerződés következő felülvizsgálata során az Európai Számvevőszék tagjainak a Tanács javaslatán alapuló megválasztását tegyék az Európai Parlament feladatává; úgy véli, hogy egy ilyen jellegű eljárás fokozza a Számvevőszék tagjainak a tagállamoktól való függetlenségét; |
| --- | --- |

37.

követeli, hogy az EU-Szerződés következő felülvizsgálata során az Európai Számvevőszék tagjainak a Tanács javaslatán alapuló megválasztását tegyék az Európai Parlament feladatává; úgy véli, hogy egy ilyen jellegű eljárás fokozza a Számvevőszék tagjainak a tagállamoktól való függetlenségét;

| 38. | üdvözli, hogy a Számvevőszék 2010-ben új eljárási szabályzatot fogadott el, mely lehetővé tette számára döntéshozatali folyamatának egyszerűsítését a jelenlegi jogi keretek között, és így az ellenőrzési jelentéseket és véleményeket jelenleg 5–6 tagból álló tanács, és nem a 28 tagot számláló teljes testület fogadja el; |
| --- | --- |

38.

üdvözli, hogy a Számvevőszék 2010-ben új eljárási szabályzatot fogadott el, mely lehetővé tette számára döntéshozatali folyamatának egyszerűsítését a jelenlegi jogi keretek között, és így az ellenőrzési jelentéseket és véleményeket jelenleg 5–6 tagból álló tanács, és nem a 28 tagot számláló teljes testület fogadja el;

| 39. | arra az álláspontra helyezkedik, hogy a felső vezetésre irányadó jelenlegi földrajzi képviseleti szabály – mely szerint minden tagállam egy taggal rendelkezhet – kezdeti hasznosságát már rég meghaladta és hiteltelenné vált, ezért ezt egy egyszerűbb, szélesebb körű elszámoltathatósági felhatalmazáshoz igazított vezetési struktúrával lehetne felváltani, a Számvevőszék valamennyi tevékenységének függetlenségét biztosító megfelelő garanciális szabályok mellett; |
| --- | --- |

39.

arra az álláspontra helyezkedik, hogy a felső vezetésre irányadó jelenlegi földrajzi képviseleti szabály – mely szerint minden tagállam egy taggal rendelkezhet – kezdeti hasznosságát már rég meghaladta és hiteltelenné vált, ezért ezt egy egyszerűbb, szélesebb körű elszámoltathatósági felhatalmazáshoz igazított vezetési struktúrával lehetne felváltani, a Számvevőszék valamennyi tevékenységének függetlenségét biztosító megfelelő garanciális szabályok mellett;

| 40. | javasolja ezért, hogy a Számvevőszéknek legyen ugyanannyi tagja, mint a Bizottságnak; a tagok rendelkezzenek legalább az ellenőrzés és az irányítás terén szerzett szakmai tapasztalattal; a Számvevőszék tagjai rendelkezzenek az ehhez a hivatalhoz szükséges megfelelő képesítéssel, és függetlenségükhöz ne férhessen semmilyen kétség; |
| --- | --- |

40.

javasolja ezért, hogy a Számvevőszéknek legyen ugyanannyi tagja, mint a Bizottságnak; a tagok rendelkezzenek legalább az ellenőrzés és az irányítás terén szerzett szakmai tapasztalattal; a Számvevőszék tagjai rendelkezzenek az ehhez a hivatalhoz szükséges megfelelő képesítéssel, és függetlenségükhöz ne férhessen semmilyen kétség;

| 41. | javasolja a Számvevőszék tagjainak nyújtott javadalmazás számítási módszerének és az egyes tagok számára közvetlenül és személyesen kiutalt források felülvizsgálatát annak érdekében, hogy összhangba hozzák azokat a hasonló feladatkörökre vonatkozó nemzeti és nemzetközi gyakorlatokkal, és lehetővé tegyék a Számvevőszék tagjai számára feladataik független elvégzését; |
| --- | --- |

41.

javasolja a Számvevőszék tagjainak nyújtott javadalmazás számítási módszerének és az egyes tagok számára közvetlenül és személyesen kiutalt források felülvizsgálatát annak érdekében, hogy összhangba hozzák azokat a hasonló feladatkörökre vonatkozó nemzeti és nemzetközi gyakorlatokkal, és lehetővé tegyék a Számvevőszék tagjai számára feladataik független elvégzését;

II.   
  A Számvevőszék tagjainak kinevezési eljárása: konzultáció az Európai Parlamenttel

| 42. | elfogadja az alábbi alapelveket, kiválasztási szempontokat és eljárásokat a Számvevőszék tagjának jelölt személyek véleményezésére vonatkozóan:






  a) | a Parlament számára ésszerű időt kell biztosítani arra, hogy a Költségvetési Ellenőrző Bizottság a jelölteket meghallgathassa, és hogy a bizottság a meghallgatást követő ülésen erről szavazhasson; |
| --- | --- | --- |

42.

elfogadja az alábbi alapelveket, kiválasztási szempontokat és eljárásokat a Számvevőszék tagjának jelölt személyek véleményezésére vonatkozóan:

a)

a Parlament számára ésszerű időt kell biztosítani arra, hogy a Költségvetési Ellenőrző Bizottság a jelölteket meghallgathassa, és hogy a bizottság a meghallgatást követő ülésen erről szavazhasson;

| b) | a politikai feltételek kivételével a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és a plenáris ülés határozatait titkos szavazással hozza meg; |
| --- | --- |

b)

a politikai feltételek kivételével a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és a plenáris ülés határozatait titkos szavazással hozza meg;

| c) | a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatásai nyilvánosak, és a tanácskozásokat videón közvetítik; |
| --- | --- |

c)

a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatásai nyilvánosak, és a tanácskozásokat videón közvetítik;

| d) | a Parlament határozatait a plenáris ülésen leadott szavazatok többségével hozza meg, és véleményét a Tanács köteles tiszteletben tartani; a jelöltek a szavazáson jelen vannak, és elutasító eredmény esetén az EP elnöke megkérdezi tőlük, hogy a jelöltségtől visszalépnek-e; |
| --- | --- |

d)

a Parlament határozatait a plenáris ülésen leadott szavazatok többségével hozza meg, és véleményét a Tanács köteles tiszteletben tartani; a jelöltek a szavazáson jelen vannak, és elutasító eredmény esetén az EP elnöke megkérdezi tőlük, hogy a jelöltségtől visszalépnek-e;

| 43. | úgy véli, hogy az Európai Számvevőszék tagjainak kinevezésére vonatkozó kritériumokat az EUMSZ 286. cikke alapján tovább kell pontosítani, és hangsúlyozza, hogy a Parlament értékelését elsősorban a következő szempontok alapján alakítja ki:






  a) | a közfinanszírozás, az ellenőrzés és az irányítás terén szerzett magas szintű szakmai tapasztalat, valamint az európai intézmények kormányzásának alapos ismerete; |
| --- | --- | --- |

43.

úgy véli, hogy az Európai Számvevőszék tagjainak kinevezésére vonatkozó kritériumokat az EUMSZ 286. cikke alapján tovább kell pontosítani, és hangsúlyozza, hogy a Parlament értékelését elsősorban a következő szempontok alapján alakítja ki:

a)

a közfinanszírozás, az ellenőrzés és az irányítás terén szerzett magas szintű szakmai tapasztalat, valamint az európai intézmények kormányzásának alapos ismerete;

| b) | jó ellenőrzési eredmények és annak bizonyítása, hogy a jelölt nagyon jól ismeri az Európai Unió valamely munkanyelvét; |
| --- | --- |

b)

jó ellenőrzési eredmények és annak bizonyítása, hogy a jelölt nagyon jól ismeri az Európai Unió valamely munkanyelvét;

| c) | szükség esetén annak igazolása, hogy a jelöltet a korábban ellátott vezetői kötelezettségei alól előzetesen felmentették; |
| --- | --- |

c)

szükség esetén annak igazolása, hogy a jelöltet a korábban ellátott vezetői kötelezettségei alól előzetesen felmentették;

| d) | a jelölt nem tölthet be választott tisztséget és nem lehet semmilyen feladatköre politikai pártban a kinevezés időpontjától kezdődően; |
| --- | --- |

d)

a jelölt nem tölthet be választott tisztséget és nem lehet semmilyen feladatköre politikai pártban a kinevezés időpontjától kezdődően;

| e) | a jelölt elismert, magas szintű feddhetetlensége és erkölcsössége; |
| --- | --- |

e)

a jelölt elismert, magas szintű feddhetetlensége és erkölcsössége;

| f) | az ellátandó munka jellegére való tekintettel a jelölt életkorát is figyelembe kell venni, ésszerűnek tekintendő például annak kikötése, hogy a Számvevőszék tagja kinevezésekor nem lehet idősebb 67 évesnél; |
| --- | --- |

f)

az ellátandó munka jellegére való tekintettel a jelölt életkorát is figyelembe kell venni, ésszerűnek tekintendő például annak kikötése, hogy a Számvevőszék tagja kinevezésekor nem lehet idősebb 67 évesnél;

| g) | a tagok legfeljebb két alkalommal választhatók meg; |
| --- | --- |

g)

a tagok legfeljebb két alkalommal választhatók meg;

| h) | végezetül, a Parlament nagyon komolyan veszi a Számvevőszék tagjai között a nemek kiegyensúlyozott képviseletének kérdését; |
| --- | --- |

h)

végezetül, a Parlament nagyon komolyan veszi a Számvevőszék tagjai között a nemek kiegyensúlyozott képviseletének kérdését;

| 44. | felszólítja a Tanácsot, hogy vállaljon kötelezettséget arra, hogy:






  a) | a Parlamentnek tagállamonként legalább két jelöltet – egy nőt és egy férfit – javasol; |
| --- | --- | --- |

44.

felszólítja a Tanácsot, hogy vállaljon kötelezettséget arra, hogy:

a)

a Parlamentnek tagállamonként legalább két jelöltet – egy nőt és egy férfit – javasol;

| b) | javaslatait akként állítja össze, hogy az teljes egészében megfeleljen a Parlament állásfoglalásaiban meghatározott szempontoknak, azzal a feltétellel, hogy a maga részéről a Parlament is gondoskodik ezen szempontok maradéktalan tiszteletben tartásáról; |
| --- | --- |

b)

javaslatait akként állítja össze, hogy az teljes egészében megfeleljen a Parlament állásfoglalásaiban meghatározott szempontoknak, azzal a feltétellel, hogy a maga részéről a Parlament is gondoskodik ezen szempontok maradéktalan tiszteletben tartásáról;

| c) | a jelöltek neve mellett a szakmai pályafutásuk releváns részleteit is feltünteti, valamint rendelkezésre bocsát minden olyan információt és véleményt, amelyeket a tagállamok belső döntéshozatali eljárásaik során rendelkezésére bocsátanak; |
| --- | --- |

c)

a jelöltek neve mellett a szakmai pályafutásuk releváns részleteit is feltünteti, valamint rendelkezésre bocsát minden olyan információt és véleményt, amelyeket a tagállamok belső döntéshozatali eljárásaik során rendelkezésére bocsátanak;

| d) | továbbítja a jelölésekkel kapcsolatban a tagállamoktól kapott valamennyi információt, figyelembe véve, hogy az információ visszatartása esetén a Parlament köteles lenne saját vizsgálatokat végezni, ami elkerülhetetlenül késleltetné a kinevezési eljárást; |
| --- | --- |

d)

továbbítja a jelölésekkel kapcsolatban a tagállamoktól kapott valamennyi információt, figyelembe véve, hogy az információ visszatartása esetén a Parlament köteles lenne saját vizsgálatokat végezni, ami elkerülhetetlenül késleltetné a kinevezési eljárást;

| e) | megkeresi azokat a megfelelő tagállami szerveket, amelyeket fel fognak kérni arra, hogy a Számvevőszékbe tagokat jelöljenek, és felhívja ezen szervek figyelmét a Parlament által megállapított szempontokra és eljárásokra; |
| --- | --- |

e)

megkeresi azokat a megfelelő tagállami szerveket, amelyeket fel fognak kérni arra, hogy a Számvevőszékbe tagokat jelöljenek, és felhívja ezen szervek figyelmét a Parlament által megállapított szempontokra és eljárásokra;

| f) | tartózkodik attól, hogy a tagállamoktól származó, kizárólag politikai szempontokon alapuló új javaslatok figyelembevétele alapján jelöléseket vonjon vissza vagy új jelölteket állítson; |
| --- | --- |

f)

tartózkodik attól, hogy a tagállamoktól származó, kizárólag politikai szempontokon alapuló új javaslatok figyelembevétele alapján jelöléseket vonjon vissza vagy új jelölteket állítson;

| g) | a fenti eset bekövetkezése esetén tiszteletben tartja a Parlament kedvezőtlen véleményét a helyzetről, és új jelöltre (jelöltekre) tesz javaslatot; |
| --- | --- |

g)

a fenti eset bekövetkezése esetén tiszteletben tartja a Parlament kedvezőtlen véleményét a helyzetről, és új jelöltre (jelöltekre) tesz javaslatot;

| 45. | a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és a plenáris ülés előtti eljárás tekintetében a következőket rögzíti:






  a) | a jelölésekre vonatkozó valamennyi ajánlást jelentés formájában kell benyújtani, a jelentést a szavazatok többségével fogadják el, és a jelentés pusztán a jelölés tényét tartalmazza; |
| --- | --- | --- |

45.

a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és a plenáris ülés előtti eljárás tekintetében a következőket rögzíti:

a)

a jelölésekre vonatkozó valamennyi ajánlást jelentés formájában kell benyújtani, a jelentést a szavazatok többségével fogadják el, és a jelentés pusztán a jelölés tényét tartalmazza;

| b) | a jelentés tartalmazza:






  i. | a Parlament elé terjesztés körülményeit összefoglaló bevezető hivatkozásokat; |
| --- | --- | --- |

b)

a jelentés tartalmazza:

i.

a Parlament elé terjesztés körülményeit összefoglaló bevezető hivatkozásokat;

| ii. | az illetékes bizottság eljárását felvázoló preambulumbekezdéseket; |
| --- | --- |

ii.

az illetékes bizottság eljárását felvázoló preambulumbekezdéseket;

| iii. | a szöveg rendelkező részét, amely kizárólag a következőt tartalmazza:






  — | kedvező vélemény, vagy |
| --- | --- | --- |

iii.

a szöveg rendelkező részét, amely kizárólag a következőt tartalmazza:

—

kedvező vélemény, vagy

| — | kedvezőtlen vélemény; |
| --- | --- |

—

kedvezőtlen vélemény;

| c) | a bevezető hivatkozásokat és preambulumbekezdéseket nem bocsátják szavazásra; |
| --- | --- |

c)

a bevezető hivatkozásokat és preambulumbekezdéseket nem bocsátják szavazásra;

| d) | az életrajzot és a kérdőívre adott válaszokat a jelentéshez mellékelik; |
| --- | --- |

d)

az életrajzot és a kérdőívre adott válaszokat a jelentéshez mellékelik;

| e) | a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és a plenáris ülés szavaz az adott jelölt kinevezéséről; |
| --- | --- |

e)

a Költségvetési Ellenőrző Bizottság és a plenáris ülés szavaz az adott jelölt kinevezéséről;

o

o o

| 46. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Számvevőszéknek, valamint tájékoztatás céljából az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok parlamentjeinek és ellenőrző intézményeinek. |
| --- | --- |

46.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Számvevőszéknek, valamint tájékoztatás céljából az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok parlamentjeinek és ellenőrző intézményeinek.

---

(1)  HL C 107., 2004.4.30., 1. o.

(2)  HL C 337., 1992.12.21., 51. o.

(3)  HL C 43., 1995.2.20., 75. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0319.

(5)  A francia „Déclaration d'assurance” kifejezés rövidítése.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/14

---

P7_TA(2014)0061

A célravezető uniós szabályozás, szubszidiaritás és arányosság

Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása az uniós szabályozás célravezetőségéről, a szubszidiaritásról és az arányosságról – a jogalkotás minőségének javítása 2011-ben – 19. jelentés (2013/2077(INI))

(2017/C 093/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvére, különösen annak 4., 6. és 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvére, különösen annak 4., 6. és 7. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács illetékes szervezeti egységei között létrejött, 2011. július 22-i gyakorlati megállapodásra az első olvasatban elfogadott megállapodások esetében az EUMSZ 294. cikke (4) bekezdésének alkalmazásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács illetékes szervezeti egységei között létrejött, 2011. július 22-i gyakorlati megállapodásra az első olvasatban elfogadott megállapodások esetében az EUMSZ 294. cikke (4) bekezdésének alkalmazásáról,

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról – a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 18. jelentésről (2010) szóló, 2012. szeptember 13-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról – a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 18. jelentésről (2010) szóló, 2012. szeptember 13-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról, a szubszidiaritásról és az arányosságról, valamint az intelligens szabályozásról szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról, a szubszidiaritásról és az arányosságról, valamint az intelligens szabályozásról szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a független hatásvizsgálatok biztosításáról szóló, 2011. június 8-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a független hatásvizsgálatok biztosításáról szóló, 2011. június 8-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a szubszidiaritásról és az arányosságról szóló bizottsági jelentésre (a jogalkotás minőségének javítása 2011. – 19. jelentés) (COM(2012)0373), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritásról és az arányosságról szóló bizottsági jelentésre (a jogalkotás minőségének javítása 2011. – 19. jelentés) (COM(2012)0373),

| — | tekintettel az uniós szabályozás célravezetőségéről szóló bizottsági közleményekre (COM(2012)0746 és COM(2013)0685), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós szabályozás célravezetőségéről szóló bizottsági közleményekre (COM(2012)0746 és COM(2013)0685),

| — | tekintettel az „Intelligens szabályozás – válasz a kis- és középvállalkozások szükségleteire” című bizottsági közleményre (COM(2013)0122), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Intelligens szabályozás – válasz a kis- és középvállalkozások szükségleteire” című bizottsági közleményre (COM(2013)0122),

| — | tekintettel „A kkv-kkal kapcsolatos intelligens szabályozás – Nyomon követés és konzultáció” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0060), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kkv-kkal kapcsolatos intelligens szabályozás – Nyomon követés és konzultáció” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0060),

| — | tekintettel az „Intelligens szabályozás az Európai Unióban” című bizottsági közleményre (COM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Intelligens szabályozás az Európai Unióban” című bizottsági közleményre (COM(2010)0543),

| — | tekintettel az intelligens szabályozásról szóló, 2013. május 30-i tanácsi következtetésekre; |
| --- | --- |

—

tekintettel az intelligens szabályozásról szóló, 2013. május 30-i tanácsi következtetésekre;

| — | tekintettel a független érdekképviselőkből álló, adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport „Európa jobban is teljesíthet: az uniós jogszabályok lehető legkisebb terhet jelentő módon történő tagállami végrehajtásával kapcsolatos legjobb gyakorlatokról szóló jelentés” című, 2011. november 15-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a független érdekképviselőkből álló, adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport „Európa jobban is teljesíthet: az uniós jogszabályok lehető legkisebb terhet jelentő módon történő tagállami végrehajtásával kapcsolatos legjobb gyakorlatokról szóló jelentés” című, 2011. november 15-i jelentésére,

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2013. május 30-i véleményére (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2013. május 30-i véleményére (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0056/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0056/2014),

| A. | mivel az intelligens szabályozás menetrendje kísérlet a jogalkotás minőségének javítására, az uniós jogszabályok egyszerűsítésére és az igazgatási terhek csökkentésére irányuló erőfeszítések megszilárdítására, valamint arra, hogy megkezdődjön a bizonyítékokon alapuló politikai döntéshozatalra támaszkodó jó kormányzás, amelyben a hatásvizsgálatok és az utólagos ellenőrzések alapvető szerepet játszanak; |
| --- | --- |

A.

mivel az intelligens szabályozás menetrendje kísérlet a jogalkotás minőségének javítására, az uniós jogszabályok egyszerűsítésére és az igazgatási terhek csökkentésére irányuló erőfeszítések megszilárdítására, valamint arra, hogy megkezdődjön a bizonyítékokon alapuló politikai döntéshozatalra támaszkodó jó kormányzás, amelyben a hatásvizsgálatok és az utólagos ellenőrzések alapvető szerepet játszanak;

| B. | úgy véli, hogy a nemzeti parlamenteknek is részt kell venniük az új szabályozás utólagos értékelésében, ami következésképpen segítené a Bizottságot a jelentések elkészítésében, és általában véve javítaná az európai kérdések nemzeti parlamentek általi értékelését; |
| --- | --- |

B.

úgy véli, hogy a nemzeti parlamenteknek is részt kell venniük az új szabályozás utólagos értékelésében, ami következésképpen segítené a Bizottságot a jelentések elkészítésében, és általában véve javítaná az európai kérdések nemzeti parlamentek általi értékelését;

| C. | mivel a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2003. évi intézményközi megállapodás már nem illeszkedik a Lisszaboni Szerződéssel létrehozott jelenlegi jogalkotási környezetbe, főként az uniós intézmények által a magyarázó dokumentumokra vonatkozó együttes politikai nyilatkozatok és az EUMSZ 294. cikkének végrehajtására vonatkozó titkársági szintű gyakorlati szabályok elfogadásakor alkalmazott rendszertelen megközelítés miatt; |
| --- | --- |

C.

mivel a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2003. évi intézményközi megállapodás már nem illeszkedik a Lisszaboni Szerződéssel létrehozott jelenlegi jogalkotási környezetbe, főként az uniós intézmények által a magyarázó dokumentumokra vonatkozó együttes politikai nyilatkozatok és az EUMSZ 294. cikkének végrehajtására vonatkozó titkársági szintű gyakorlati szabályok elfogadásakor alkalmazott rendszertelen megközelítés miatt;

Általános megjegyzések

| 1. | hangsúlyozza, hogy az európai szinten előterjesztett és elfogadott jogszabályoknak egyszerűnek, eredményesnek és hatékonynak, könnyen érthetőnek és a tagállamok valamennyi hivatalos nyelvén hozzáférhetőnek kell lenniük, világos hozzáadott értéket kell nyújtaniuk, illetve a lehető legkisebb költségek mellett teljes mértékben meg kell valósítaniuk a bennük rejlő előnyöket; elismeri, hogy a gazdasági válság fokozott terhet ró a nemzeti közigazgatási erőforrásokra, és úgy véli, hogy a világos és könnyen átültethető jogszabályok létrehozása iránti elkötelezettség segítene a jogszabályok betartására kötelezett nemzeti hatóságok és magánszemélyek terheinek enyhítésében; hangsúlyozza, hogy az uniós intézmények feladata annak biztosítása, hogy a jogszabályok világosak és könnyen érthetőek legyenek, és ne rójanak felesleges adminisztratív terheket a polgárokra vagy a vállalkozásokra; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az európai szinten előterjesztett és elfogadott jogszabályoknak egyszerűnek, eredményesnek és hatékonynak, könnyen érthetőnek és a tagállamok valamennyi hivatalos nyelvén hozzáférhetőnek kell lenniük, világos hozzáadott értéket kell nyújtaniuk, illetve a lehető legkisebb költségek mellett teljes mértékben meg kell valósítaniuk a bennük rejlő előnyöket; elismeri, hogy a gazdasági válság fokozott terhet ró a nemzeti közigazgatási erőforrásokra, és úgy véli, hogy a világos és könnyen átültethető jogszabályok létrehozása iránti elkötelezettség segítene a jogszabályok betartására kötelezett nemzeti hatóságok és magánszemélyek terheinek enyhítésében; hangsúlyozza, hogy az uniós intézmények feladata annak biztosítása, hogy a jogszabályok világosak és könnyen érthetőek legyenek, és ne rójanak felesleges adminisztratív terheket a polgárokra vagy a vállalkozásokra;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az új szabályok kkv-kra vagy nagyvállalkozásokra gyakorolt hatásának vizsgálata nem vezethet a munkavállalók között az őket foglalkoztató vállalkozás mérete szerinti megkülönböztetéshez, és a munkavállalók alapvető jogainak – többek között a tájékoztatáshoz és a konzultációhoz való jog, a munkakörülményeik, a munkahelyi jólétük és a társadalombiztosításhoz való jogaik – csökkenését sem vonhatja maga után, továbbá nem gátolhatja sem e jogok fejlesztését, sem a munkával összefüggő meglévő és új kockázatokkal szembeni munkahelyi védelmüket; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az új szabályok kkv-kra vagy nagyvállalkozásokra gyakorolt hatásának vizsgálata nem vezethet a munkavállalók között az őket foglalkoztató vállalkozás mérete szerinti megkülönböztetéshez, és a munkavállalók alapvető jogainak – többek között a tájékoztatáshoz és a konzultációhoz való jog, a munkakörülményeik, a munkahelyi jólétük és a társadalombiztosításhoz való jogaik – csökkenését sem vonhatja maga után, továbbá nem gátolhatja sem e jogok fejlesztését, sem a munkával összefüggő meglévő és új kockázatokkal szembeni munkahelyi védelmüket;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a jogalkotás során az uniós intézményeknek tiszteletben kell tartaniuk a szubszidiaritás és az arányosság elvét; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a jogalkotás során az uniós intézményeknek tiszteletben kell tartaniuk a szubszidiaritás és az arányosság elvét;

| 4. | emlékeztet azon korábbi észrevételeire, miszerint a Hatásvizsgálati Testület és a nemzeti parlamentek számos alkalommal megállapították, hogy a Bizottság hatásvizsgálatai nem vették kellőképpen figyelembe ezeket az elveket; ismételten csalódottságát fejezi ki amiatt, hogy e bírálatok egy újabb éven át ismétlődtek; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet azon korábbi észrevételeire, miszerint a Hatásvizsgálati Testület és a nemzeti parlamentek számos alkalommal megállapították, hogy a Bizottság hatásvizsgálatai nem vették kellőképpen figyelembe ezeket az elveket; ismételten csalódottságát fejezi ki amiatt, hogy e bírálatok egy újabb éven át ismétlődtek;

| 5. | úgy véli, hogy a jogalkotás minőségének javítását a többszintű kormányzás szellemében kell megvalósítani, azaz az EU, a nemzeti intézmények, valamint a helyi és regionális hatóságok általi összehangolt fellépés keretében; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a jogalkotás minőségének javítását a többszintű kormányzás szellemében kell megvalósítani, azaz az EU, a nemzeti intézmények, valamint a helyi és regionális hatóságok általi összehangolt fellépés keretében;

| 6. | ismételten felszólít arra, hogy a Lisszaboni Szerződéssel létrehozott új szabályozási környezet figyelembevétele, a jelenlegi legjobb gyakorlatok megszilárdítása és a megállapodásnak a minőségi jogalkotásra vonatkozó menetrenddel összhangban való korszerűsítése érdekében tárgyalják újra a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2003. évi intézményközi megállapodást; javasolja, hogy minden új megállapodás rendelkezzen kötelező erővel és elfogadásuk az EUMSZ 295. cikke alapján történjen; |
| --- | --- |

6.

ismételten felszólít arra, hogy a Lisszaboni Szerződéssel létrehozott új szabályozási környezet figyelembevétele, a jelenlegi legjobb gyakorlatok megszilárdítása és a megállapodásnak a minőségi jogalkotásra vonatkozó menetrenddel összhangban való korszerűsítése érdekében tárgyalják újra a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2003. évi intézményközi megállapodást; javasolja, hogy minden új megállapodás rendelkezzen kötelező erővel és elfogadásuk az EUMSZ 295. cikke alapján történjen;

| 7. | sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy kezdjenek tárgyalásokba a Parlamenttel az EUMSZ 290. és 291. cikke megfelelő alkalmazásának kritériumairól; úgy véli, hogy ez a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás felülvizsgálata keretében megvalósítható, hiszen e megállapodás így többek között ilyen kritériumokat is magában foglalhatna; |
| --- | --- |

7.

sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy kezdjenek tárgyalásokba a Parlamenttel az EUMSZ 290. és 291. cikke megfelelő alkalmazásának kritériumairól; úgy véli, hogy ez a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás felülvizsgálata keretében megvalósítható, hiszen e megállapodás így többek között ilyen kritériumokat is magában foglalhatna;

| 8. | úgy véli, hogy a Bizottság által az elfogadott jogszabályok értékelésére és a terhek csökkentésére használt rendszerek eltérő elnevezései zavart keltenek és szükségtelenül bonyolultak; javasolja, hogy „a jogalkotás minőségének javítása” keretében fogadjanak el egy egységes elnevezést, és ismételten felszólít arra, hogy egyetlen biztos legyen felelős a kérdésért; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a Bizottság által az elfogadott jogszabályok értékelésére és a terhek csökkentésére használt rendszerek eltérő elnevezései zavart keltenek és szükségtelenül bonyolultak; javasolja, hogy „a jogalkotás minőségének javítása” keretében fogadjanak el egy egységes elnevezést, és ismételten felszólít arra, hogy egyetlen biztos legyen felelős a kérdésért;

| 9. | kéri a Bizottságot, hogy fokozza az arányosság elve alkalmazásának felülvizsgálatát, különösen az EUMSZ felhatalmazáson alapuló és végrehajtási aktusokról szóló 290. és 291. cikkének alkalmazása tekintetében; |
| --- | --- |

9.

kéri a Bizottságot, hogy fokozza az arányosság elve alkalmazásának felülvizsgálatát, különösen az EUMSZ felhatalmazáson alapuló és végrehajtási aktusokról szóló 290. és 291. cikkének alkalmazása tekintetében;

| 10. | úgy véli, hogy a demokratikus legitimitás növelése jegyében nagy figyelmet kell fordítani a korai előrejelző mechanizmusra; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a demokratikus legitimitás növelése jegyében nagy figyelmet kell fordítani a korai előrejelző mechanizmusra;

Szubszidiaritási mechanizmus a nemzeti parlamentek számára

| 11. | rámutat arra, hogy míg a gazdasági és pénzügyi válság a szakpolitikák széles körének jobb összehangolását és az Unió hatásköreinek számos területen való megerősítését teszi szükségessé, elengedhetetlen, hogy továbbra is világosan érthető maradjon az Európai Unió többszintű kormányzási rendszerén belüli hatáskörmegosztás, valamint hogy a döntéseket átlátható vitát követően a megfelelő szinten, átlátható módon hozzák meg, a bürokratikus terhek csökkentésével; |
| --- | --- |

11.

rámutat arra, hogy míg a gazdasági és pénzügyi válság a szakpolitikák széles körének jobb összehangolását és az Unió hatásköreinek számos területen való megerősítését teszi szükségessé, elengedhetetlen, hogy továbbra is világosan érthető maradjon az Európai Unió többszintű kormányzási rendszerén belüli hatáskörmegosztás, valamint hogy a döntéseket átlátható vitát követően a megfelelő szinten, átlátható módon hozzák meg, a bürokratikus terhek csökkentésével;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az európai intézményeknek tiszteletben kell tartaniuk az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 2. jegyzőkönyvében rögzített szubszidiaritás és arányosság elvét, amelyek olyan általános jellegű elvek, melyek az intézményeket az uniós hatáskörök gyakorlása során kötelezik, azzal a kivétellel, hogy a szubszidiaritás elve nem alkalmazandó az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó területeken; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az európai intézményeknek tiszteletben kell tartaniuk az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 2. jegyzőkönyvében rögzített szubszidiaritás és arányosság elvét, amelyek olyan általános jellegű elvek, melyek az intézményeket az uniós hatáskörök gyakorlása során kötelezik, azzal a kivétellel, hogy a szubszidiaritás elve nem alkalmazandó az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó területeken;

| 13. | javasolja, hogy vegyék fontolóra a szubszidiaritás és az arányosság elvei betartásának értékelését lehetővé tévő megfelelő, uniós szintű feltételek meghatározását; |
| --- | --- |

13.

javasolja, hogy vegyék fontolóra a szubszidiaritás és az arányosság elvei betartásának értékelését lehetővé tévő megfelelő, uniós szintű feltételek meghatározását;

| 14. | megjegyzi, hogy a 2. jegyzőkönyv formálisan is lehetőséget ad a nemzeti parlamenteknek arra, hogy véleményt nyilvánítsanak az uniós jogalkotónak arról, hogy valamely javasolt jogszabály nem felel meg a szubszidiaritás elvének, azaz hogy célkitűzései léptékük vagy hatásaik miatt nem valósíthatók meg jobban az Unió szintjén, mint tagállami szinten; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy a 2. jegyzőkönyv formálisan is lehetőséget ad a nemzeti parlamenteknek arra, hogy véleményt nyilvánítsanak az uniós jogalkotónak arról, hogy valamely javasolt jogszabály nem felel meg a szubszidiaritás elvének, azaz hogy célkitűzései léptékük vagy hatásaik miatt nem valósíthatók meg jobban az Unió szintjén, mint tagállami szinten;

| 15. | felhívja a figyelmet a hatásvizsgálat – mint a jogalkotási folyamat során a döntéshozatali folyamatot támogató eszköz – kiemelkedő jelentőségére; hangsúlyozza továbbá, hogy ezzel összefüggésben gondosan mérlegelni kell a szubszidiaritással és az arányossággal kapcsolatos kérdéseket; |
| --- | --- |

15.

felhívja a figyelmet a hatásvizsgálat – mint a jogalkotási folyamat során a döntéshozatali folyamatot támogató eszköz – kiemelkedő jelentőségére; hangsúlyozza továbbá, hogy ezzel összefüggésben gondosan mérlegelni kell a szubszidiaritással és az arányossággal kapcsolatos kérdéseket;

| 16. | üdvözli a tagállamok parlamentjeinek fokozottabb részvételét az európai jogalkotási folyamatban, továbbá megjegyzi, hogy a nemzeti parlamentek egyre növekvő érdeklődést tanúsítanak a fenti elveknek az Unió intézményei általi megfelelő alkalmazása iránt; ezt jól tükrözi, hogy 2011-ben az Európai Parlamenthez 77 olyan indokolással ellátott vélemény érkezett, mely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, valamint 523 egyéb észrevétel érkezett jogszabálytervezetek érdeméről, míg 2010-ben csak 41 ilyen indokolással ellátott vélemény, illetve 299 ilyen észrevétel érkezett; hangot ad abbéli hajlandóságának, hogy folytassa és erősítse a nemzeti parlamentekkel való együttműködést és parlamentközi párbeszédet; |
| --- | --- |

16.

üdvözli a tagállamok parlamentjeinek fokozottabb részvételét az európai jogalkotási folyamatban, továbbá megjegyzi, hogy a nemzeti parlamentek egyre növekvő érdeklődést tanúsítanak a fenti elveknek az Unió intézményei általi megfelelő alkalmazása iránt; ezt jól tükrözi, hogy 2011-ben az Európai Parlamenthez 77 olyan indokolással ellátott vélemény érkezett, mely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, valamint 523 egyéb észrevétel érkezett jogszabálytervezetek érdeméről, míg 2010-ben csak 41 ilyen indokolással ellátott vélemény, illetve 299 ilyen észrevétel érkezett; hangot ad abbéli hajlandóságának, hogy folytassa és erősítse a nemzeti parlamentekkel való együttműködést és parlamentközi párbeszédet;

| 17. | nyomatékosan hangsúlyozza a mind az Európai Parlament, mind pedig a nemzeti parlamentek által végzett parlamenti ellenőrzés fontosságát; javasolja, hogy a nemzeti parlamenteknek továbbra is nyújtsanak jelentős segítséget, hogy gyakorolni tudják ellenőrzési feladataikat; javasolja, hogy bocsássanak iránymutatásokat a nemzeti parlamentek rendelkezésére, amelyek segítségével megkönnyíthető a szubszidiaritás elvével való összhang értékelése; |
| --- | --- |

17.

nyomatékosan hangsúlyozza a mind az Európai Parlament, mind pedig a nemzeti parlamentek által végzett parlamenti ellenőrzés fontosságát; javasolja, hogy a nemzeti parlamenteknek továbbra is nyújtsanak jelentős segítséget, hogy gyakorolni tudják ellenőrzési feladataikat; javasolja, hogy bocsássanak iránymutatásokat a nemzeti parlamentek rendelkezésére, amelyek segítségével megkönnyíthető a szubszidiaritás elvével való összhang értékelése;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a Bíróság az EUMSZ 263. cikke értelmében hatáskörrel rendelkezik arra, hogy felülvizsgálja a jogalkotási aktusok jogszerűségét a szubszidiaritás elvének való megfelelés tekintetében, és hogy a szubszidiaritás elve a hatáskörök uniós szintű gyakorlására vonatkozó politikai iránymutatásként szolgál; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a Bíróság az EUMSZ 263. cikke értelmében hatáskörrel rendelkezik arra, hogy felülvizsgálja a jogalkotási aktusok jogszerűségét a szubszidiaritás elvének való megfelelés tekintetében, és hogy a szubszidiaritás elve a hatáskörök uniós szintű gyakorlására vonatkozó politikai iránymutatásként szolgál;

| 19. | ugyanakkor rámutat arra, hogy a Bíróság a Szerződések alapján hatáskörrel rendelkezik a „Szerződések vagy az alkalmazásukra vonatkozó bármely jogi rendelkezés megsértése” miatt benyújtott kereset elbírálására, és hogy az Európai Unióról szóló szerződés alapján a szubszidiaritás és az arányosság elvei is e rendelkezések közé tartoznak; megjegyzi, hogy következésképp az uniós aktusok érvényességének bírósági felülvizsgálata az ezen elveknek való megfelelés vizsgálatára is kiterjed; |
| --- | --- |

19.

ugyanakkor rámutat arra, hogy a Bíróság a Szerződések alapján hatáskörrel rendelkezik a „Szerződések vagy az alkalmazásukra vonatkozó bármely jogi rendelkezés megsértése” miatt benyújtott kereset elbírálására, és hogy az Európai Unióról szóló szerződés alapján a szubszidiaritás és az arányosság elvei is e rendelkezések közé tartoznak; megjegyzi, hogy következésképp az uniós aktusok érvényességének bírósági felülvizsgálata az ezen elveknek való megfelelés vizsgálatára is kiterjed;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a Bíróság, a C-176/09. sz. (Luxemburgi Nagyhercegség kontra Európai Parlament) ügyben 2011. május 12-én hozott ítéletében kijelenti, hogy „az arányosság elve megköveteli, hogy az uniós jog valamely rendelkezése által alkalmazott eszközök alkalmasak legyenek az érintett szabályozással kitűzött célok megvalósítására, és ne haladják meg az azok eléréséhez szükséges mértéket”, valamint hogy „olyan területeken, ahol az uniós jogalkotó széleskörű jogalkotási hatáskörrel rendelkezik”, csak az e területen meghozott intézkedésnek a hatáskörrel rendelkező intézmények által elérni kívánt céllal kapcsolatos nyilvánvalóan alkalmatlan jellege lehet kihatással az ilyen intézkedés jogszerűségére, ami azonban nem mentesít az alól, hogy „az uniós jogalkotónak választását még ilyen jogkör birtokában is objektív megfontolásokra kell alapoznia, ezen túlmenően pedig a különböző lehetséges intézkedésekhez kapcsolódó korlátok értékelése során meg kell vizsgálni, hogy az elfogadott intézkedéssel elérni kívánt célok igazolhatnak-e az egyes gazdasági szereplőket érő, akár jelentős mértékű, kedvezőtlen gazdasági következményeket”; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a Bíróság, a C-176/09. sz. (Luxemburgi Nagyhercegség kontra Európai Parlament) ügyben 2011. május 12-én hozott ítéletében kijelenti, hogy „az arányosság elve megköveteli, hogy az uniós jog valamely rendelkezése által alkalmazott eszközök alkalmasak legyenek az érintett szabályozással kitűzött célok megvalósítására, és ne haladják meg az azok eléréséhez szükséges mértéket”, valamint hogy „olyan területeken, ahol az uniós jogalkotó széleskörű jogalkotási hatáskörrel rendelkezik”, csak az e területen meghozott intézkedésnek a hatáskörrel rendelkező intézmények által elérni kívánt céllal kapcsolatos nyilvánvalóan alkalmatlan jellege lehet kihatással az ilyen intézkedés jogszerűségére, ami azonban nem mentesít az alól, hogy „az uniós jogalkotónak választását még ilyen jogkör birtokában is objektív megfontolásokra kell alapoznia, ezen túlmenően pedig a különböző lehetséges intézkedésekhez kapcsolódó korlátok értékelése során meg kell vizsgálni, hogy az elfogadott intézkedéssel elérni kívánt célok igazolhatnak-e az egyes gazdasági szereplőket érő, akár jelentős mértékű, kedvezőtlen gazdasági következményeket”;

| 21. | megállapítja, hogy a szubszidiaritás elve a Szerződések megfogalmazása szerint az uniós fellépést azokon a területeken, amelyek nem tartoznak az Unió kizárólagos hatáskörébe, csak akkor engedi meg, „amikor és amennyiben a tervezett intézkedés céljait a tagállamok sem központi, sem regionális vagy helyi szinten nem tudják kielégítően megvalósítani, így azok a tervezett intézkedés terjedelme vagy hatása miatt az Unió szintjén jobban megvalósíthatók”, míg az arányosság elve értelmében az uniós fellépés sem tartalmilag, sem formailag nem léphet túl a Szerződésekben kitűzött célok eléréséhez szükséges mértéken; rámutat arra, hogy a szubszidiaritás és az arányosság egymással szorosan összefüggő, ám egymástól elkülönülő elvek: míg az előbbi azzal kapcsolatos, hogy megfelelő-e az uniós fellépés olyan területeken, amelyek nem tartoznak az Unió kizárólagos hatáskörébe, az utóbbi az uniós hatáskörök gyakorlásának általános szabályaként a jogalkotó által meghatározott eszközök és célok közötti arányosságra vonatkozik; rámutat arra, hogy valamely jogalkotási aktus tervezetére vonatkozóan az arányosság vizsgálatára értelemszerűen a szubszidiaritásra vonatkozó vizsgálatot követően kerül sor, ugyanakkor a szubszidiaritás vizsgálata önmagában nem lenne kellően hatékony az arányosság vizsgálata nélkül; |
| --- | --- |

21.

megállapítja, hogy a szubszidiaritás elve a Szerződések megfogalmazása szerint az uniós fellépést azokon a területeken, amelyek nem tartoznak az Unió kizárólagos hatáskörébe, csak akkor engedi meg, „amikor és amennyiben a tervezett intézkedés céljait a tagállamok sem központi, sem regionális vagy helyi szinten nem tudják kielégítően megvalósítani, így azok a tervezett intézkedés terjedelme vagy hatása miatt az Unió szintjén jobban megvalósíthatók”, míg az arányosság elve értelmében az uniós fellépés sem tartalmilag, sem formailag nem léphet túl a Szerződésekben kitűzött célok eléréséhez szükséges mértéken; rámutat arra, hogy a szubszidiaritás és az arányosság egymással szorosan összefüggő, ám egymástól elkülönülő elvek: míg az előbbi azzal kapcsolatos, hogy megfelelő-e az uniós fellépés olyan területeken, amelyek nem tartoznak az Unió kizárólagos hatáskörébe, az utóbbi az uniós hatáskörök gyakorlásának általános szabályaként a jogalkotó által meghatározott eszközök és célok közötti arányosságra vonatkozik; rámutat arra, hogy valamely jogalkotási aktus tervezetére vonatkozóan az arányosság vizsgálatára értelemszerűen a szubszidiaritásra vonatkozó vizsgálatot követően kerül sor, ugyanakkor a szubszidiaritás vizsgálata önmagában nem lenne kellően hatékony az arányosság vizsgálata nélkül;

| 22. | megállapítja, hogy 2011-ben a Bizottságnak feltett parlamenti kérdések közül csak kevés (a több mint 12 000 kérdés közül 32) érintett a szubszidiaritás és arányosság elvének tiszteletben tartásával kapcsolatos kérdéseket; |
| --- | --- |

22.

megállapítja, hogy 2011-ben a Bizottságnak feltett parlamenti kérdések közül csak kevés (a több mint 12 000 kérdés közül 32) érintett a szubszidiaritás és arányosság elvének tiszteletben tartásával kapcsolatos kérdéseket;

| 23. | felhívja a figyelmet arra, hogy 2011-ben a Bizottsághoz 64 indokolással ellátott vélemény érkezett a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján, ami 2010-hez képest számottevő növekedést jelent; megjegyzi azonban, hogy a 64 indokolással ellátott vélemény a nemzeti parlamentekkel folytatott politikai párbeszéd keretében a Bizottságnak 2011-ben továbbított 622 véleménynek mindössze 10 %-át képviseli; felhívja a figyelmet továbbá arra, hogy egyetlen bizottsági javaslatra sem érkezett elegendő számú indokolással ellátott vélemény ahhoz, hogy beinduljon a jegyzőkönyv szerinti „sárga lapos” vagy „narancssárga lapos” eljárás; megjegyzi ugyanakkor, hogy a Bizottság javaslata (a kollektív fellépéshez való jognak a letelepedés szabadságával és a szolgáltatásnyújtás szabadságával összefüggésben való gyakorlásáról szóló tanácsi rendeletre, az úgynevezett Monti II. rendeletre irányuló javaslat) kapcsán első alkalommal 2012. május 22-én került sor „sárga lapos” eljárásra; hangsúlyozza, hogy a Bizottság a javaslatot nem a szubszidiaritás elvének megsértésére tekintettel vonta vissza, hanem mert úgy ítélte meg, hogy a javaslat a Parlament és a Tanács részéről valószínűleg nem fogja megkapni az elfogadásához szükséges politikai támogatást; |
| --- | --- |

23.

felhívja a figyelmet arra, hogy 2011-ben a Bizottsághoz 64 indokolással ellátott vélemény érkezett a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján, ami 2010-hez képest számottevő növekedést jelent; megjegyzi azonban, hogy a 64 indokolással ellátott vélemény a nemzeti parlamentekkel folytatott politikai párbeszéd keretében a Bizottságnak 2011-ben továbbított 622 véleménynek mindössze 10 %-át képviseli; felhívja a figyelmet továbbá arra, hogy egyetlen bizottsági javaslatra sem érkezett elegendő számú indokolással ellátott vélemény ahhoz, hogy beinduljon a jegyzőkönyv szerinti „sárga lapos” vagy „narancssárga lapos” eljárás; megjegyzi ugyanakkor, hogy a Bizottság javaslata (a kollektív fellépéshez való jognak a letelepedés szabadságával és a szolgáltatásnyújtás szabadságával összefüggésben való gyakorlásáról szóló tanácsi rendeletre, az úgynevezett Monti II. rendeletre irányuló javaslat) kapcsán első alkalommal 2012. május 22-én került sor „sárga lapos” eljárásra; hangsúlyozza, hogy a Bizottság a javaslatot nem a szubszidiaritás elvének megsértésére tekintettel vonta vissza, hanem mert úgy ítélte meg, hogy a javaslat a Parlament és a Tanács részéről valószínűleg nem fogja megkapni az elfogadásához szükséges politikai támogatást;

| 24. | úgy véli, hogy a szubszidiaritás elvének ellenőrzési mechanizmusát úgy kell kialakítani és alkalmazni, hogy az európai és a nemzeti intézmények közötti együttműködés fontos eszköze lehessen; elégedettséggel állapítja meg, hogy a gyakorlatban ezt az eszközt a többszintű európai intézményrendszer különböző szintjei közötti kommunikáció és az együttműködő párbeszéd eszközeként használják; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy a szubszidiaritás elvének ellenőrzési mechanizmusát úgy kell kialakítani és alkalmazni, hogy az európai és a nemzeti intézmények közötti együttműködés fontos eszköze lehessen; elégedettséggel állapítja meg, hogy a gyakorlatban ezt az eszközt a többszintű európai intézményrendszer különböző szintjei közötti kommunikáció és az együttműködő párbeszéd eszközeként használják;

| 25. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a nemzeti parlamentektől beérkezett egyes indokolással ellátott vélemények arra világítanak rá, hogy a szubszidiaritásra vonatkozó indokolás számos bizottsági javaslatban hiányos vagy egyáltalán nincs meg; |
| --- | --- |

25.

aggodalommal jegyzi meg, hogy a nemzeti parlamentektől beérkezett egyes indokolással ellátott vélemények arra világítanak rá, hogy a szubszidiaritásra vonatkozó indokolás számos bizottsági javaslatban hiányos vagy egyáltalán nincs meg;

| 26. | javasolja annak megvizsgálását, hogy mi okozza a nemzeti parlamentek hivatalos, indokolással ellátott véleményeinek csekély számát, és annak megállapítását, hogy ez arra vezethető-e vissza, hogy a szubszidiaritás elvét minden fél betartja, vagy pedig arra, hogy a nemzeti parlamentek az erőforrások hiánya vagy a túl rövid határidők miatt nem tudják érvényesíteni ezt az elvet; kívánatosnak tartja, hogy a Bizottság végezzen erre vonatkozó elemzést; |
| --- | --- |

26.

javasolja annak megvizsgálását, hogy mi okozza a nemzeti parlamentek hivatalos, indokolással ellátott véleményeinek csekély számát, és annak megállapítását, hogy ez arra vezethető-e vissza, hogy a szubszidiaritás elvét minden fél betartja, vagy pedig arra, hogy a nemzeti parlamentek az erőforrások hiánya vagy a túl rövid határidők miatt nem tudják érvényesíteni ezt az elvet; kívánatosnak tartja, hogy a Bizottság végezzen erre vonatkozó elemzést;

| 27. | hangsúlyozza, hogy az európai intézményeknek lehetővé kell tenniük, hogy a nemzeti parlamentek elvégezhessék a jogalkotási javaslatok ellenőrzését, annak biztosítása által, hogy a Bizottság jogalkotási döntéseit a szubszidiaritás és az arányosság elve vonatkozásában az Európai Unióról szóló szerződés 2. jegyzőkönyve 5. cikkének megfelelően átfogó és részletes indokolással támassza alá; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy az európai intézményeknek lehetővé kell tenniük, hogy a nemzeti parlamentek elvégezhessék a jogalkotási javaslatok ellenőrzését, annak biztosítása által, hogy a Bizottság jogalkotási döntéseit a szubszidiaritás és az arányosság elve vonatkozásában az Európai Unióról szóló szerződés 2. jegyzőkönyve 5. cikkének megfelelően átfogó és részletes indokolással támassza alá;

| 28. | ezzel összefüggésben megjegyzi továbbá, hogy a nemzeti parlamentek számára a szubszidiaritás és az arányosság elvének való megfelelés ellenőrzésére előírt jelenlegi határidőket gyakran nem tekintették elegendőnek; |
| --- | --- |

28.

ezzel összefüggésben megjegyzi továbbá, hogy a nemzeti parlamentek számára a szubszidiaritás és az arányosság elvének való megfelelés ellenőrzésére előírt jelenlegi határidőket gyakran nem tekintették elegendőnek;

| 29. | úgy véli, hogy a jogszabálytervezetekre való reagáláskor az idő és az erőforrások tekintetében a nemzeti parlamentekre nehezedő nyomás hozzájárul az EU-n belül észlelt „demokratikus deficithez”; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a jogszabálytervezetekre való reagáláskor az idő és az erőforrások tekintetében a nemzeti parlamentekre nehezedő nyomás hozzájárul az EU-n belül észlelt „demokratikus deficithez”;

| 30. | emlékeztet korábbi, arra irányuló kéréseire, hogy nemzeti parlamentek által tapasztalt problémákat a meglévő mechanizmus működésének javítása érdekében részletesen vizsgálják meg; úgy véli, hogy kívánatos lenne feltérképezni e mechanizmus megerősítésének lehetőségeit, ami – a Szerződés esetleges jövőbeli felülvizsgálata keretében – több jogot biztosíthatna a nemzeti parlamenteknek; javasolja, hogy egy ilyen felülvizsgálat során mérlegeljék, hogy szám szerint hány nemzeti parlamenti választ követően induljon meg ez az eljárás, kizárólag a szubszidiaritás vagy az arányosság elve adjon-e rá alapot, és milyen következményekkel járjon, hivatkozva különösen a „sárga lapos” eljárással kapcsolatos közelmúltbeli tapasztalatokra; véleménye szerint e kérdés megvitatása a nemzeti parlamenteknek biztosított hatáskörök fejlődésének hasznos állomása, mivel összehangolja az ellenőrzési jogkör gyakorlására irányuló ösztönzőket az európai szintű következményekkel; |
| --- | --- |

30.

emlékeztet korábbi, arra irányuló kéréseire, hogy nemzeti parlamentek által tapasztalt problémákat a meglévő mechanizmus működésének javítása érdekében részletesen vizsgálják meg; úgy véli, hogy kívánatos lenne feltérképezni e mechanizmus megerősítésének lehetőségeit, ami – a Szerződés esetleges jövőbeli felülvizsgálata keretében – több jogot biztosíthatna a nemzeti parlamenteknek; javasolja, hogy egy ilyen felülvizsgálat során mérlegeljék, hogy szám szerint hány nemzeti parlamenti választ követően induljon meg ez az eljárás, kizárólag a szubszidiaritás vagy az arányosság elve adjon-e rá alapot, és milyen következményekkel járjon, hivatkozva különösen a „sárga lapos” eljárással kapcsolatos közelmúltbeli tapasztalatokra; véleménye szerint e kérdés megvitatása a nemzeti parlamenteknek biztosított hatáskörök fejlődésének hasznos állomása, mivel összehangolja az ellenőrzési jogkör gyakorlására irányuló ösztönzőket az európai szintű következményekkel;

| 31. | úgy véli, hogy addig is számos kezdeményezést lehetne bevezetni az európai kérdések nemzeti parlamentek általi értékelésének javítása érdekében; így különösen:






  — | javasolja, hogy a Hivatalos Lapban közzétett jogalkotási aktusok mindig tartalmazzanak egy megjegyzést, amely tájékoztat arról, hogy mely nemzeti parlamentek reagáltak, és melyek vetettek fel aggályokat a szubszidiaritás elvével kapcsolatban; |
| --- | --- | --- |

31.

úgy véli, hogy addig is számos kezdeményezést lehetne bevezetni az európai kérdések nemzeti parlamentek általi értékelésének javítása érdekében; így különösen:

—

javasolja, hogy a Hivatalos Lapban közzétett jogalkotási aktusok mindig tartalmazzanak egy megjegyzést, amely tájékoztat arról, hogy mely nemzeti parlamentek reagáltak, és melyek vetettek fel aggályokat a szubszidiaritás elvével kapcsolatban;

| — | javasolja, hogy az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt 2. jegyzőkönyv 6. cikke alapján a nemzeti parlamentek által megküldött indokolással ellátott véleményeket késedelem nélkül továbbítsák a társjogalkotóknak; |
| --- | --- |

—

javasolja, hogy az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt 2. jegyzőkönyv 6. cikke alapján a nemzeti parlamentek által megküldött indokolással ellátott véleményeket késedelem nélkül továbbítsák a társjogalkotóknak;

| — | javasolja, hogy dolgozzanak ki iránymutatásokat, amelyek felvázolják a szubszidiaritással kapcsolatos kérdésekre vonatkozó indokolással ellátott vélemények kritériumait; |
| --- | --- |

—

javasolja, hogy dolgozzanak ki iránymutatásokat, amelyek felvázolják a szubszidiaritással kapcsolatos kérdésekre vonatkozó indokolással ellátott vélemények kritériumait;

| — | javasolja a nemzeti parlamentek mozgósítását annak érdekében, hogy végezzék el az általuk lefolytatott előzetes vizsgálatok és a Bizottság által véghezvitt utólagos vizsgálatok összehasonlító értékelését; |
| --- | --- |

—

javasolja a nemzeti parlamentek mozgósítását annak érdekében, hogy végezzék el az általuk lefolytatott előzetes vizsgálatok és a Bizottság által véghezvitt utólagos vizsgálatok összehasonlító értékelését;

A jogalkotás minőségének javítása

| 32. | úgy véli, hogy a jogalkotás minőségének javításával kapcsolatos kihívások tekintetében alkalmazott hatékony megközelítés – a jelenlegi és a jövőbeni jogszabályok tekintetében egyaránt – segíteni fogja az európai intézményeket abban, hogy a válságra reagáljanak; úgy véli, hogy az európai jogalkotás és a jogalkotási gyakorlatok reformja alapvető fontosságú eszköz az európai növekedés, a versenyképesség és a tisztességes munkahelyek megteremtéséhez; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy a jogalkotás minőségének javításával kapcsolatos kihívások tekintetében alkalmazott hatékony megközelítés – a jelenlegi és a jövőbeni jogszabályok tekintetében egyaránt – segíteni fogja az európai intézményeket abban, hogy a válságra reagáljanak; úgy véli, hogy az európai jogalkotás és a jogalkotási gyakorlatok reformja alapvető fontosságú eszköz az európai növekedés, a versenyképesség és a tisztességes munkahelyek megteremtéséhez;

| 33. | üdvözli, hogy a Bizottság fokozott hangsúlyt helyez a szakpolitikai ciklusra, amelyben az európai jogalkotás kezdeményezési, hatásvizsgálati, konzultációs, hatálybaléptetési, végrehajtási és értékelési szakaszait egy egységes folyamat részének tekintik; úgy véli ezzel összefüggésben, hogy a „gondolkozz először kicsiben” elvnek végig kulcsfontosságú elemnek kell lennie, továbbá hogy az új jogszabályok előzetes értékelését javítani kell, létrehozva ezáltal egy érthető és átlátható folyamatot a növekedés és a versenyképesség Európán belüli serkentése érdekében; |
| --- | --- |

33.

üdvözli, hogy a Bizottság fokozott hangsúlyt helyez a szakpolitikai ciklusra, amelyben az európai jogalkotás kezdeményezési, hatásvizsgálati, konzultációs, hatálybaléptetési, végrehajtási és értékelési szakaszait egy egységes folyamat részének tekintik; úgy véli ezzel összefüggésben, hogy a „gondolkozz először kicsiben” elvnek végig kulcsfontosságú elemnek kell lennie, továbbá hogy az új jogszabályok előzetes értékelését javítani kell, létrehozva ezáltal egy érthető és átlátható folyamatot a növekedés és a versenyképesség Európán belüli serkentése érdekében;

| 34. | e tekintetben üdvözli az intelligens szabályozásról, illetve az uniós szabályozás célravezetőségéről szóló bizottsági közleményt, valamint a kkv-k számára legnagyobb terhet jelentő 10 jogszabályról szóló „Melyik az a tíz uniós jogszabály, amely a legnagyobb terhet rója a kkv-kra?” című bizottsági szolgálati munkadokumentumot; úgy véli, hogy e dokumentumok meggyőző előrelépést jelentenek a jogalkotás minőségének javítására vonatkozó menetrend terén, és a Parlament számos korábbi kérését tükrözik; |
| --- | --- |

34.

e tekintetben üdvözli az intelligens szabályozásról, illetve az uniós szabályozás célravezetőségéről szóló bizottsági közleményt, valamint a kkv-k számára legnagyobb terhet jelentő 10 jogszabályról szóló „Melyik az a tíz uniós jogszabály, amely a legnagyobb terhet rója a kkv-kra?” című bizottsági szolgálati munkadokumentumot; úgy véli, hogy e dokumentumok meggyőző előrelépést jelentenek a jogalkotás minőségének javítására vonatkozó menetrend terén, és a Parlament számos korábbi kérését tükrözik;

| 35. | úgy véli, hogy e retorikai előrelépést most konkrét tettekkel kell alátámasztani; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy terjesszen elő további konkrét javaslatokat az általános uniós szabályozási teher csökkentésére anélkül, hogy gyengítené a munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot, és különösen, hogy:






  — | tegyen intézkedéseket a legnagyobb terhet jelentő 10 jogszabályról szóló konzultáció keretében a kkv-k által Európa-szerte azonosított terhek mihamarabbi csökkentésére; |
| --- | --- | --- |

35.

úgy véli, hogy e retorikai előrelépést most konkrét tettekkel kell alátámasztani; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy terjesszen elő további konkrét javaslatokat az általános uniós szabályozási teher csökkentésére anélkül, hogy gyengítené a munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot, és különösen, hogy:

—

tegyen intézkedéseket a legnagyobb terhet jelentő 10 jogszabályról szóló konzultáció keretében a kkv-k által Európa-szerte azonosított terhek mihamarabbi csökkentésére;

| — | új jogszabályok előterjesztésekor – adott esetben – növelje a mentességek és a kevésbé szigorú rendszerek alkalmazását a kkv-k és a mikrovállalkozások esetében, és tegye fokozottan kkv-baráttá az uniós közbeszerzési szabályokat; |
| --- | --- |

—

új jogszabályok előterjesztésekor – adott esetben – növelje a mentességek és a kevésbé szigorú rendszerek alkalmazását a kkv-k és a mikrovállalkozások esetében, és tegye fokozottan kkv-baráttá az uniós közbeszerzési szabályokat;

| — | sürgősen hajtsa végre a célravezető és hatásos szabályozásról szóló (REFIT) 2013. október 2-i közleményében (COM(2013)0685) megállapított kötelezettségvállalásokat, és a jelenlegi jogalkotási ciklus végéig végezze el az értékeléseket a kulcsfontosságú szakpolitikai területeken, a helyi és a regionális hatóságokat érintő fő ágazatokra vonatkozó, a kormányzat valamennyi szintjéről kapott információkra is kiterjedően; |
| --- | --- |

—

sürgősen hajtsa végre a célravezető és hatásos szabályozásról szóló (REFIT) 2013. október 2-i közleményében (COM(2013)0685) megállapított kötelezettségvállalásokat, és a jelenlegi jogalkotási ciklus végéig végezze el az értékeléseket a kulcsfontosságú szakpolitikai területeken, a helyi és a regionális hatóságokat érintő fő ágazatokra vonatkozó, a kormányzat valamennyi szintjéről kapott információkra is kiterjedően;

| — | törekedjen ambiciózusabban a munkahelyteremtésre és a növekedés megvalósítására az Unióban azáltal, hogy csökkenti a szabályozási költségeket a vállalkozások számára; |
| --- | --- |

—

törekedjen ambiciózusabban a munkahelyteremtésre és a növekedés megvalósítására az Unióban azáltal, hogy csökkenti a szabályozási költségeket a vállalkozások számára;

| — | készítsen éves jelentést a szabályozás javításának átfogó menetrendjéről, amelyben ismerteti a Bizottság által indított kezdeményezések tekintetében elért haladást és a megelőző 12 hónapban a Bizottság által elfogadott új javaslatokból adódóan a vállalkozásoknál felmerülő nettó költségeket és a társadalmi költségeket; |
| --- | --- |

—

készítsen éves jelentést a szabályozás javításának átfogó menetrendjéről, amelyben ismerteti a Bizottság által indított kezdeményezések tekintetében elért haladást és a megelőző 12 hónapban a Bizottság által elfogadott új javaslatokból adódóan a vállalkozásoknál felmerülő nettó költségeket és a társadalmi költségeket;

| 36. | hangsúlyozza, hogy egyrészről a munkahelyi egészségvédelem és biztonság javítása, másrészről pedig a munkavállalók számára adott tájékoztatás és a velük folytatott konzultáció javítása két kulcsfontosságú tényező az európai gazdaság termelékenységének és versenyképességének megerősítésében; hangsúlyozza, hogy az e területeken érvényesített erős és megbízható szabályozás nem gátolja, hanem inkább segíti a növekedést; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy egyrészről a munkahelyi egészségvédelem és biztonság javítása, másrészről pedig a munkavállalók számára adott tájékoztatás és a velük folytatott konzultáció javítása két kulcsfontosságú tényező az európai gazdaság termelékenységének és versenyképességének megerősítésében; hangsúlyozza, hogy az e területeken érvényesített erős és megbízható szabályozás nem gátolja, hanem inkább segíti a növekedést;

| 37. | úgy véli, hogy ha az érdekelt felek számára lehetőséget biztosítanak arra, hogy észrevételeket tegyenek a javaslattervezetekkel és az azokhoz kapcsolódó, nem végleges hatásvizsgálatokkal kapcsolatban, az javítaná a Bizottság által előterjesztett jogszabálytervezetek minőségét, és nem hosszabbítaná meg indokolatlanul az elfogadásra kerülő jogszabályok kidolgozási szakaszát; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy ha az érdekelt felek számára lehetőséget biztosítanak arra, hogy észrevételeket tegyenek a javaslattervezetekkel és az azokhoz kapcsolódó, nem végleges hatásvizsgálatokkal kapcsolatban, az javítaná a Bizottság által előterjesztett jogszabálytervezetek minőségét, és nem hosszabbítaná meg indokolatlanul az elfogadásra kerülő jogszabályok kidolgozási szakaszát;

| 38. | emlékeztet továbbá arra, hogy a Parlament felkérte a Bizottságot, hogy nyújtson be a kiegyenlítő szabályozást végrehajtó javaslatokat, amelyek előírnák, hogy az újabb költségeket bevezető új jogszabályok elfogadását megelőzően azonosítsák az e költségekkel egyenértékű költségkiegyenlítéseket; megjegyzi, hogy az uniós jogalkotás nem jelenti automatikusan azt, hogy 28 nemzeti jogszabályt kell félredobni egyetlen uniós jogszabály érvényesítése érdekében, és azt sem, hogy az új európai jogszabály kisebb terhet jelent a megfelelő nemzeti jogszabályoknál; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy komolyan vizsgálja meg ezt a javaslatot, és 2014-ig, és a jelenlegi parlamenti ciklus végéig terjesszen elő erre vonatkozó hatásvizsgálatot; |
| --- | --- |

38.

emlékeztet továbbá arra, hogy a Parlament felkérte a Bizottságot, hogy nyújtson be a kiegyenlítő szabályozást végrehajtó javaslatokat, amelyek előírnák, hogy az újabb költségeket bevezető új jogszabályok elfogadását megelőzően azonosítsák az e költségekkel egyenértékű költségkiegyenlítéseket; megjegyzi, hogy az uniós jogalkotás nem jelenti automatikusan azt, hogy 28 nemzeti jogszabályt kell félredobni egyetlen uniós jogszabály érvényesítése érdekében, és azt sem, hogy az új európai jogszabály kisebb terhet jelent a megfelelő nemzeti jogszabályoknál; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy komolyan vizsgálja meg ezt a javaslatot, és 2014-ig, és a jelenlegi parlamenti ciklus végéig terjesszen elő erre vonatkozó hatásvizsgálatot;

| 39. | sajnálatát felezi ki amiatt, hogy a Bizottság vissza szándékozik vonni az európai zártkörű társaság statútumáról szóló javaslatát, amelyet a Parlament szorgalmazott saját kezdeményezésű jogalkotási jelentésében; kéri a Bizottságot, hogy konzultáljon a Parlamenttel, mielőtt visszavonna egy ilyen parlamenti jelentésen alapuló javaslatot; |
| --- | --- |

39.

sajnálatát felezi ki amiatt, hogy a Bizottság vissza szándékozik vonni az európai zártkörű társaság statútumáról szóló javaslatát, amelyet a Parlament szorgalmazott saját kezdeményezésű jogalkotási jelentésében; kéri a Bizottságot, hogy konzultáljon a Parlamenttel, mielőtt visszavonna egy ilyen parlamenti jelentésen alapuló javaslatot;

| 40. | hangsúlyozza az egyszerűsítés jelentőségét szabályozási környezet ésszerűsítésében, különösen a helyi és regionális hatóságok számára, ahol gyakran korlátozottak, illetve csökkennek a jogszabályok végrehajtására szolgáló erőforrások; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza az egyszerűsítés jelentőségét szabályozási környezet ésszerűsítésében, különösen a helyi és regionális hatóságok számára, ahol gyakran korlátozottak, illetve csökkennek a jogszabályok végrehajtására szolgáló erőforrások;

| 41. | úgy értelmezi, hogy a túlszabályozás („gold-plating”) alatt azt a gyakorlatot kell érteni, amikor a tagállamok az uniós irányelvek nemzeti jogszabályokba való átültetése során túlmennek a minimális követelményeken; megismétli, hogy támogatja a szükségtelen túlszabályozással szembeni intézkedéseket, és ezért felkéri a tagállamokat, hogy túlszabályozás esetén magyarázzák el erre vonatkozó indokaikat; |
| --- | --- |

41.

úgy értelmezi, hogy a túlszabályozás („gold-plating”) alatt azt a gyakorlatot kell érteni, amikor a tagállamok az uniós irányelvek nemzeti jogszabályokba való átültetése során túlmennek a minimális követelményeken; megismétli, hogy támogatja a szükségtelen túlszabályozással szembeni intézkedéseket, és ezért felkéri a tagállamokat, hogy túlszabályozás esetén magyarázzák el erre vonatkozó indokaikat;

Hatásvizsgálatok és európai hozzáadott érték

| 42. | üdvözli, hogy a Bizottság hatásvizsgálatai megpróbálják széleskörűen és átfogóan lefedni a lehetséges hatásokat, de véleménye szerint a rendszert még számos tekintetben tovább lehetne erősíteni, például a területi dimenzióval (a nemzeti, regionális és a helyi hatóságokat érintő pénzügyi és igazgatási következményekkel) való kiegészítés által; e tekintetben biztatónak találja a Bizottság azon döntését, miszerint 2014 júniusáig naprakésszé teszi, egységes szerkezetbe foglalja és felülvizsgálja a hatásvizsgálati iránymutatásait, és fenntartja a jogot ahhoz, hogy az elkövetkező hónapokban részletes észrevételeket tegyen ezen iránymutatások lehetséges javításaival kapcsolatban; kitart amellett, hogy e hatásvizsgálatoknak – melyek alapvető jelentőséggel bírnak a közvélemény és a politikai álláspont kialakításában – fenn kell tartaniuk a többnyelvűség elvét; |
| --- | --- |

42.

üdvözli, hogy a Bizottság hatásvizsgálatai megpróbálják széleskörűen és átfogóan lefedni a lehetséges hatásokat, de véleménye szerint a rendszert még számos tekintetben tovább lehetne erősíteni, például a területi dimenzióval (a nemzeti, regionális és a helyi hatóságokat érintő pénzügyi és igazgatási következményekkel) való kiegészítés által; e tekintetben biztatónak találja a Bizottság azon döntését, miszerint 2014 júniusáig naprakésszé teszi, egységes szerkezetbe foglalja és felülvizsgálja a hatásvizsgálati iránymutatásait, és fenntartja a jogot ahhoz, hogy az elkövetkező hónapokban részletes észrevételeket tegyen ezen iránymutatások lehetséges javításaival kapcsolatban; kitart amellett, hogy e hatásvizsgálatoknak – melyek alapvető jelentőséggel bírnak a közvélemény és a politikai álláspont kialakításában – fenn kell tartaniuk a többnyelvűség elvét;

| 43. | kéri a Bizottságot, hogy elemezze a hatásvizsgálatok elkészítéséhez alkalmazott módszertant annak érdekében, hogy megvizsgálja a javítás lehetőségeit a minőségi mutatók és a konzultációs folyamat általános lebonyolítása terén egyaránt, különös tekintettel az érintett érdekeltek közreműködésére; |
| --- | --- |

43.

kéri a Bizottságot, hogy elemezze a hatásvizsgálatok elkészítéséhez alkalmazott módszertant annak érdekében, hogy megvizsgálja a javítás lehetőségeit a minőségi mutatók és a konzultációs folyamat általános lebonyolítása terén egyaránt, különös tekintettel az érintett érdekeltek közreműködésére;

| 44. | úgy véli, hogy a Bizottság által közzétett hatásvizsgálatnak és a biztosi testület által elfogadott jogalkotási javaslat tartalmának teljes összhangban kell lennie; kéri a biztosi testület által módosított javaslatra vonatkozó hatásvizsgálatok automatikus frissítését, hogy tükrözzék a biztosok módosításait; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy a Bizottság által közzétett hatásvizsgálatnak és a biztosi testület által elfogadott jogalkotási javaslat tartalmának teljes összhangban kell lennie; kéri a biztosi testület által módosított javaslatra vonatkozó hatásvizsgálatok automatikus frissítését, hogy tükrözzék a biztosok módosításait;

| 45. | felszólítja a Bizottságot a Hatásvizsgálati Testület szerepének és függetlenségének megerősítésére, és különösen arra, hogy csak e testület kedvező véleménye mellett jóváhagyott jogalkotási javaslatokat véglegesítsen és terjesszen elő; sürgeti a Hatásvizsgálati Testületet, hogy vegye igénybe a szociális partnerek szakértelmét; |
| --- | --- |

45.

felszólítja a Bizottságot a Hatásvizsgálati Testület szerepének és függetlenségének megerősítésére, és különösen arra, hogy csak e testület kedvező véleménye mellett jóváhagyott jogalkotási javaslatokat véglegesítsen és terjesszen elő; sürgeti a Hatásvizsgálati Testületet, hogy vegye igénybe a szociális partnerek szakértelmét;

| 46. | úgy véli, hogy a jelenlegi felelősségi nyilatkozat, amely szerint a Bizottság hatásvizsgálata „csak az összeállításában részt vevő bizottsági szervezeti egységeket köti, és nem kötelezi el a Bizottságot későbbi határozatainak végleges formája tekintetében”, rávilágít a jelenlegi rendszer egyik lényeges gyenge pontjára; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy a jelenlegi felelősségi nyilatkozat, amely szerint a Bizottság hatásvizsgálata „csak az összeállításában részt vevő bizottsági szervezeti egységeket köti, és nem kötelezi el a Bizottságot későbbi határozatainak végleges formája tekintetében”, rávilágít a jelenlegi rendszer egyik lényeges gyenge pontjára;

| 47. | üdvözli a Parlamenten belüli pozitív fejleményt, amit a Hatásvizsgálatok és az Európai Hozzáadott Érték Igazgatósága képvisel; úgy véli, hogy a Parlament egészében következetes megközelítést kellene alkalmazni a hatásvizsgálatok megvitatásával kapcsolatban; üdvözli, hogy a Hatásvizsgálati Igazgatóság rövid összefoglalókat dolgoz ki a bizottsági javaslatokhoz tartozó hatásvizsgálatokról, és véleménye szerint ezeknek alapvető részét kell képezniük a bizottságok jogalkotási javaslatokról folytatott vitájának; javasolja, hogy a Parlament hatásvizsgálatai adott esetben terjedjenek ki a területi dimenzióra; arra kéri a Bizottsági Elnökök Értekezletét, hogy mérlegelje, miként hajtható végre legjobban ez az ajánlás; |
| --- | --- |

47.

üdvözli a Parlamenten belüli pozitív fejleményt, amit a Hatásvizsgálatok és az Európai Hozzáadott Érték Igazgatósága képvisel; úgy véli, hogy a Parlament egészében következetes megközelítést kellene alkalmazni a hatásvizsgálatok megvitatásával kapcsolatban; üdvözli, hogy a Hatásvizsgálati Igazgatóság rövid összefoglalókat dolgoz ki a bizottsági javaslatokhoz tartozó hatásvizsgálatokról, és véleménye szerint ezeknek alapvető részét kell képezniük a bizottságok jogalkotási javaslatokról folytatott vitájának; javasolja, hogy a Parlament hatásvizsgálatai adott esetben terjedjenek ki a területi dimenzióra; arra kéri a Bizottsági Elnökök Értekezletét, hogy mérlegelje, miként hajtható végre legjobban ez az ajánlás;

| 48. | emlékeztet arra, hogy a Parlament és a Tanács a hatásvizsgálatokra vonatkozó 2005. évi intézményközi közös megközelítésben elkötelezte magát amellett, hogy bármely érdemi módosítás elfogadását megelőzően hatásvizsgálatokat végezzenek, amennyiben azt helyénvalónak és szükségesnek látják a jogalkotási folyamat szempontjából; felszólítja a bizottságokat, hogy e kötelezettségvállalás végrehajtásakor vegyék igénybe a Hatásvizsgálati Osztályt; |
| --- | --- |

48.

emlékeztet arra, hogy a Parlament és a Tanács a hatásvizsgálatokra vonatkozó 2005. évi intézményközi közös megközelítésben elkötelezte magát amellett, hogy bármely érdemi módosítás elfogadását megelőzően hatásvizsgálatokat végezzenek, amennyiben azt helyénvalónak és szükségesnek látják a jogalkotási folyamat szempontjából; felszólítja a bizottságokat, hogy e kötelezettségvállalás végrehajtásakor vegyék igénybe a Hatásvizsgálati Osztályt;

| 49. | emlékeztet továbbá a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2003. évi intézményközi megállapodásra, és arra ösztönzi a Tanácsot, hogy a 2003. évi megállapodás szerinti kötelezettségeinek eleget téve haladéktalanul fejezze be az általa tett érdemi módosításokra vonatkozó hatásvizsgálatok lefolytatásával kapcsolatos saját mechanizmusának kialakítását; |
| --- | --- |

49.

emlékeztet továbbá a jogalkotás minőségének javításáról szóló 2003. évi intézményközi megállapodásra, és arra ösztönzi a Tanácsot, hogy a 2003. évi megállapodás szerinti kötelezettségeinek eleget téve haladéktalanul fejezze be az általa tett érdemi módosításokra vonatkozó hatásvizsgálatok lefolytatásával kapcsolatos saját mechanizmusának kialakítását;

| 50. | ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság alaposan mérlegelje a saját kezdeményezésű jogalkotási jelentéseket kísérő, az európai hozzáadott értékre vonatkozó értékeléseket, és részletesen fejtse ki, hogy miért nem fogadja el vagy tartja fontosnak a Parlament által előterjesztett indokokat; |
| --- | --- |

50.

ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság alaposan mérlegelje a saját kezdeményezésű jogalkotási jelentéseket kísérő, az európai hozzáadott értékre vonatkozó értékeléseket, és részletesen fejtse ki, hogy miért nem fogadja el vagy tartja fontosnak a Parlament által előterjesztett indokokat;

o

o o

| 51. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

51.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

(2)  HL C 353. E, 2013.12.3., 117. o.

(3)  HL C 51. E, 2013.2.22., 87. o.

(4)  HL C 380. E, 2012.12.11., 31. o.

(5)  HL C 218., 2013.7.30., 22. o.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/21

---

P7_TA(2014)0062

Menetrend a homofóbia és a szexuális irányultságon, illetve nemi identitáson alapuló hátrányos megkülönböztetés ellen

Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása a homofóbia, illetve a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetés elleni európai menetrendről (2013/2183(INI))

(2017/C 093/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 8. és 10. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 8. és 10. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 21. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló egyezményre,

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága CM/Rec(2010)5 számú, a szexuális irányultságon vagy nemi identitáson alapuló megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló, tagállamoknak címzett, 2010. március 31-i ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága CM/Rec(2010)5 számú, a szexuális irányultságon vagy nemi identitáson alapuló megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló, tagállamoknak címzett, 2010. március 31-i ajánlására,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló stratégiáról szóló bizottsági közleményre (COM(2010)0573), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló stratégiáról szóló bizottsági közleményre (COM(2010)0573),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának alkalmazásáról szóló 2012. évi bizottsági jelentésre (COM(2013)0271) és az azt kísérő munkadokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának alkalmazásáról szóló 2012. évi bizottsági jelentésre (COM(2013)0271) és az azt kísérő munkadokumentumokra,

| — | tekintettel a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2008)0426) és a Parlament erre vonatkozó 2009. április 2-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2008)0426) és a Parlament erre vonatkozó 2009. április 2-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Unió Tanácsának 2013. június 24-i ülésén elfogadott, a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítését és védelmét szolgáló iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanácsának 2013. június 24-i ülésén elfogadott, a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítését és védelmét szolgáló iránymutatásokra,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2010. novemberi, „Homofóbia, transzfóbia, valamint szexuális irányultságon és nemi identitáson alapuló megkülönböztetés” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2010. novemberi, „Homofóbia, transzfóbia, valamint szexuális irányultságon és nemi identitáson alapuló megkülönböztetés” című jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Unió leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű személyekre irányuló felmérésére, amelyet az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) végzett el és adott ki 2013. május 17-én, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű személyekre irányuló felmérésére, amelyet az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) végzett el és adott ki 2013. május 17-én,

| — | tekintettel a FRA 2013. október 1-jei, 10 évvel az esélyegyenlőségre vonatkozó irányelvek kezdeti végrehajtása után az esélyegyenlőség európai uniós helyzetéről szóló véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a FRA 2013. október 1-jei, 10 évvel az esélyegyenlőségre vonatkozó irányelvek kezdeti végrehajtása után az esélyegyenlőség európai uniós helyzetéről szóló véleményére,

| — | tekintettel a homofóbia elleni európai küzdelemről szóló 2012. május 24-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a homofóbia elleni európai küzdelemről szóló 2012. május 24-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel 2012. december 12-i állásfoglalására az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2010–2011) (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2012. december 12-i állásfoglalására az alapvető jogok helyzetéről az Európai Unióban (2010–2011) (3),

| — | tekintettel a rasszizmus, az idegengyűlölet és a gyűlölet-bűncselekmények elleni küzdelem erősítéséről szóló, 2013. március 14-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a rasszizmus, az idegengyűlölet és a gyűlölet-bűncselekmények elleni küzdelem erősítéséről szóló, 2013. március 14-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0009/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0009/2014),

| A. | mivel az Európai Unió az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul;

| B. | mivel politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Európai Uniónak küzdenie kell mindenfajta nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés ellen; |
| --- | --- |

B.

mivel politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Európai Uniónak küzdenie kell mindenfajta nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés ellen;

| C. | mivel az Európai Unió Tanácsa 2013 júniusában határozott iránymutatásokat fogadott el az LMBTI személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítésére és védelmére az Európai Unión kívül, és biztosítania kell, hogy hatékony védelemben részesülnek az Unión belül; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió Tanácsa 2013 júniusában határozott iránymutatásokat fogadott el az LMBTI személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítésére és védelmére az Európai Unión kívül, és biztosítania kell, hogy hatékony védelemben részesülnek az Unión belül;

| D. | mivel az Európai Unió átfogó politikákon keresztül már koordinálja a fellépését az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség terén a „Megkülönböztetésmentesség és esélyegyenlőség mindenki számára – Keretstratégia”, a nemek közötti egyenlőség terén „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 2010–2015”, a fogyatékosság terén az „Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020”, a romák egyenlősége terén pedig „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig” eszközökön keresztül; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió átfogó politikákon keresztül már koordinálja a fellépését az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség terén a „Megkülönböztetésmentesség és esélyegyenlőség mindenki számára – Keretstratégia”, a nemek közötti egyenlőség terén „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia 2010–2015”, a fogyatékosság terén az „Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020”, a romák egyenlősége terén pedig „A nemzeti romaintegrációs stratégiák uniós keretrendszere 2020-ig” eszközökön keresztül;

| E. | mivel „Az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló stratégia” című közleményében a Bizottság elismerte konkrét szakpolitikák kidolgozásának szükségességét az egyes alapjogok vonatkozásában; |
| --- | --- |

E.

mivel „Az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló stratégia” című közleményében a Bizottság elismerte konkrét szakpolitikák kidolgozásának szükségességét az egyes alapjogok vonatkozásában;

| F. | mivel az LMBT személyekkel kapcsolatos 2013-as uniós felmérés során az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) úgy találta, hogy a felmérést megelőző évben Unió-szerte minden második megkérdezett LMBT személy élt már át szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetést vagy zaklatást, minden harmadikat ért megkülönböztetés az árukhoz vagy szolgáltatásokhoz való hozzáférés során, minden negyediket ért fizikai támadás, és minden ötödiket ért már megkülönböztetés munkahelyi vagy szakmai környezetben; |
| --- | --- |

F.

mivel az LMBT személyekkel kapcsolatos 2013-as uniós felmérés során az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) úgy találta, hogy a felmérést megelőző évben Unió-szerte minden második megkérdezett LMBT személy élt már át szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetést vagy zaklatást, minden harmadikat ért megkülönböztetés az árukhoz vagy szolgáltatásokhoz való hozzáférés során, minden negyediket ért fizikai támadás, és minden ötödiket ért már megkülönböztetés munkahelyi vagy szakmai környezetben;

| G. | mivel a FRA ajánlása szerint az Uniónak és a tagállamoknak cselekvési terveket kellene kidolgozniuk az LMBT személyek tiszteletben tartásának elősegítésére és alapvető jogaik védelmére; |
| --- | --- |

G.

mivel a FRA ajánlása szerint az Uniónak és a tagállamoknak cselekvési terveket kellene kidolgozniuk az LMBT személyek tiszteletben tartásának elősegítésére és alapvető jogaik védelmére;

| H. | mivel 2013 májusában tizenegy egyenlőségi miniszter (5) felszólította a Bizottságot, hogy alakítson ki átfogó uniós szakpolitikát az LMBT személyek egyenlőségére, és már tíz tagállam (6) fogadott el hasonló szakpolitikákat vagy kezdte meg róluk az egyeztetést nemzeti és regionális szinten; |
| --- | --- |

H.

mivel 2013 májusában tizenegy egyenlőségi miniszter (5) felszólította a Bizottságot, hogy alakítson ki átfogó uniós szakpolitikát az LMBT személyek egyenlőségére, és már tíz tagállam (6) fogadott el hasonló szakpolitikákat vagy kezdte meg róluk az egyeztetést nemzeti és regionális szinten;

| I. | mivel az Európai Parlament már tíz alkalommal kérte átfogó európai uniós politikai eszköz létrehozását a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló egyenlőség céljából; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Parlament már tíz alkalommal kérte átfogó európai uniós politikai eszköz létrehozását a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló egyenlőség céljából;

Általános megfontolások

| 1. | határozottan elítéli a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetést, és mélyen sajnálja, hogy a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek alapvető jogai még nem érvényesülnek mindig teljes mértékben az Európai Unióban; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetést, és mélyen sajnálja, hogy a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek alapvető jogai még nem érvényesülnek mindig teljes mértékben az Európai Unióban;

| 2. | úgy véli, hogy az Európai Unióban jelenleg nincs átfogó szakpolitika az LMBTI személyek alapvető jogainak védelmére; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy az Európai Unióban jelenleg nincs átfogó szakpolitika az LMBTI személyek alapvető jogainak védelmére;

| 3. | elismeri, hogy az alapvető jogok védelme a Bizottság és a tagállamok közös felelőssége; felszólítja a Bizottságot, hogy szélesebb körben éljen hatásköreivel, például a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjének támogatására; felszólítja a tagállamokat, hogy teljesítsék az uniós jog és az Európa Tanács ajánlása szerint rájuk háruló kötelezettségeket a szexuális irányultságon vagy a nemi identitáson alapuló megkülönböztetés elleni küzdelem eszközei vonatkozásában; |
| --- | --- |

3.

elismeri, hogy az alapvető jogok védelme a Bizottság és a tagállamok közös felelőssége; felszólítja a Bizottságot, hogy szélesebb körben éljen hatásköreivel, például a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjének támogatására; felszólítja a tagállamokat, hogy teljesítsék az uniós jog és az Európa Tanács ajánlása szerint rájuk háruló kötelezettségeket a szexuális irányultságon vagy a nemi identitáson alapuló megkülönböztetés elleni küzdelem eszközei vonatkozásában;

A menetrend tartalma

| 4. | felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és az érintett ügynökségeket, hogy dolgozzanak közösen az LMBTI személyek alapvető jogait védelmező átfogó többéves szakpolitika kialakításán, ami egy menetrend, egy stratégia vagy egy cselekvési terv formájában öltene testet, és tartalmazná az alábbiakban felsorolt témákat és célokat;






  A. | Horizontális fellépések a menetrend végrehajtására







  i. | a Bizottságnak a meglévő jogok biztosításán kell dolgoznia munkája során és valamennyi területen, ahol hatáskörrel rendelkezik az LMBTI személyek alapvető jogaihoz köthető kérdések érvényesítésével, valamennyi érintett területen – például jövőbeli szakpolitikák és javaslatok kidolgozása vagy az uniós jog végrehajtásának nyomon követése során; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és az érintett ügynökségeket, hogy dolgozzanak közösen az LMBTI személyek alapvető jogait védelmező átfogó többéves szakpolitika kialakításán, ami egy menetrend, egy stratégia vagy egy cselekvési terv formájában öltene testet, és tartalmazná az alábbiakban felsorolt témákat és célokat;

A.

Horizontális fellépések a menetrend végrehajtására

i.

a Bizottságnak a meglévő jogok biztosításán kell dolgoznia munkája során és valamennyi területen, ahol hatáskörrel rendelkezik az LMBTI személyek alapvető jogaihoz köthető kérdések érvényesítésével, valamennyi érintett területen – például jövőbeli szakpolitikák és javaslatok kidolgozása vagy az uniós jog végrehajtásának nyomon követése során;

| ii. | a Bizottságnak támogatnia és koordinálnia kell a bevált gyakorlatok cseréjét a tagállamok között a nyitott koordinációs módszer segítségével, illetve nyomon is kell követnie azt; |
| --- | --- |

ii.

a Bizottságnak támogatnia és koordinálnia kell a bevált gyakorlatok cseréjét a tagállamok között a nyitott koordinációs módszer segítségével, illetve nyomon is kell követnie azt;

| iii. | az érintett ügynökségek, mint az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA), a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete, az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound), az Európai Rendőrakadémia (CEPOL), az Európai Igazságügyi Együttműködési Egység (Eurojust), az Európai Igazságügyi Hálózat (EIH) és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) feladata, hogy érvényesítsék a szexuális irányultsághoz és a nemi identitáshoz köthető kérdéseket a munkájukban, és hogy továbbra is bizonyítékon alapuló tanácsokkal lássák el a Bizottságot és a tagállamokat az LMBTI személyek alapvető jogaival kapcsolatban; |
| --- | --- |

iii.

az érintett ügynökségek, mint az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA), a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete, az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound), az Európai Rendőrakadémia (CEPOL), az Európai Igazságügyi Együttműködési Egység (Eurojust), az Európai Igazságügyi Hálózat (EIH) és az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO) feladata, hogy érvényesítsék a szexuális irányultsághoz és a nemi identitáshoz köthető kérdéseket a munkájukban, és hogy továbbra is bizonyítékon alapuló tanácsokkal lássák el a Bizottságot és a tagállamokat az LMBTI személyek alapvető jogaival kapcsolatban;

| iv. | a Bizottságot és a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy az érintett ügynökségekkel és az Eurostattal együtt rendszeresen összegyűjtsék a vonatkozó és összehasonlítható adatokat az LMBTI személyek helyzetéről az Unióban, miközben teljes mértékben tiszteletben tartják az uniós adatvédelmi szabályokat; |
| --- | --- |

iv.

a Bizottságot és a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy az érintett ügynökségekkel és az Eurostattal együtt rendszeresen összegyűjtsék a vonatkozó és összehasonlítható adatokat az LMBTI személyek helyzetéről az Unióban, miközben teljes mértékben tiszteletben tartják az uniós adatvédelmi szabályokat;

| v. | az érintett ügynökségekkel együtt a Bizottságnak és a tagállamoknak ösztönözniük kell a nemzeti esélyegyenlőségi szervek, a nemzeti emberi jogi intézmények és az LMBTI személyek alapvető jogainak előmozdításával és védelmével megbízott egyéb szervezetek számára nyújtott képzést és kapacitásépítést; |
| --- | --- |

v.

az érintett ügynökségekkel együtt a Bizottságnak és a tagállamoknak ösztönözniük kell a nemzeti esélyegyenlőségi szervek, a nemzeti emberi jogi intézmények és az LMBTI személyek alapvető jogainak előmozdításával és védelmével megbízott egyéb szervezetek számára nyújtott képzést és kapacitásépítést;

| vi. | az érintett ügynökségekkel együtt a Bizottságnak és a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy a polgárok megismerjék az LMBTI személyek jogait; |
| --- | --- |

vi.

az érintett ügynökségekkel együtt a Bizottságnak és a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy a polgárok megismerjék az LMBTI személyek jogait;

| B. | Általános rendelkezések a megkülönböztetésmentesség terén







  i. | a tagállamoknak konszolidálniuk kell a meglévő uniós jogi keretet a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló irányelv elfogadásával, valamint annak hatályának és a rendelkezései járulékos költségeinek tisztázásával; |
| --- | --- | --- |

B.

Általános rendelkezések a megkülönböztetésmentesség terén

i.

a tagállamoknak konszolidálniuk kell a meglévő uniós jogi keretet a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló irányelv elfogadásával, valamint annak hatályának és a rendelkezései járulékos költségeinek tisztázásával;

| ii. | a Bizottságnak, a tagállamoknak és az érintett ügynökségeknek különös figyelmet kell fordítaniuk a leszbikus nőket érintő többszörös – nemen és szexuális irányultságon alapuló – megkülönböztetésre és erőszakra, és ennek megfelelően kell megkülönböztetésellenes szakpolitikákat kidolgozniuk és végrehajtaniuk; |
| --- | --- |

ii.

a Bizottságnak, a tagállamoknak és az érintett ügynökségeknek különös figyelmet kell fordítaniuk a leszbikus nőket érintő többszörös – nemen és szexuális irányultságon alapuló – megkülönböztetésre és erőszakra, és ennek megfelelően kell megkülönböztetésellenes szakpolitikákat kidolgozniuk és végrehajtaniuk;

| C. | Megkülönböztetésmentesség a foglalkoztatásban







  i. | a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló 2000/78/EK irányelv (7) végrehajtásának nyomon követése során a Bizottságnak különös hangsúlyt kell fektetnie a szexuális irányultságra, a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló 2006/54/EK irányelv (8) végrehajtásának nyomon követése során pedig a nemi identitásra; |
| --- | --- | --- |

C.

Megkülönböztetésmentesség a foglalkoztatásban

i.

a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló 2000/78/EK irányelv (7) végrehajtásának nyomon követése során a Bizottságnak különös hangsúlyt kell fektetnie a szexuális irányultságra, a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló 2006/54/EK irányelv (8) végrehajtásának nyomon követése során pedig a nemi identitásra;

| ii. | az érintett ügynökségekkel közösen a Bizottságnak iránymutatásokat kell kiadnia arra vonatkozóan, hogy a transznemű és az interszexuális személyek is a „nemek” fogalmába tartoznak a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló 2006/54/EK irányelvben; |
| --- | --- |

ii.

az érintett ügynökségekkel közösen a Bizottságnak iránymutatásokat kell kiadnia arra vonatkozóan, hogy a transznemű és az interszexuális személyek is a „nemek” fogalmába tartoznak a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló 2006/54/EK irányelvben;

| iii. | ösztönözni kell az esélyegyenlőségi szerveket, hogy tájékoztassák az LMBTI személyeket, valamint a szakszervezeteket és a munkavállalók szervezeteit a jogaikról; |
| --- | --- |

iii.

ösztönözni kell az esélyegyenlőségi szerveket, hogy tájékoztassák az LMBTI személyeket, valamint a szakszervezeteket és a munkavállalók szervezeteit a jogaikról;

| D. | Megkülönböztetésmentesség az oktatásban







  i. | a Bizottságnak támogatnia kell az egyenlőséget és a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetés tilalmát az ifjúsági és oktatási programjaiban; |
| --- | --- | --- |

D.

Megkülönböztetésmentesség az oktatásban

i.

a Bizottságnak támogatnia kell az egyenlőséget és a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetés tilalmát az ifjúsági és oktatási programjaiban;

| ii. | a Bizottságnak támogatnia kell a formális oktatás terén a bevált gyakorlatok – beleértve az oktatási anyagok, illetve a zaklatás elleni és a megkülönböztetésellenes szakpolitikák – cseréjét a tagállamok között a nem kötelező érvényű nyitott koordinációs módszer segítségével; |
| --- | --- |

ii.

a Bizottságnak támogatnia kell a formális oktatás terén a bevált gyakorlatok – beleértve az oktatási anyagok, illetve a zaklatás elleni és a megkülönböztetésellenes szakpolitikák – cseréjét a tagállamok között a nem kötelező érvényű nyitott koordinációs módszer segítségével;

| iii. | a Bizottságnak támogatnia kell a tagállamok ifjúsági és oktatási ágazataiban – beleértve az ifjúsági jóléti szolgálatokat és a szociális munkát is – a bevált gyakorlatok cseréjét a tagállamok között a nem kötelező érvényű nyitott koordinációs módszer segítségével; |
| --- | --- |

iii.

a Bizottságnak támogatnia kell a tagállamok ifjúsági és oktatási ágazataiban – beleértve az ifjúsági jóléti szolgálatokat és a szociális munkát is – a bevált gyakorlatok cseréjét a tagállamok között a nem kötelező érvényű nyitott koordinációs módszer segítségével;

| E. | Megkülönböztetésmentesség az egészségügyben







  i. | a Bizottságnak a vonatkozó szélesebb körű stratégiai egészségügyi szakpolitikák – mint például az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés, egyenlőség az egészségügyben, és az Unió globális hangja az egészségügyhöz kapcsolódó kérdésekben – keretébe kell helyeznie az LMBTI személyek egészségügyi kérdéseit; |
| --- | --- | --- |

E.

Megkülönböztetésmentesség az egészségügyben

i.

a Bizottságnak a vonatkozó szélesebb körű stratégiai egészségügyi szakpolitikák – mint például az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés, egyenlőség az egészségügyben, és az Unió globális hangja az egészségügyhöz kapcsolódó kérdésekben – keretébe kell helyeznie az LMBTI személyek egészségügyi kérdéseit;

| ii. | a Bizottságnak továbbra is együtt kell működnie az Egészségügyi Világszervezettel annak érdekében, hogy a nemi identitászavarokat töröljék a mentális és magatartási rendellenességek jegyzékéből, valamint hogy gondoskodjanak róla, hogy a Betegségek Nemzetközi Osztályozása 11. verziójával (BNO-11) kapcsolatos tárgyalásokon ezen állapotokat ne betegségként osztályozzák; |
| --- | --- |

ii.

a Bizottságnak továbbra is együtt kell működnie az Egészségügyi Világszervezettel annak érdekében, hogy a nemi identitászavarokat töröljék a mentális és magatartási rendellenességek jegyzékéből, valamint hogy gondoskodjanak róla, hogy a Betegségek Nemzetközi Osztályozása 11. verziójával (BNO-11) kapcsolatos tárgyalásokon ezen állapotokat ne betegségként osztályozzák;

| iii. | a Bizottságnak támogatnia kell a tagállamokat az egészségügyi szakemberek képzésében; |
| --- | --- |

iii.

a Bizottságnak támogatnia kell a tagállamokat az egészségügyi szakemberek képzésében;

| iv. | a Bizottságnak és a tagállamoknak kutatást kell végezniük az LMBTI személyekre jellemző egészségügyi kérdésekről; |
| --- | --- |

iv.

a Bizottságnak és a tagállamoknak kutatást kell végezniük az LMBTI személyekre jellemző egészségügyi kérdésekről;

| v. | a tagállamoknak figyelembe kell venniük az LMBTI személyeket a nemzeti egészségügyi terveikben és szakpolitikáikban, biztosítva, hogy a képzési tanterv, az egészségügyi szakpolitikák és az egészségügyi felmérések figyelembe vegyék az LMBTI személyek különleges egészségügyi kérdéseit; |
| --- | --- |

v.

a tagállamoknak figyelembe kell venniük az LMBTI személyeket a nemzeti egészségügyi terveikben és szakpolitikáikban, biztosítva, hogy a képzési tanterv, az egészségügyi szakpolitikák és az egészségügyi felmérések figyelembe vegyék az LMBTI személyek különleges egészségügyi kérdéseit;

| vi. | a tagállamoknak be kell vezetniük vagy felül kell vizsgálniuk a nemi hovatartozás jogi elismerésének folyamatait abból a célból, hogy teljes mértékben tiszteletben tartsák a transznemű személyek méltósághoz és testi épséghez való jogát; |
| --- | --- |

vi.

a tagállamoknak be kell vezetniük vagy felül kell vizsgálniuk a nemi hovatartozás jogi elismerésének folyamatait abból a célból, hogy teljes mértékben tiszteletben tartsák a transznemű személyek méltósághoz és testi épséghez való jogát;

| F. | Megkülönböztetésmentesség az áruk és szolgáltatások terén







  i. | a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2004/113/EK irányelv (9) végrehajtásának nyomon követése során a Bizottságnak különös hangsúlyt kell fektetnie a transznemű személyek árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférésére; |
| --- | --- | --- |

F.

Megkülönböztetésmentesség az áruk és szolgáltatások terén

i.

a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2004/113/EK irányelv (9) végrehajtásának nyomon követése során a Bizottságnak különös hangsúlyt kell fektetnie a transznemű személyek árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférésére;

| G. | A transznemű és interszexuális személyeket érintő egyedi fellépés







  i. | a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a nemi identitást is belefoglalják a megkülönböztetés tiltandó alapjai közé minden jövőbeli egyenlőségre vonatkozó jogszabályban, illetve azok átdolgozásában; |
| --- | --- | --- |

G.

A transznemű és interszexuális személyeket érintő egyedi fellépés

i.

a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a nemi identitást is belefoglalják a megkülönböztetés tiltandó alapjai közé minden jövőbeli egyenlőségre vonatkozó jogszabályban, illetve azok átdolgozásában;

| ii. | a Bizottságnak érvényesítenie kell a transznemű és az interszexuális személyekhez kapcsolódó kérdéseket az érintett uniós szakpolitikákban, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiában elfogadott megközelítéshez hasonlóan; |
| --- | --- |

ii.

a Bizottságnak érvényesítenie kell a transznemű és az interszexuális személyekhez kapcsolódó kérdéseket az érintett uniós szakpolitikákban, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó stratégiában elfogadott megközelítéshez hasonlóan;

| iii. | a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az esélyegyenlőségi szervek megfelelő tájékoztatásban és képzésben részesüljenek a transznemű és az interszexuális személyek jogairól és a hozzájuk kapcsolódó különleges kérdésekről; |
| --- | --- |

iii.

a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az esélyegyenlőségi szervek megfelelő tájékoztatásban és képzésben részesüljenek a transznemű és az interszexuális személyek jogairól és a hozzájuk kapcsolódó különleges kérdésekről;

| iv. | a Bizottságnak, a tagállamoknak és az érintett ügynökségeknek foglalkozniuk kell az interszexuális személyek emberi jogait érintő ismeretek, kutatás és kapcsolódó jogszabályok hiányának kérdésével; |
| --- | --- |

iv.

a Bizottságnak, a tagállamoknak és az érintett ügynökségeknek foglalkozniuk kell az interszexuális személyek emberi jogait érintő ismeretek, kutatás és kapcsolódó jogszabályok hiányának kérdésével;

| H. | Állampolgárság, családok és a szabad mozgás







  i. | a Bizottságnak iránymutatásokat kell kiadnia az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004/38/EK irányelv (10), valamint a családegyesítési jogról szóló 2003/86/EK irányelv (11) olyan módon történő végrehajtásának biztosítása céljából, amely tiszteletben tartja a tagállamok nemzeti jogszabályai által jogilag elismert családok valamennyi formáját; |
| --- | --- | --- |

H.

Állampolgárság, családok és a szabad mozgás

i.

a Bizottságnak iránymutatásokat kell kiadnia az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004/38/EK irányelv (10), valamint a családegyesítési jogról szóló 2003/86/EK irányelv (11) olyan módon történő végrehajtásának biztosítása céljából, amely tiszteletben tartja a tagállamok nemzeti jogszabályai által jogilag elismert családok valamennyi formáját;

| ii. | a Bizottságnak sürgősen javaslatokat kell előterjesztenie a családi állapotot igazoló valamennyi dokumentum joghatásának az egész Unióban való kölcsönös elismerésére, a szabad mozgáshoz való jogukat gyakorló polgárok és családjaik elé gördített diszkriminatív jogi vagy közigazgatási akadályok felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

ii.

a Bizottságnak sürgősen javaslatokat kell előterjesztenie a családi állapotot igazoló valamennyi dokumentum joghatásának az egész Unióban való kölcsönös elismerésére, a szabad mozgáshoz való jogukat gyakorló polgárok és családjaik elé gördített diszkriminatív jogi vagy közigazgatási akadályok felszámolása érdekében;

| iii. | a Bizottságnak és a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk, hogy a családi állapotot és az identitást igazoló dokumentumok megváltoztatására vonatkozó jelenlegi megszigorítások a transznemű személyek számára nem veszélyeztetik-e a szabad mozgáshoz való joguk érvényesítését; |
| --- | --- |

iii.

a Bizottságnak és a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk, hogy a családi állapotot és az identitást igazoló dokumentumok megváltoztatására vonatkozó jelenlegi megszigorítások a transznemű személyek számára nem veszélyeztetik-e a szabad mozgáshoz való joguk érvényesítését;

| iv. | az azonos nemű párok élettársi közösségére, bejegyzett élettársi kapcsolatára és házasságára vonatkozó jogszabályokkal rendelkező tagállamoknak el kell ismerniük a más tagállamokban elfogadott hasonló rendelkezéseket; |
| --- | --- |

iv.

az azonos nemű párok élettársi közösségére, bejegyzett élettársi kapcsolatára és házasságára vonatkozó jogszabályokkal rendelkező tagállamoknak el kell ismerniük a más tagállamokban elfogadott hasonló rendelkezéseket;

| I. | A gyülekezés és a véleménynyilvánítás szabadsága







  i. | a tagállamoknak biztosítaniuk kell a gyülekezés és a véleménynyilvánítás szabadságának érvényesülését, különösen ami a büszkeség meneteit és a hasonló eseményeket illeti, azáltal, hogy biztosítják ezen események jogszerű lebonyolítását, illetve a résztvevők hatékony védelmét; |
| --- | --- | --- |

I.

A gyülekezés és a véleménynyilvánítás szabadsága

i.

a tagállamoknak biztosítaniuk kell a gyülekezés és a véleménynyilvánítás szabadságának érvényesülését, különösen ami a büszkeség meneteit és a hasonló eseményeket illeti, azáltal, hogy biztosítják ezen események jogszerű lebonyolítását, illetve a résztvevők hatékony védelmét;

| ii. | a tagállamoknak nem szabad olyan jogszabályokat elfogadniuk, illetve újra kell gondolniuk azokat a jogszabályokat, amelyek korlátozzák a véleménynyilvánítás szabadságát a szexuális irányultság és a nemi identitás vonatkozásában; |
| --- | --- |

ii.

a tagállamoknak nem szabad olyan jogszabályokat elfogadniuk, illetve újra kell gondolniuk azokat a jogszabályokat, amelyek korlátozzák a véleménynyilvánítás szabadságát a szexuális irányultság és a nemi identitás vonatkozásában;

| iii. | a Bizottságnak és az Európai Unió Tanácsának meg kell fontolnia, hogy azok a tagállamok, amelyek a szexuális irányultság és a nemi identitás vonatkozásában a véleménynyilvánítás szabadságát korlátozó jogszabályokat fogadnak el, megsértik az Európai Unió alapértékeit, és megfelelően kell reagálniuk; |
| --- | --- |

iii.

a Bizottságnak és az Európai Unió Tanácsának meg kell fontolnia, hogy azok a tagállamok, amelyek a szexuális irányultság és a nemi identitás vonatkozásában a véleménynyilvánítás szabadságát korlátozó jogszabályokat fogadnak el, megsértik az Európai Unió alapértékeit, és megfelelően kell reagálniuk;

| J. | A gyűlöletbeszéd és a gyűlölet-bűncselekmények







  i. | a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU irányelv (12) végrehajtása során a Bizottságnak nyomon kell követnie a szexuális irányultsághoz, a nemi identitáshoz és a nemi önkifejezéshez kapcsolódó különleges kérdéseket, és e téren támogatást kell nyújtania a tagállamok számára, különösen akkor, amikor a bűncselekményeket az áldozat személyes tulajdonságaihoz köthető előítélet vagy megkülönböztetés alapján követték el; |
| --- | --- | --- |

J.

A gyűlöletbeszéd és a gyűlölet-bűncselekmények

i.

a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU irányelv (12) végrehajtása során a Bizottságnak nyomon kell követnie a szexuális irányultsághoz, a nemi identitáshoz és a nemi önkifejezéshez kapcsolódó különleges kérdéseket, és e téren támogatást kell nyújtania a tagállamok számára, különösen akkor, amikor a bűncselekményeket az áldozat személyes tulajdonságaihoz köthető előítélet vagy megkülönböztetés alapján követték el;

| ii. | a Bizottságnak javaslatot kell előterjesztenie a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló tanácsi kerethatározat átdolgozására, amelynek értelmében az az előítéletes bűncselekmények és a gyűlöletre való uszítás más, többek között a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló formáit is magában foglalná; |
| --- | --- |

ii.

a Bizottságnak javaslatot kell előterjesztenie a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló tanácsi kerethatározat átdolgozására, amelynek értelmében az az előítéletes bűncselekmények és a gyűlöletre való uszítás más, többek között a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló formáit is magában foglalná;

| iii. | az érintett ügynökségekkel együtt a Bizottságnak támogatnia kell a tagállamok között a bevált gyakorlatok cseréjét a rendőri szervek, az ügyészségek, a bírák, illetve az áldozatok támogatói szolgálatainak képzése és oktatása terén; |
| --- | --- |

iii.

az érintett ügynökségekkel együtt a Bizottságnak támogatnia kell a tagállamok között a bevált gyakorlatok cseréjét a rendőri szervek, az ügyészségek, a bírák, illetve az áldozatok támogatói szolgálatainak képzése és oktatása terén;

| iv. | az Alapjogi Ügynökségnek segítséget kell nyújtania a tagállamok részére, hogy hatékonyabban tudjanak összehasonlítható adatokat gyűjteni a homofób és transzfób gyűlölet-bűncselekményekről; |
| --- | --- |

iv.

az Alapjogi Ügynökségnek segítséget kell nyújtania a tagállamok részére, hogy hatékonyabban tudjanak összehasonlítható adatokat gyűjteni a homofób és transzfób gyűlölet-bűncselekményekről;

| v. | a tagállamoknak regisztrálniuk kell, és ki kell vizsgálniuk az LMBTI személyek elleni gyűlölet-bűncselekményeket, és büntetőjogi szabályokat kell elfogadniuk a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló gyűlöletre való uszítás tiltására; |
| --- | --- |

v.

a tagállamoknak regisztrálniuk kell, és ki kell vizsgálniuk az LMBTI személyek elleni gyűlölet-bűncselekményeket, és büntetőjogi szabályokat kell elfogadniuk a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló gyűlöletre való uszítás tiltására;

| K. | Menedékjog







  i. | az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatallal (EASO) és az érintett ügynökségekkel közösen, illetve az érvényes uniós jogszabályoknak és joggyakorlatnak megfelelően, a Bizottságnak bele kell foglalnia a szexuális irányultsághoz és a nemi identitáshoz kapcsolódó különleges kérdéseket a menekültügyi jogszabályok, többek között a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló 2013/32/EU irányelv (13), valamint a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére vonatkozó szabályokról szóló 2011/95/EU irányelv (14) végrehajtásába és nyomon követésébe; |
| --- | --- | --- |

K.

Menedékjog

i.

az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatallal (EASO) és az érintett ügynökségekkel közösen, illetve az érvényes uniós jogszabályoknak és joggyakorlatnak megfelelően, a Bizottságnak bele kell foglalnia a szexuális irányultsághoz és a nemi identitáshoz kapcsolódó különleges kérdéseket a menekültügyi jogszabályok, többek között a nemzetközi védelem megadására és visszavonására vonatkozó közös eljárásokról szóló 2013/32/EU irányelv (13), valamint a harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére vonatkozó szabályokról szóló 2011/95/EU irányelv (14) végrehajtásába és nyomon követésébe;

| ii. | az érintett ügynökségekkel közösen a Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell a menekültügyi szakemberek, köztük a kérdezők és a tolmácsok megfelelő képzését (a már meglévő képzéseket is beleértve), hogy képesek legyenek a kifejezetten az LMBTI személyeket érintő kérdések kezelésére; |
| --- | --- |

ii.

az érintett ügynökségekkel közösen a Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell a menekültügyi szakemberek, köztük a kérdezők és a tolmácsok megfelelő képzését (a már meglévő képzéseket is beleértve), hogy képesek legyenek a kifejezetten az LMBTI személyeket érintő kérdések kezelésére;

| iii. | az EASO-val közösen és az Európai Külügyi Szolgálattal együttműködésben a Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az LMBTI személyek jogi és szociális helyzete rendszeresen dokumentálva legyen a származási országokban, és hogy a menekültügyi döntéshozók hozzáférhessenek ezekhez az információkhoz a származási országra vonatkozó információk részeként; |
| --- | --- |

iii.

az EASO-val közösen és az Európai Külügyi Szolgálattal együttműködésben a Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az LMBTI személyek jogi és szociális helyzete rendszeresen dokumentálva legyen a származási országokban, és hogy a menekültügyi döntéshozók hozzáférhessenek ezekhez az információkhoz a származási országra vonatkozó információk részeként;

| L. | A bővítés és a külső tevékenységek







  i. | a Bizottságnak továbbra is folytatnia kell a szexuális irányultsághoz és a nemi identitáshoz kapcsolódó kérdések nyomon követését a csatlakozásra váró országokban; |
| --- | --- | --- |

L.

A bővítés és a külső tevékenységek

i.

a Bizottságnak továbbra is folytatnia kell a szexuális irányultsághoz és a nemi identitáshoz kapcsolódó kérdések nyomon követését a csatlakozásra váró országokban;

| ii. | a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az EU emberi jogi különleges képviselőjének és a tagállamoknak rendszeresen alkalmazniuk kell az LMBTI személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítésére és védelmére vonatkozó tanácsi iránymutatásokat, és egységes álláspontot kell képviselniük e jogok megsértése esetén; |
| --- | --- |

ii.

a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az EU emberi jogi különleges képviselőjének és a tagállamoknak rendszeresen alkalmazniuk kell az LMBTI személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítésére és védelmére vonatkozó tanácsi iránymutatásokat, és egységes álláspontot kell képviselniük e jogok megsértése esetén;

| iii. | a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak át kell adnia az Unió küldöttségeitől az LMBTI személyeknek a harmadik országokban érvényes helyzetéről érkező információkat az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal és a tagállamok részére; |
| --- | --- |

iii.

a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak át kell adnia az Unió küldöttségeitől az LMBTI személyeknek a harmadik országokban érvényes helyzetéről érkező információkat az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal és a tagállamok részére;

| 5. | hangsúlyozza, hogy ezen átfogó szakpolitikának tiszteletben kell tartania az Európai Unió, illetve ügynökségei és tagállamai hatáskörét; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy ezen átfogó szakpolitikának tiszteletben kell tartania az Európai Unió, illetve ügynökségei és tagállamai hatáskörét;

| 6. | emlékeztet, hogy tiszteletben kell tartani az egyéni meggyőződés és vélemény kifejezésének és megnyilvánulásának szabadságát a gondolati pluralitás elvének megfelelően, feltéve hogy ez nem uszít gyűlöletre, erőszakra vagy megkülönböztetésre; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet, hogy tiszteletben kell tartani az egyéni meggyőződés és vélemény kifejezésének és megnyilvánulásának szabadságát a gondolati pluralitás elvének megfelelően, feltéve hogy ez nem uszít gyűlöletre, erőszakra vagy megkülönböztetésre;

o

o o

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a fent felsorolt valamennyi ügynökségnek és az Európa Tanácsnak. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a fent felsorolt valamennyi ügynökségnek és az Európa Tanácsnak.

---

(1)  HL C 137. E, 2010.5.27., 68. o.

(2)  HL C 264. E, 2013.9.13., 54.o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0500.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0090.

(5)  Ausztria, Belgium, Dánia, Finnország, Franciaország, Hollandia, Horvátország, Luxemburg, Málta, Olaszország és Svédország miniszterei.

(6)  Belgium, az Egyesült Királyság, Franciaország, Hollandia, Horvátország, Málta, Németország, Olaszország, Portugália és Spanyolország.

(7)  HL L 303., 2000.12.02., 16. o.

(8)  HL L 204., 2006.07.26., 23. o.

(9)  HL L 373., 2004.12.21., 37. o.

(10)  HL L 158., 2004.04.30., 77. o.

(11)  HL L 251., 2003.10.03., 12. o.

(12)  HL L 315., 2012.11.14., 57. o.

(13)  HL L 180., 2013.06.29., 60. o.

(14)  HL L 337., 2011.12.20., 9. o.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/27

---

P7_TA(2014)0063

A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv végrehajtása

Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló 2005/29/EK irányelv végrehajtásáról (2013/2116(INI))

(2017/C 093/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre („Irányelv a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról”) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre („Irányelv a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról”) (1),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett, „A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv alkalmazásáról szóló első jelentés” című bizottsági jelentésre (COM(2013)0139), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett, „A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv alkalmazásáról szóló első jelentés” című bizottsági jelentésre (COM(2013)0139),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv alkalmazásáról szóló bizottsági közleményre (COM(2013)0138), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett, a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv alkalmazásáról szóló bizottsági közleményre (COM(2013)0138),

| — | tekintettel a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre („Rendelet a fogyasztóvédelmi együttműködésről”) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre („Rendelet a fogyasztóvédelmi együttműködésről”) (2),

| — | tekintettel a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról szóló, 1998. május 19-i 98/27/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról szóló, 1998. május 19-i 98/27/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005/29/EK irányelv, valamint a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló 2006/114/EK irányelv átültetéséről, alkalmazásáról és végrehajtásáról szóló, 2009. január 13-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló 2005/29/EK irányelv, valamint a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló 2006/114/EK irányelv átültetéséről, alkalmazásáról és végrehajtásáról szóló, 2009. január 13-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a reklámok fogyasztói viselkedésre gyakorolt hatásáról szóló, 2010. december 15-i állásfoglalására (5) és a Bizottság annak nyomán elfogadott 2011. március 30-i válaszára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a reklámok fogyasztói viselkedésre gyakorolt hatásáról szóló, 2010. december 15-i állásfoglalására (5) és a Bizottság annak nyomán elfogadott 2011. március 30-i válaszára,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottságának megrendelésére készült „A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló (2005/29/EK) irányelv és a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló (2006/114/EK) irányelv átültetése és alkalmazása” című tanulmányra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottságának megrendelésére készült „A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló (2005/29/EK) irányelv és a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló (2006/114/EK) irányelv átültetése és alkalmazása” című tanulmányra (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0474/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0474/2013),

| A. | mivel a fogyasztás az Unió növekedésének egyik kulcsfontosságú motorja, és ezért a fogyasztók alapvető szerepet játszanak az európai gazdaságban; |
| --- | --- |

A.

mivel a fogyasztás az Unió növekedésének egyik kulcsfontosságú motorja, és ezért a fogyasztók alapvető szerepet játszanak az európai gazdaságban;

| B. | mivel a fogyasztók és a fogyasztói jogok védelme az Unió alapvető értékei közé tartozik; |
| --- | --- |

B.

mivel a fogyasztók és a fogyasztói jogok védelme az Unió alapvető értékei közé tartozik;

| C. | mivel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló 2005/29/EK a megtévesztő reklámot és az üzleti vállalkozások és a fogyasztók közötti ügyletekben jelentkező egyéb tisztességtelen gyakorlatokat szabályozó legfőbb uniós jogalkotási eszköz; |
| --- | --- |

C.

mivel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló 2005/29/EK a megtévesztő reklámot és az üzleti vállalkozások és a fogyasztók közötti ügyletekben jelentkező egyéb tisztességtelen gyakorlatokat szabályozó legfőbb uniós jogalkotási eszköz;

| D. | mivel a belső piacra vonatkozó rendelkezés útján az irányelv a vállalkozások számára fontos jogbiztonság garantálása és a határon átnyúló kereskedelem akadályainak lebontása mellett az egész Unióban biztosítani kívánja a fogyasztók magas szintű védelmét és az egységes piac iránti bizalmuk növelését; |
| --- | --- |

D.

mivel a belső piacra vonatkozó rendelkezés útján az irányelv a vállalkozások számára fontos jogbiztonság garantálása és a határon átnyúló kereskedelem akadályainak lebontása mellett az egész Unióban biztosítani kívánja a fogyasztók magas szintű védelmét és az egységes piac iránti bizalmuk növelését;

| E. | mivel a 2005/29/EK irányelv alkalmazásában jelentős különbségek mutatkoznak a tagállamok között; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2005/29/EK irányelv alkalmazásában jelentős különbségek mutatkoznak a tagállamok között;

| F. | mivel 2013. június 12-én véget ért azon ideiglenes eltérések alkalmazásának időszaka, amelyek értelmében a tagállamok továbbra is alkalmazhatták azokat a nemzeti rendelkezéseket, amelyek megszorítóbbak vagy szigorúbbak magánál az irányelvnél, és amelyek minimumharmonizációs kikötéseket tartalmazó más uniós jogszabályokat hajtottak végre; |
| --- | --- |

F.

mivel 2013. június 12-én véget ért azon ideiglenes eltérések alkalmazásának időszaka, amelyek értelmében a tagállamok továbbra is alkalmazhatták azokat a nemzeti rendelkezéseket, amelyek megszorítóbbak vagy szigorúbbak magánál az irányelvnél, és amelyek minimumharmonizációs kikötéseket tartalmazó más uniós jogszabályokat hajtottak végre;

| G. | mivel saját döntésüknek megfelelően a tagállamok a vállalkozások közötti kapcsolatokra is szabadon kiterjeszthetik az irányelv hatályát, és mivel ez idáig mindössze négy tagállam döntött emellett; |
| --- | --- |

G.

mivel saját döntésüknek megfelelően a tagállamok a vállalkozások közötti kapcsolatokra is szabadon kiterjeszthetik az irányelv hatályát, és mivel ez idáig mindössze négy tagállam döntött emellett;

| H. | mivel a Bizottság bejelentette, hogy a vállalkozások közötti kapcsolatok okán a közeljövőben javaslatot tesz a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló 2006/114/EK irányelv felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottság bejelentette, hogy a vállalkozások közötti kapcsolatok okán a közeljövőben javaslatot tesz a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló 2006/114/EK irányelv felülvizsgálatára;

| I. | mivel a digitális gazdaság fejlődése és technológiai alkalmazásai forradalmi változást hoztak a vásárlási szokásokban és abban, hogy a vállalkozások miként reklámozzák és értékesítik a termékeket és a szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

I.

mivel a digitális gazdaság fejlődése és technológiai alkalmazásai forradalmi változást hoztak a vásárlási szokásokban és abban, hogy a vállalkozások miként reklámozzák és értékesítik a termékeket és a szolgáltatásokat;

| J. | mivel bizonyos vállalkozások, köztük is különösen a legkisebbek, valamint számos fogyasztó nincs kellőképpen tisztában a fogyasztókat Európában megillető jogokkal; |
| --- | --- |

J.

mivel bizonyos vállalkozások, köztük is különösen a legkisebbek, valamint számos fogyasztó nincs kellőképpen tisztában a fogyasztókat Európában megillető jogokkal;

| K. | mivel növelni kell a fogyasztóvédelmi szövetségek szerepét, és lehetőséget kell adni számukra kapacitásaik megerősítésére; |
| --- | --- |

K.

mivel növelni kell a fogyasztóvédelmi szövetségek szerepét, és lehetőséget kell adni számukra kapacitásaik megerősítésére;

| 1. | hangsúlyozza az irányelvvel bevezetett jogalkotási eszköz hatékonyságát és jelentőségét a fogyasztók és a kereskedők belső piaci ügyletek – különösen a határokon átnyúló ügyletek – iránti bizalmának növelésében, a fokozott jogbiztonság vállalkozások számára való biztosításában, valamint a fogyasztóvédelem erősítésének támogatásában az Unióban; emlékeztet arra, hogy ezen irányelv egységes alkalmazásának hiánya csökkentheti az irányelv hatókörét; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza az irányelvvel bevezetett jogalkotási eszköz hatékonyságát és jelentőségét a fogyasztók és a kereskedők belső piaci ügyletek – különösen a határokon átnyúló ügyletek – iránti bizalmának növelésében, a fokozott jogbiztonság vállalkozások számára való biztosításában, valamint a fogyasztóvédelem erősítésének támogatásában az Unióban; emlékeztet arra, hogy ezen irányelv egységes alkalmazásának hiánya csökkentheti az irányelv hatókörét;

| 2. | sajnálatosnak tartja, hogy a vállalkozások közötti kapcsolatokban alkalmazott megtévesztő reklámokkal – különösen a szakmai címjegyzékekkel történő megtévesztéssel – kapcsolatos gyakorlatok továbbra is megfigyelhetők annak ellenére, hogy a 2006/114/EK irányelv rendelkezéseket tartalmaz ezek leküzdésére; tudomásul veszi, hogy az említett gyakorlatokkal szembeni hatékonyabb küzdelem érdekében a Bizottság a közeljövőben javaslatot kíván tenni a vállalkozások közötti kapcsolatokkal foglalkozó 2006/114/EK irányelv módosítására; javasolja, hogy a Bizottság ebben az összefüggésben mérlegelhetné azon kereskedelmi gyakorlatok célzott feketelistájának előnyeit, amelyeket a 2006/114/EK irányelv szerint a vállalkozások közötti kapcsolatok terén minden esetben tisztességtelennek kell tekinteni, hasonlóan a 2005/29/EK irányelv vonatkozásában már létező gyakorlathoz; nem tartja ugyanakkor célszerűnek a vállalkozások és a fogyasztók közötti kapcsolatokkal foglalkozó 2005/29/EK irányelv hatályának a vállalkozások közötti tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra való azonnali kiterjesztését; |
| --- | --- |

2.

sajnálatosnak tartja, hogy a vállalkozások közötti kapcsolatokban alkalmazott megtévesztő reklámokkal – különösen a szakmai címjegyzékekkel történő megtévesztéssel – kapcsolatos gyakorlatok továbbra is megfigyelhetők annak ellenére, hogy a 2006/114/EK irányelv rendelkezéseket tartalmaz ezek leküzdésére; tudomásul veszi, hogy az említett gyakorlatokkal szembeni hatékonyabb küzdelem érdekében a Bizottság a közeljövőben javaslatot kíván tenni a vállalkozások közötti kapcsolatokkal foglalkozó 2006/114/EK irányelv módosítására; javasolja, hogy a Bizottság ebben az összefüggésben mérlegelhetné azon kereskedelmi gyakorlatok célzott feketelistájának előnyeit, amelyeket a 2006/114/EK irányelv szerint a vállalkozások közötti kapcsolatok terén minden esetben tisztességtelennek kell tekinteni, hasonlóan a 2005/29/EK irányelv vonatkozásában már létező gyakorlathoz; nem tartja ugyanakkor célszerűnek a vállalkozások és a fogyasztók közötti kapcsolatokkal foglalkozó 2005/29/EK irányelv hatályának a vállalkozások közötti tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra való azonnali kiterjesztését;

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy tisztázza a 2005/29/EK és a 2006/114/EK irányelv kapcsolatát annak érdekében, hogy biztosítsa valamennyi uniós gazdasági szereplő, különösen a fogyasztók és a kkv-k magas szintű védelmét a megtévesztő vagy tisztességtelen gyakorlatokkal szemben, megerősítve ezzel az egységes piacon belüli bizalmat; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot, hogy tisztázza a 2005/29/EK és a 2006/114/EK irányelv kapcsolatát annak érdekében, hogy biztosítsa valamennyi uniós gazdasági szereplő, különösen a fogyasztók és a kkv-k magas szintű védelmét a megtévesztő vagy tisztességtelen gyakorlatokkal szemben, megerősítve ezzel az egységes piacon belüli bizalmat;

| 4. | indokoltnak tartja az ingatlanszektorra és a pénzügyi szolgáltatások ágazatára vonatkozó eltéréseket, ezért azokat fenn kell tartani; |
| --- | --- |

4.

indokoltnak tartja az ingatlanszektorra és a pénzügyi szolgáltatások ágazatára vonatkozó eltéréseket, ezért azokat fenn kell tartani;

| 5. | véleménye szerint e szakaszban nem célszerű az I. mellékletben szereplő „feketelista” bővítése; felszólítja ugyanakkor a Bizottságot, hogy egy ilyen irányú esetleges jövőbeli bővítés mérlegelése érdekében készítse el a nemzeti hatóságok által az irányelvben foglalt általános elvek alapján tisztességtelenként megjelölt gyakorlatok listáját; |
| --- | --- |

5.

véleménye szerint e szakaszban nem célszerű az I. mellékletben szereplő „feketelista” bővítése; felszólítja ugyanakkor a Bizottságot, hogy egy ilyen irányú esetleges jövőbeli bővítés mérlegelése érdekében készítse el a nemzeti hatóságok által az irányelvben foglalt általános elvek alapján tisztességtelenként megjelölt gyakorlatok listáját;

| 6. | megjegyzi, hogy az üzleti vállalkozások és a fogyasztók közötti kapcsolatok bizonyos formáinál – például egy termék kereskedőnek történő viszonteladásakor – a fogyasztók tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok áldozatául eshetnek; felszólítja a Bizottságot az ilyen jellegű problémák kivizsgálására, adott esetben pedig célzott és gyakorlatias jogorvoslatok keresésére, amelyek többek között magukban foglalhatják a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló 2005/29/EK irányelv rendelkezéseinek rugalmasabb értelmezését, és azokat a szóban forgó irányelv alkalmazására vonatkozó bizottsági iránymutatás ismertetheti; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy az üzleti vállalkozások és a fogyasztók közötti kapcsolatok bizonyos formáinál – például egy termék kereskedőnek történő viszonteladásakor – a fogyasztók tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok áldozatául eshetnek; felszólítja a Bizottságot az ilyen jellegű problémák kivizsgálására, adott esetben pedig célzott és gyakorlatias jogorvoslatok keresésére, amelyek többek között magukban foglalhatják a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló 2005/29/EK irányelv rendelkezéseinek rugalmasabb értelmezését, és azokat a szóban forgó irányelv alkalmazására vonatkozó bizottsági iránymutatás ismertetheti;

| 7. | emlékeztet arra, hogy 2013. június 12-e óta a tagállamok már nem tarthatják fenn az addig ideiglenes eltérésként alkalmazott rendelkezéseket; felszólítja ezért a tagállamokat, hogy mihamarabb biztosítsák az irányelv szövegével való összhangot; felszólítja ugyanakkor a Bizottságot, hogy mérje fel, a tagállamok mennyiben ültették át az irányelvet, különösen az I. mellékletben nem szereplő nemzeti tilalmak tekintetében, és hogy két éven belül terjesszen a Parlament és a Tanács elé egy új, átfogó jelentést az irányelv alkalmazásáról, amely többek között a fogyasztóvédelemhez kapcsolódó közösségi jog további harmonizációjára és egyszerűsítésére vonatkozó lehetőségek elemzését, illetve a közösségi szinten megvalósítandó szükséges intézkedésekre irányuló javaslatokat tartalmazza a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy 2013. június 12-e óta a tagállamok már nem tarthatják fenn az addig ideiglenes eltérésként alkalmazott rendelkezéseket; felszólítja ezért a tagállamokat, hogy mihamarabb biztosítsák az irányelv szövegével való összhangot; felszólítja ugyanakkor a Bizottságot, hogy mérje fel, a tagállamok mennyiben ültették át az irányelvet, különösen az I. mellékletben nem szereplő nemzeti tilalmak tekintetében, és hogy két éven belül terjesszen a Parlament és a Tanács elé egy új, átfogó jelentést az irányelv alkalmazásáról, amely többek között a fogyasztóvédelemhez kapcsolódó közösségi jog további harmonizációjára és egyszerűsítésére vonatkozó lehetőségek elemzését, illetve a közösségi szinten megvalósítandó szükséges intézkedésekre irányuló javaslatokat tartalmazza a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosítása érdekében;

| 8. | megerősíti az irányelv tagállamok általi maradéktalan és egységes alkalmazásának és megfelelő végrehajtásának jelentőségét és elengedhetetlenségét a jog- és a működési bizonytalanság felszámolása érdekében; aggodalommal veszi tudomásul, hogy az irányelv helytelen átültetése miatt a Bizottságnak 2011 és 2012 között egyes tagállamok kapcsán az „EU Pilot” konzultációs rendszerhez kellett folyamodnia; felszólítja a tagállamokat, hogy minden rendelkezésükre álló eszközzel, és különösen megfelelő erőforrásokkal támogassák a nemzeti szintű végrehajtást; hangsúlyozza, hogy alapvető szerepe van az irányelv végrehajtásával megbízott nemzeti hatóságok közötti együttműködés megerősítésének, emellett fontos strukturált párbeszéd kialakítása a végrehajtó hatóságok és a többi érintett fél, különösen a fogyasztói egyesületek között; |
| --- | --- |

8.

megerősíti az irányelv tagállamok általi maradéktalan és egységes alkalmazásának és megfelelő végrehajtásának jelentőségét és elengedhetetlenségét a jog- és a működési bizonytalanság felszámolása érdekében; aggodalommal veszi tudomásul, hogy az irányelv helytelen átültetése miatt a Bizottságnak 2011 és 2012 között egyes tagállamok kapcsán az „EU Pilot” konzultációs rendszerhez kellett folyamodnia; felszólítja a tagállamokat, hogy minden rendelkezésükre álló eszközzel, és különösen megfelelő erőforrásokkal támogassák a nemzeti szintű végrehajtást; hangsúlyozza, hogy alapvető szerepe van az irányelv végrehajtásával megbízott nemzeti hatóságok közötti együttműködés megerősítésének, emellett fontos strukturált párbeszéd kialakítása a végrehajtó hatóságok és a többi érintett fél, különösen a fogyasztói egyesületek között;

| 9. | megállapítja, hogy az irányelv átültetésére kijelölt 2007-es határidő lejárta óta számos olyan eset fordult elő, amikor a tagállamok nem hajtottak végre helyesen vagy nem alkalmaztak egyes kulcsfontosságú rendelkezéseket, különösen a tiltott, megtévesztő és agresszív kereskedelmi gyakorlatok feketelistáját; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy továbbra is kísérje szorosan figyelemmel az irányelv alkalmazását, és az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek megfelelően, adott esetben indítson eljárást azon tagállamokkal szemben, amelyek az irányelvet megsértik, nem hajtják végre, vagy nem alkalmazzák helyesen; felszólítja különösen a Bizottságot, hogy a 2011-ben megkezdett konzultációkkal kapcsolatban még fennálló problémákat sürgősen oldja meg az eljárások megszüntetésével vagy azáltal, hogy kötelezettségszegési eljárást kezdeményez a Bíróságnál; |
| --- | --- |

9.

megállapítja, hogy az irányelv átültetésére kijelölt 2007-es határidő lejárta óta számos olyan eset fordult elő, amikor a tagállamok nem hajtottak végre helyesen vagy nem alkalmaztak egyes kulcsfontosságú rendelkezéseket, különösen a tiltott, megtévesztő és agresszív kereskedelmi gyakorlatok feketelistáját; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy továbbra is kísérje szorosan figyelemmel az irányelv alkalmazását, és az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek megfelelően, adott esetben indítson eljárást azon tagállamokkal szemben, amelyek az irányelvet megsértik, nem hajtják végre, vagy nem alkalmazzák helyesen; felszólítja különösen a Bizottságot, hogy a 2011-ben megkezdett konzultációkkal kapcsolatban még fennálló problémákat sürgősen oldja meg az eljárások megszüntetésével vagy azáltal, hogy kötelezettségszegési eljárást kezdeményez a Bíróságnál;

| 10. | támogatja a Bizottság azon szándékát, hogy létrehozza a tagállamok által az irányelv végrehajtására alkalmazott mechanizmus hatékonyságának értékelésére szolgáló mutatók jegyzékét; |
| --- | --- |

10.

támogatja a Bizottság azon szándékát, hogy létrehozza a tagállamok által az irányelv végrehajtására alkalmazott mechanizmus hatékonyságának értékelésére szolgáló mutatók jegyzékét;

| 11. | üdvözli, hogy az irányelv tagállami átültetése óta nőtt a határokon átnyúló vásárlások száma; emlékeztet ugyanakkor arra, hogy az egységes végrehajtási gyakorlatok előmozdítása, valamint a gyors és hatékony reagálás érdekében elengedhetetlen a Bizottság és a nemzeti hatóságok közötti együttműködés és koordináció megerősítése; megjegyzi, hogy kiemelt figyelmet kell fordítani a határokon átnyúló online vásárlások kezelésére, különösen abban az esetben, ha az ár-összehasonlítási weboldalak nem hozzák nyilvánosságra a weboldalt üzemeltető kereskedő személyazonosságát; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy az irányelv tagállami átültetése óta nőtt a határokon átnyúló vásárlások száma; emlékeztet ugyanakkor arra, hogy az egységes végrehajtási gyakorlatok előmozdítása, valamint a gyors és hatékony reagálás érdekében elengedhetetlen a Bizottság és a nemzeti hatóságok közötti együttműködés és koordináció megerősítése; megjegyzi, hogy kiemelt figyelmet kell fordítani a határokon átnyúló online vásárlások kezelésére, különösen abban az esetben, ha az ár-összehasonlítási weboldalak nem hozzák nyilvánosságra a weboldalt üzemeltető kereskedő személyazonosságát;

| 12. | megerősíti az irányelv végrehajtásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködés megerősítésének jelentőségét az irányelv tagállamok általi maradéktalan alkalmazása és megfelelő végrehajtása céljából; arra bátorítja e tekintetben a Bizottságot, hogy korábbi vállalásának megfelelően 2014 végéig végezze el a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet hatályának, hatékonyságának és működési mechanizmusainak mélyreható vizsgálatát; üdvözli e tekintetben a valamennyi uniós nyelven elérhető nyilvános konzultációt, amelyet a Bizottság a közelmúltban e rendelet felülvizsgálatáról indított; felszólítja az érintett érdekelt feleket, hogy vegyenek részt a konzultációban; |
| --- | --- |

12.

megerősíti az irányelv végrehajtásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködés megerősítésének jelentőségét az irányelv tagállamok általi maradéktalan alkalmazása és megfelelő végrehajtása céljából; arra bátorítja e tekintetben a Bizottságot, hogy korábbi vállalásának megfelelően 2014 végéig végezze el a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet hatályának, hatékonyságának és működési mechanizmusainak mélyreható vizsgálatát; üdvözli e tekintetben a valamennyi uniós nyelven elérhető nyilvános konzultációt, amelyet a Bizottság a közelmúltban e rendelet felülvizsgálatáról indított; felszólítja az érintett érdekelt feleket, hogy vegyenek részt a konzultációban;

| 13. | kitart a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet keretében folytatott „sweep” ellenőrzések hasznossága mellett, és felszólítja a Bizottságot e fellépések fejlesztésére és megerősítésére, valamint alkalmazási körük kibővítésére; sürgeti a Bizottságot, hogy összegezze az így gyűjtött adatokat és a Bizottság és a tagállamok által e fellépéseket követően hozott intézkedéseket, valamint hozza nyilvánosságra elemzését, egyúttal figyelembe véve, hogy gondoskodni kell a nemzeti szintű bírósági eljárásokban felhasznált egyes érzékeny információk bizalmas kezeléséről; felszólítja a Bizottságot, hogy megállapításairól készítsen jelentést az Európai Parlamentnek, és szükség esetén tegyen javaslatot további intézkedésekre, amelyek javítják a belső piac működését; |
| --- | --- |

13.

kitart a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet keretében folytatott „sweep” ellenőrzések hasznossága mellett, és felszólítja a Bizottságot e fellépések fejlesztésére és megerősítésére, valamint alkalmazási körük kibővítésére; sürgeti a Bizottságot, hogy összegezze az így gyűjtött adatokat és a Bizottság és a tagállamok által e fellépéseket követően hozott intézkedéseket, valamint hozza nyilvánosságra elemzését, egyúttal figyelembe véve, hogy gondoskodni kell a nemzeti szintű bírósági eljárásokban felhasznált egyes érzékeny információk bizalmas kezeléséről; felszólítja a Bizottságot, hogy megállapításairól készítsen jelentést az Európai Parlamentnek, és szükség esetén tegyen javaslatot további intézkedésekre, amelyek javítják a belső piac működését;

| 14. | egyetért azzal, hogy további erőfeszítésekre van szükség a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelvnek a kiszolgáltatott fogyasztók tekintetében történő végrehajtásának erősítése érdekében; |
| --- | --- |

14.

egyetért azzal, hogy további erőfeszítésekre van szükség a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelvnek a kiszolgáltatott fogyasztók tekintetében történő végrehajtásának erősítése érdekében;

| 15. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egyes gazdasági szereplők az ügyfelek megtévesztésére használják a véleménynyilvánítási és az árak összehasonlítására szolgáló weboldalakat, ami összeférhetetlenséget eredményezhet; e tekintetben üdvözli a Bizottságnak azt az elhatározását, hogy megoldási lehetőségeket keres annak érdekében, hogy az e felületeken található információk a fogyasztók számára egyértelműbbek legyenek; |
| --- | --- |

15.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egyes gazdasági szereplők az ügyfelek megtévesztésére használják a véleménynyilvánítási és az árak összehasonlítására szolgáló weboldalakat, ami összeférhetetlenséget eredményezhet; e tekintetben üdvözli a Bizottságnak azt az elhatározását, hogy megoldási lehetőségeket keres annak érdekében, hogy az e felületeken található információk a fogyasztók számára egyértelműbbek legyenek;

| 16. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv megfelelő végrehajtását, különös tekintettel a közösségi oldalakon, fórumokon vagy blogokon olyan hozzászólások formájában megjelenő megtévesztő „bújtatott” internetes reklámokra, amelyek látszólag maguktól a felhasználóktól származnak, valójában azonban gazdasági szereplők által közvetlenül vagy közvetve megjelentetett vagy finanszírozott reklámok vagy kereskedelmi jellegű üzenetek; hangsúlyozza az ilyen gyakorlatok fogyasztói bizalomra és versenyszabályokra gyakorolt káros hatását; felszólítja a tagállamokat, hogy megfelelő intézkedésekkel – többek között a fogyasztók figyelmét az ilyen „bújtatott” reklámozási formákra felhívó tájékoztató kampányok indításával, vagy a fórumokon a „bújtatott” reklámozás területén célzott képzésben részesült, és azt felismerni képes megfigyelők/moderátorok alkalmazásának elősegítésével – hatékonyabban vegyék elejét az ilyen gyakorlatok kialakulásának; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv megfelelő végrehajtását, különös tekintettel a közösségi oldalakon, fórumokon vagy blogokon olyan hozzászólások formájában megjelenő megtévesztő „bújtatott” internetes reklámokra, amelyek látszólag maguktól a felhasználóktól származnak, valójában azonban gazdasági szereplők által közvetlenül vagy közvetve megjelentetett vagy finanszírozott reklámok vagy kereskedelmi jellegű üzenetek; hangsúlyozza az ilyen gyakorlatok fogyasztói bizalomra és versenyszabályokra gyakorolt káros hatását; felszólítja a tagállamokat, hogy megfelelő intézkedésekkel – többek között a fogyasztók figyelmét az ilyen „bújtatott” reklámozási formákra felhívó tájékoztató kampányok indításával, vagy a fórumokon a „bújtatott” reklámozás területén célzott képzésben részesült, és azt felismerni képes megfigyelők/moderátorok alkalmazásának elősegítésével – hatékonyabban vegyék elejét az ilyen gyakorlatok kialakulásának;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az internetes hirdetések gyors terjedése miatt, megfelelő nyomon követési mechanizmusokat kell kialakítani a sérülékeny csoportok, és különösen a kiskorúak védelme és a hirdetők hozzájuk való hozzáférése tekintetében; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az internetes hirdetések gyors terjedése miatt, megfelelő nyomon követési mechanizmusokat kell kialakítani a sérülékeny csoportok, és különösen a kiskorúak védelme és a hirdetők hozzájuk való hozzáférése tekintetében;

| 18. | sajnálatosnak tartja, hogy a légi viteldíjakra vonatkozó hatályos uniós jogszabályok és a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet keretében 2007-ben folytatott, a repülőjegyeket értékesítő internetes oldalakat célzó „sweep” ellenőrzés ellenére a fogyasztók továbbra is számos megtévesztő gyakorlat áldozatává válnak ebben az ágazatban, amilyenek például online foglalás esetén az elkerülhetetlen költségek, többek között a hitel- és betéti kártyákkal kapcsolatos felár feltüntetésének elmulasztása; aggodalmának ad hangot az online jegyértékesítést nyújtó weboldalak olyan felhasználóitól érkező panaszok egyre növekvő száma miatt, akik úgynevezett IP-cím nyomozás áldozatai lettek, ami arra szolgál, hogy kövessék az internetfelhasználó azonos IP-címen keresztül létrehozott kapcsolódásait, annak érdekében, hogy a többszöri rákeresés szerinti érdeklődéstől függően egy adott termék árát mesterségesen felvigyék; felhívja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy ez a gyakorlat – amely tisztességtelen versenyhez vezet és visszaél a felhasználók személyes adataival – mennyire gyakori, és hogy adott esetben javasoljon a fogyasztók védelmére irányuló megfelelő jogszabályokat; |
| --- | --- |

18.

sajnálatosnak tartja, hogy a légi viteldíjakra vonatkozó hatályos uniós jogszabályok és a fogyasztóvédelmi együttműködésről szóló rendelet keretében 2007-ben folytatott, a repülőjegyeket értékesítő internetes oldalakat célzó „sweep” ellenőrzés ellenére a fogyasztók továbbra is számos megtévesztő gyakorlat áldozatává válnak ebben az ágazatban, amilyenek például online foglalás esetén az elkerülhetetlen költségek, többek között a hitel- és betéti kártyákkal kapcsolatos felár feltüntetésének elmulasztása; aggodalmának ad hangot az online jegyértékesítést nyújtó weboldalak olyan felhasználóitól érkező panaszok egyre növekvő száma miatt, akik úgynevezett IP-cím nyomozás áldozatai lettek, ami arra szolgál, hogy kövessék az internetfelhasználó azonos IP-címen keresztül létrehozott kapcsolódásait, annak érdekében, hogy a többszöri rákeresés szerinti érdeklődéstől függően egy adott termék árát mesterségesen felvigyék; felhívja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy ez a gyakorlat – amely tisztességtelen versenyhez vezet és visszaél a felhasználók személyes adataival – mennyire gyakori, és hogy adott esetben javasoljon a fogyasztók védelmére irányuló megfelelő jogszabályokat;

| 19. | véleménye szerint az irányelv megsértése miatt kiszabott szankcióknak minden esetben meg kell haladniuk a tisztességtelennek vagy megtévesztőnek tartott gyakorlat révén szerzett nyereség összegét; emlékezteti a tagállamokat arra, hogy az irányelv értelmében a szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük; kéri a Bizottságot, hogy összesítse és elemezze a tagállamok által alkalmazott szankciókra és a végrehajtási rendszerek hatékonyságára vonatkozó adatokat, különös tekintettel a végrehajtási eljárások bonyolultságára és hosszadalmasságára; felszólítja a Bizottságot, hogy ezen elemzések eredményeit bocsássa az Európai Parlament rendelkezésére; |
| --- | --- |

19.

véleménye szerint az irányelv megsértése miatt kiszabott szankcióknak minden esetben meg kell haladniuk a tisztességtelennek vagy megtévesztőnek tartott gyakorlat révén szerzett nyereség összegét; emlékezteti a tagállamokat arra, hogy az irányelv értelmében a szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük; kéri a Bizottságot, hogy összesítse és elemezze a tagállamok által alkalmazott szankciókra és a végrehajtási rendszerek hatékonyságára vonatkozó adatokat, különös tekintettel a végrehajtási eljárások bonyolultságára és hosszadalmasságára; felszólítja a Bizottságot, hogy ezen elemzések eredményeit bocsássa az Európai Parlament rendelkezésére;

| 20. | üdvözli az irányelv átültetése és alkalmazása tekintetében a tagállamok támogatására irányuló bizottsági erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

20.

üdvözli az irányelv átültetése és alkalmazása tekintetében a tagállamok támogatására irányuló bizottsági erőfeszítéseket;

| 21. | üdvözli, hogy a Bizottság adatbázist hozott létre a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal kapcsolatos nemzeti jogszabályokról és joggyakorlatról, és elismeri, hogy az igen hasznosnak bizonyulhat a fogyasztók rendelkezésére álló információk körének bővítése tekintetében; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ez az adatbázis csak angol nyelven érhető el; arra kéri a Bizottságot, hogy fokozatosan emelje azon nyelvek számát, amelyeken az adatbázis elérhető, és különösen a gazdasági szereplők körében növelje az adatbázis láthatóságát; felszólítja a Bizottságot, hogy mérlegelje további olyan eszközök bevezetését is, amelyek a kkv-k körében növelik a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal kapcsolatos tudatosságot; |
| --- | --- |

21.

üdvözli, hogy a Bizottság adatbázist hozott létre a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal kapcsolatos nemzeti jogszabályokról és joggyakorlatról, és elismeri, hogy az igen hasznosnak bizonyulhat a fogyasztók rendelkezésére álló információk körének bővítése tekintetében; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ez az adatbázis csak angol nyelven érhető el; arra kéri a Bizottságot, hogy fokozatosan emelje azon nyelvek számát, amelyeken az adatbázis elérhető, és különösen a gazdasági szereplők körében növelje az adatbázis láthatóságát; felszólítja a Bizottságot, hogy mérlegelje további olyan eszközök bevezetését is, amelyek a kkv-k körében növelik a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal kapcsolatos tudatosságot;

| 22. | hangsúlyozza a Bizottság által készített, az irányelv alkalmazását kísérő iránymutatás jelentőségét; üdvözli, hogy a Bizottság 2014-ig felül kívánja vizsgálni az említett dokumentumot; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy átlátható módon végezze a munkáját, és a teljes folyamat során folytasson széles körű konzultációt az érdekelt felekkel; felszólítja a Bizottságot, hogy a jövőben is rendszeresen és gyakorta frissítse és pontosítsa ezt a dokumentumot; felszólítja a tagállamokat, hogy a lehető legnagyobb mértékben vegyék figyelembe ezt az iránymutatást, és osszák meg egymással a végrehajtás során tapasztalt bevált gyakorlatokat; felszólítja a Bizottságot, hogy az iránymutatás fejlesztést igénylő részeinek beazonosítása céljából készítsen értékelést azokról az értelmezési és végrehajtási problémákról, amelyekkel a nemzeti hatóságok és érintett felek az irányelv rendelkezéseinek végrehajtása során rendszeresen szembesültek; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza a Bizottság által készített, az irányelv alkalmazását kísérő iránymutatás jelentőségét; üdvözli, hogy a Bizottság 2014-ig felül kívánja vizsgálni az említett dokumentumot; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy átlátható módon végezze a munkáját, és a teljes folyamat során folytasson széles körű konzultációt az érdekelt felekkel; felszólítja a Bizottságot, hogy a jövőben is rendszeresen és gyakorta frissítse és pontosítsa ezt a dokumentumot; felszólítja a tagállamokat, hogy a lehető legnagyobb mértékben vegyék figyelembe ezt az iránymutatást, és osszák meg egymással a végrehajtás során tapasztalt bevált gyakorlatokat; felszólítja a Bizottságot, hogy az iránymutatás fejlesztést igénylő részeinek beazonosítása céljából készítsen értékelést azokról az értelmezési és végrehajtási problémákról, amelyekkel a nemzeti hatóságok és érintett felek az irányelv rendelkezéseinek végrehajtása során rendszeresen szembesültek;

| 23. | felhívja a figyelmet arra, hogy az irányelvben meghatározott maximális harmonizáció elvéből következik, hogy a nemzeti jogszabályok nem írhatnak elő az ezen irányelvben foglaltaknál szigorúbb rendelkezéseket; hangsúlyozza, hogy a Bíróság értelmezésében ez az elv előírja, hogy az I. melléklet szerinti feketelistán nem szereplő és a Bíróság által tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatnak tartott, csomagban történő értékesítések csak eseti alapon tilthatók; hangsúlyozza, hogy a jogbiztonság, valamint a fogyasztóvédelem magas szintjének garantálása érdekében a Bizottságnak – legalább az iránymutatás felülvizsgálatának keretében – pontosítania kell, hogy mely esetekben tekintendők jogellenesnek a csomagban történő értékesítések; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a kereskedelmi ajánlatokra vonatkozó új jogalkotási javaslat szükségességét; |
| --- | --- |

23.

felhívja a figyelmet arra, hogy az irányelvben meghatározott maximális harmonizáció elvéből következik, hogy a nemzeti jogszabályok nem írhatnak elő az ezen irányelvben foglaltaknál szigorúbb rendelkezéseket; hangsúlyozza, hogy a Bíróság értelmezésében ez az elv előírja, hogy az I. melléklet szerinti feketelistán nem szereplő és a Bíróság által tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatnak tartott, csomagban történő értékesítések csak eseti alapon tilthatók; hangsúlyozza, hogy a jogbiztonság, valamint a fogyasztóvédelem magas szintjének garantálása érdekében a Bizottságnak – legalább az iránymutatás felülvizsgálatának keretében – pontosítania kell, hogy mely esetekben tekintendők jogellenesnek a csomagban történő értékesítések; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a kereskedelmi ajánlatokra vonatkozó új jogalkotási javaslat szükségességét;

| 24. | hangsúlyozza, hogy terjedőben van a környezetbarát jellegre utaló hamis állítások alkalmazásának tisztességtelen gyakorlata; arra bátorítja a Bizottságot, hogy dolgozza ki jobban az iránymutatás említett gyakorlattal foglalkozó szakaszát, ezáltal pontosítva a gazdasági szereplők számára az irányelv alkalmazását; ezzel párhuzamosan felszólítja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy milyen kezdeményezéseket tehetne a fogyasztók említett gyakorlatokkal szembeni fokozott védelme érdekében; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy terjedőben van a környezetbarát jellegre utaló hamis állítások alkalmazásának tisztességtelen gyakorlata; arra bátorítja a Bizottságot, hogy dolgozza ki jobban az iránymutatás említett gyakorlattal foglalkozó szakaszát, ezáltal pontosítva a gazdasági szereplők számára az irányelv alkalmazását; ezzel párhuzamosan felszólítja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy milyen kezdeményezéseket tehetne a fogyasztók említett gyakorlatokkal szembeni fokozott védelme érdekében;

| 25. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozottan hívják fel a vállalkozások figyelmét a fogyasztói jogokra annak érdekében, hogy előmozdítsák e jogok gazdasági szereplők általi nagyobb fokú tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozottan hívják fel a vállalkozások figyelmét a fogyasztói jogokra annak érdekében, hogy előmozdítsák e jogok gazdasági szereplők általi nagyobb fokú tiszteletben tartását;

| 26. | emlékeztet arra, hogy alacsonyabb kártérítési összeg esetén a fogyasztók vonakodnak érvényesíteni kártérítési követeléseiket; hangsúlyozza, hogy fokozottan fel kell hívni a fogyasztók figyelmét arra, hogy a fogyasztóvédelmi szövetségek és az Európai Fogyasztói Központok Hálózata támogatást nyújthat számukra; kiemeli a fogyasztóvédelmi szervezeteknek a létező tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal kapcsolatos tudatosság megelőző intézkedésként történő növelésében játszott fontos szerepét, valamint a tisztességtelen gyakorlatok áldozatainak történő segítségnyújtásban való közreműködését, amivel hozzájárul ahhoz, hogy a fogyasztók megfelelően tudják érvényesíteni jogaikat; felszólít a nemzeti és az európai szintű fogyasztóvédelmi szervezetek közötti, valamint a nemzeti hatóságokkal és a Bizottsággal folytatott összehangolt fellépésre; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet arra, hogy alacsonyabb kártérítési összeg esetén a fogyasztók vonakodnak érvényesíteni kártérítési követeléseiket; hangsúlyozza, hogy fokozottan fel kell hívni a fogyasztók figyelmét arra, hogy a fogyasztóvédelmi szövetségek és az Európai Fogyasztói Központok Hálózata támogatást nyújthat számukra; kiemeli a fogyasztóvédelmi szervezeteknek a létező tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokkal kapcsolatos tudatosság megelőző intézkedésként történő növelésében játszott fontos szerepét, valamint a tisztességtelen gyakorlatok áldozatainak történő segítségnyújtásban való közreműködését, amivel hozzájárul ahhoz, hogy a fogyasztók megfelelően tudják érvényesíteni jogaikat; felszólít a nemzeti és az európai szintű fogyasztóvédelmi szervezetek közötti, valamint a nemzeti hatóságokkal és a Bizottsággal folytatott összehangolt fellépésre;

| 27. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy hatékony, gyors és alacsony költségű jogorvoslati lehetőségeket biztosítsanak a fogyasztók számára; kéri e tekintetben a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről szóló irányelvet és az internetes ügyletekből fakadó vitás ügyek bírósági eljáráson kívüli rendezéséről szóló rendeletet; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy hatékony, gyors és alacsony költségű jogorvoslati lehetőségeket biztosítsanak a fogyasztók számára; kéri e tekintetben a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről szóló irányelvet és az internetes ügyletekből fakadó vitás ügyek bírósági eljáráson kívüli rendezéséről szóló rendeletet;

| 28. | emlékeztet a kollektív jogorvoslati mechanizmusok fogyasztók számára jelentett fontosságára, és üdvözli a Bizottság nemrégiben közzétett C(2013)3539 számú ajánlását és COM(2013)0401 számú közleményét; egyetért azzal, hogy a kollektív jogorvoslat horizontális keretével elkerülhető a nem összehangolt uniós ágazatspecifikus kezdeményezések kockázata; felszólítja a tagállamokat a horizontális közös elvek kidolgozására irányuló bizottsági ajánlás megvalósítására, amelynek tagállami végrehajtása során fel lehetne mérni, hogy szükség van-e további jogalkotási intézkedésekre – beleértve egy jogalkotási javaslatot –, különösen a határokon átnyúló esetek számára; emlékeztet, hogy az Unió kollektív jogorvoslattal kapcsolatos semelyik megközelítése nem nyújthat gazdasági ösztönzést visszaélésszerű kollektív eljárások indításához, és hogy valamennyi ilyen megközelítésnek megfelelő biztosítékokkal kell szavatolnia a megalapozatlan keresetek kiküszöbölését; |
| --- | --- |

28.

emlékeztet a kollektív jogorvoslati mechanizmusok fogyasztók számára jelentett fontosságára, és üdvözli a Bizottság nemrégiben közzétett C(2013)3539 számú ajánlását és COM(2013)0401 számú közleményét; egyetért azzal, hogy a kollektív jogorvoslat horizontális keretével elkerülhető a nem összehangolt uniós ágazatspecifikus kezdeményezések kockázata; felszólítja a tagállamokat a horizontális közös elvek kidolgozására irányuló bizottsági ajánlás megvalósítására, amelynek tagállami végrehajtása során fel lehetne mérni, hogy szükség van-e további jogalkotási intézkedésekre – beleértve egy jogalkotási javaslatot –, különösen a határokon átnyúló esetek számára; emlékeztet, hogy az Unió kollektív jogorvoslattal kapcsolatos semelyik megközelítése nem nyújthat gazdasági ösztönzést visszaélésszerű kollektív eljárások indításához, és hogy valamennyi ilyen megközelítésnek megfelelő biztosítékokkal kell szavatolnia a megalapozatlan keresetek kiküszöbölését;

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

29.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 149., 2005.06.11., 22.o.

(2)  HL L 364., 2004.12.9., 1. o.

(3)  HL L 166., 1998.06.11., 51. o.

(4)  HL C 46 E., 2010.2.24., 26. o.

(5)  HL C 169 E., 2012.6.15., 58.o.

(6)  IP/A/IMCO/NT/2008-16.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/32

---

P7_TA(2014)0064

Az EU igazságügyi eredménytáblája

Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása az EU igazságügyi eredménytáblájáról – polgári és közigazgatási igazságszolgáltatás a tagállamokban (2013/2117(INI))

(2017/C 093/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Az EU igazságügyi eredménytáblája – A hatékony igazságszolgáltatás és a növekedés előmozdításának eszköze” című, 2013. március 27-i közleményre (COM(2013)0160), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, „Az EU igazságügyi eredménytáblája – A hatékony igazságszolgáltatás és a növekedés előmozdításának eszköze” című, 2013. március 27-i közleményre (COM(2013)0160),

| — | tekintettel az Európa Tanács igazságszolgáltatás hatékonyságával foglalkozó európai bizottságának (CEPEJ) az európai igazságügyi rendszerekről készített félévenkénti értékelő jelentéseire; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács igazságszolgáltatás hatékonyságával foglalkozó európai bizottságának (CEPEJ) az európai igazságügyi rendszerekről készített félévenkénti értékelő jelentéseire;

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 119. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 119. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0442/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0442/2013),

| A. | mivel a Bizottság létrehozta az EU igazságügyi eredménytábláját, mely a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságának értékelését célzó, kötelező erővel nem rendelkező összehasonlító eszköz, és melynek célja az igazságügyi politikák jobb meghatározása, valamint melynek hatóköre elsősorban az igazságszolgáltatási rendszernek az Unió üzleti és befektetési légkörének javításával összefüggő paramétereire összpontosít; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság létrehozta az EU igazságügyi eredménytábláját, mely a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek hatékonyságának értékelését célzó, kötelező erővel nem rendelkező összehasonlító eszköz, és melynek célja az igazságügyi politikák jobb meghatározása, valamint melynek hatóköre elsősorban az igazságszolgáltatási rendszernek az Unió üzleti és befektetési légkörének javításával összefüggő paramétereire összpontosít;

| B. | mivel az EU igazságügyi eredménytáblája a nemzeti igazságszolgáltatási rendszereket meghatározott mutatók alapján összehasonlítja, de nem állapít meg összesített rangsort a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek között; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU igazságügyi eredménytáblája a nemzeti igazságszolgáltatási rendszereket meghatározott mutatók alapján összehasonlítja, de nem állapít meg összesített rangsort a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek között;

| C. | mivel a 2013-as igazságügyi eredménytábla kizárólag a polgári, kereskedelmi és közigazgatási igazságszolgáltatásra összpontosít; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2013-as igazságügyi eredménytábla kizárólag a polgári, kereskedelmi és közigazgatási igazságszolgáltatásra összpontosít;

| D. | mivel egy kötelező erővel nem rendelkező felmérés rendelkezik az előrelépések és a visszalépések azonosításának, valamint a bevált gyakorlatok uniós szintű megosztásának elérésére való törekvés előnyével, és egyúttal érintetlenül hagyja a nemzeti jog- és igazságszolgáltatási rendszerek autonómiáját; |
| --- | --- |

D.

mivel egy kötelező erővel nem rendelkező felmérés rendelkezik az előrelépések és a visszalépések azonosításának, valamint a bevált gyakorlatok uniós szintű megosztásának elérésére való törekvés előnyével, és egyúttal érintetlenül hagyja a nemzeti jog- és igazságszolgáltatási rendszerek autonómiáját;

| 1. | nagy érdeklődéssel veszi tudomásul az EU igazságügyi eredménytábláját; kéri a Bizottságot, hogy ezt a munkát a Szerződésekkel összhangban és a tagállamokkal konzultálva a jövőben is folytassa, annak figyelembevételével, hogy el kell kerülni a más szervek munkájával való szükségtelen átfedéseket; |
| --- | --- |

1.

nagy érdeklődéssel veszi tudomásul az EU igazságügyi eredménytábláját; kéri a Bizottságot, hogy ezt a munkát a Szerződésekkel összhangban és a tagállamokkal konzultálva a jövőben is folytassa, annak figyelembevételével, hogy el kell kerülni a más szervek munkájával való szükségtelen átfedéseket;

| 2. | támogatja a bevált gyakorlatok megosztásának célját egy hatékony és független igazságszolgáltatási rendszer biztosítása érdekében, mely hozzájárulhat Európában a gazdasági növekedéshez és a versenyképesség fokozásához; hangsúlyozza, hogy egy hatékony és megbízható igazságszolgáltatási rendszer ösztönzően hat a vállalkozások nemzeti és határokon átnyúló szintű fejlesztéseire és befektetéseire; |
| --- | --- |

2.

támogatja a bevált gyakorlatok megosztásának célját egy hatékony és független igazságszolgáltatási rendszer biztosítása érdekében, mely hozzájárulhat Európában a gazdasági növekedéshez és a versenyképesség fokozásához; hangsúlyozza, hogy egy hatékony és megbízható igazságszolgáltatási rendszer ösztönzően hat a vállalkozások nemzeti és határokon átnyúló szintű fejlesztéseire és befektetéseire;

| 3. | megjegyzi, hogy az igazságszolgáltatás összehasonlító teljesítményértékelése fontos szerepet játszik a határokon átnyúló bizalom megerősítésében, valamint az igazságügyi intézmények közötti együttműködésben, és egy közös igazságügyi térség és európai igazságszolgáltatási kultúra megteremtésében; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy az igazságszolgáltatás összehasonlító teljesítményértékelése fontos szerepet játszik a határokon átnyúló bizalom megerősítésében, valamint az igazságügyi intézmények közötti együttműködésben, és egy közös igazságügyi térség és európai igazságszolgáltatási kultúra megteremtésében;

| 4. | úgy véli, hogy a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek bármely összehasonlításának – különösen a korábbi helyzetükkel való összehasonlítás tekintetében – objektív szempontokon és objektív módon összeállított, összehasonlított és elemzett bizonyítékokon kell alapulnia; rámutat annak fontosságára, hogy a működő igazságszolgáltatási rendszereket teljes egészében értékeljék, anélkül, hogy azokat elválasztanák a tagállamok társadalmi, történelmi és gazdasági helyzetétől vagy az azok alapjául szolgáló alkotmányos hagyományoktól; hangsúlyozza a tagállamokkal való pártatlan bánásmód fontosságát, ezáltal biztosítva valamennyi tagállam számára az egyenlő bánásmódot igazságszolgáltatási rendszereik értékelése során; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek bármely összehasonlításának – különösen a korábbi helyzetükkel való összehasonlítás tekintetében – objektív szempontokon és objektív módon összeállított, összehasonlított és elemzett bizonyítékokon kell alapulnia; rámutat annak fontosságára, hogy a működő igazságszolgáltatási rendszereket teljes egészében értékeljék, anélkül, hogy azokat elválasztanák a tagállamok társadalmi, történelmi és gazdasági helyzetétől vagy az azok alapjául szolgáló alkotmányos hagyományoktól; hangsúlyozza a tagállamokkal való pártatlan bánásmód fontosságát, ezáltal biztosítva valamennyi tagállam számára az egyenlő bánásmódot igazságszolgáltatási rendszereik értékelése során;

| 5. | kéri a Bizottságot, hogy a tervezett módszereket kellő időben, egy átlátható eljárásban a tagállamok bevonásával vitassa meg; |
| --- | --- |

5.

kéri a Bizottságot, hogy a tervezett módszereket kellő időben, egy átlátható eljárásban a tagállamok bevonásával vitassa meg;

| 6. | rámutat arra, hogy még a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerekre vonatkozó információk összegyűjtése előtt összehasonlító teljesítményértékelési mutatókat kell meghatározni a módszertan és a mutatók egységes értelmezésének biztosítása céljából; |
| --- | --- |

6.

rámutat arra, hogy még a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerekre vonatkozó információk összegyűjtése előtt összehasonlító teljesítményértékelési mutatókat kell meghatározni a módszertan és a mutatók egységes értelmezésének biztosítása céljából;

| 7. | elismerését fejezi ki a Bizottságnak a mérhető adatok szolgáltatása iránti erőfeszítései iránt; rámutat azonban arra, hogy bizonyos célok, mint az igazságszolgáltatás minősége és pártatlansága objektív módon nagyon nehezen mérhetők; |
| --- | --- |

7.

elismerését fejezi ki a Bizottságnak a mérhető adatok szolgáltatása iránti erőfeszítései iránt; rámutat azonban arra, hogy bizonyos célok, mint az igazságszolgáltatás minősége és pártatlansága objektív módon nagyon nehezen mérhetők;

| 8. | rámutat arra, hogy az igazságügyi rendszerek hatékonyságát nem lehet egyedül a statisztikailag számszerűsíthető paraméterek alapján mérni, hanem figyelembe kell venni a tagállamok strukturális sajátosságait és eltérő társadalmi szokásait; kéri e tekintetben a Bizottságot, hogy a jövőben az adatok gyűjtése és a mutatók meghatározása során nagyobb mértékben vegye figyelembe a nemzeti igazságügyi rendszerek különbségeit; |
| --- | --- |

8.

rámutat arra, hogy az igazságügyi rendszerek hatékonyságát nem lehet egyedül a statisztikailag számszerűsíthető paraméterek alapján mérni, hanem figyelembe kell venni a tagállamok strukturális sajátosságait és eltérő társadalmi szokásait; kéri e tekintetben a Bizottságot, hogy a jövőben az adatok gyűjtése és a mutatók meghatározása során nagyobb mértékben vegye figyelembe a nemzeti igazságügyi rendszerek különbségeit;

| 9. | felszólítja a Bizottságot, hogy a társasági jog területén a monista és dualista rendszereket egyenlő feltételek szerint vegye figyelembe; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot, hogy a társasági jog területén a monista és dualista rendszereket egyenlő feltételek szerint vegye figyelembe;

| 10. | felhívja a tagállamokat arra, hogy alaposan vizsgálják meg a 2013-as igazságügyi eredménytábla eredményeit, és állapítsák meg, hogy szükséges-e ezek alapján a polgári, kereskedelmi és közigazgatási igazságszolgáltatási rendszerük szervezetére és fejlődésére vonatkozóan bármely következtetést levonni; |
| --- | --- |

10.

felhívja a tagállamokat arra, hogy alaposan vizsgálják meg a 2013-as igazságügyi eredménytábla eredményeit, és állapítsák meg, hogy szükséges-e ezek alapján a polgári, kereskedelmi és közigazgatási igazságszolgáltatási rendszerük szervezetére és fejlődésére vonatkozóan bármely következtetést levonni;

| 11. | bátorítja a tagállamokat arra, hogy gyűjtsék a releváns adatokat olyan kérdésekről, mint például az eljárások költsége, a közvetítői eljárásos ügyek és a végrehajtási eljárások; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyes tagállamok az igazságügyi eredménytáblában jelölt bizonyos kategóriákkal kapcsolatban nem szolgáltattak adatokat; úgy véli azonban, hogy a Bizottságnak külön kellett volna választania azokat az eseteket, amelyekben az adatok nem álltak rendelkezésre, illetve azokat, amelyekben a mutatók nem voltak az adott tagállam vonatkozásában relevánsak vagy mérvadók; |
| --- | --- |

11.

bátorítja a tagállamokat arra, hogy gyűjtsék a releváns adatokat olyan kérdésekről, mint például az eljárások költsége, a közvetítői eljárásos ügyek és a végrehajtási eljárások; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy egyes tagállamok az igazságügyi eredménytáblában jelölt bizonyos kategóriákkal kapcsolatban nem szolgáltattak adatokat; úgy véli azonban, hogy a Bizottságnak külön kellett volna választania azokat az eseteket, amelyekben az adatok nem álltak rendelkezésre, illetve azokat, amelyekben a mutatók nem voltak az adott tagállam vonatkozásában relevánsak vagy mérvadók;

| 12. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a nemzeti igazságügyi rendszerek közötti kölcsönös megértést és együttműködést, beleértve a kapcsolattartó bírák hálózatait is; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék a nemzeti igazságügyi rendszerek közötti kölcsönös megértést és együttműködést, beleértve a kapcsolattartó bírák hálózatait is;

| 13. | felhív arra, hogy tulajdonítsanak nagyobb jelentőséget a bírák, bírósági személyzet és más gyakorló jogászok képzési programjainak, különösen az európai jog és az összehasonlító jog területén; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a nyelvi képzés a jogi tanulmányok elengedhetetlen részét képezze; |
| --- | --- |

13.

felhív arra, hogy tulajdonítsanak nagyobb jelentőséget a bírák, bírósági személyzet és más gyakorló jogászok képzési programjainak, különösen az európai jog és az összehasonlító jog területén; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a nyelvi képzés a jogi tanulmányok elengedhetetlen részét képezze;

| 14. | kinyilvánítja érdeklődését aziránt, hogy adatokat kapjon a határokon átnyúló ügyekkel kapcsolatban, melyek gyakran összetettebbek, mint a tisztán nemzeti vonatkozású ügyek, és melyek példázzák azokat a nehézségeket, amelyekkel az uniós polgárok az Unió egységes piacából következő jogaik gyakorlása során, különösen az uniós jog alkalmazása terén szembesülnek; |
| --- | --- |

14.

kinyilvánítja érdeklődését aziránt, hogy adatokat kapjon a határokon átnyúló ügyekkel kapcsolatban, melyek gyakran összetettebbek, mint a tisztán nemzeti vonatkozású ügyek, és melyek példázzák azokat a nehézségeket, amelyekkel az uniós polgárok az Unió egységes piacából következő jogaik gyakorlása során, különösen az uniós jog alkalmazása terén szembesülnek;

| 15. | rámutat az alternatív vitarendezés fontosságára a bírósági rendszerek leterheltségének csökkentése és az érintettek költségeinek megtakarítása terén; |
| --- | --- |

15.

rámutat az alternatív vitarendezés fontosságára a bírósági rendszerek leterheltségének csökkentése és az érintettek költségeinek megtakarítása terén;

| 16. | kéri a Bizottságot, hogy a következő alkalommal vizsgálja meg a határokon átnyúló közvetítői eljárások lehetőségét; arra bátorítja a tagállamokat, hogy aktívan támogassák a közvetítői eljárások elterjesztését, különösen az uniós szinten szabályozott kereskedelmi ügyek és családjogi ügyek tekintetében (például a Róma III. vagy a Brüsszel II. rendelet esetében); |
| --- | --- |

16.

kéri a Bizottságot, hogy a következő alkalommal vizsgálja meg a határokon átnyúló közvetítői eljárások lehetőségét; arra bátorítja a tagállamokat, hogy aktívan támogassák a közvetítői eljárások elterjesztését, különösen az uniós szinten szabályozott kereskedelmi ügyek és családjogi ügyek tekintetében (például a Róma III. vagy a Brüsszel II. rendelet esetében);

| 17. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok között jelentős egyenlőtlenségek tapasztalhatók az ikt-rendszerek fejlettsége terén; rámutat arra, hogy az új technológiák, különösen az ügykezelő és kommunikációs számítógépes alkalmazások használata hatékonyan hozzájárulhat a költségek csökkentéséhez és a bírósági eljárások felgyorsításához; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok között jelentős egyenlőtlenségek tapasztalhatók az ikt-rendszerek fejlettsége terén; rámutat arra, hogy az új technológiák, különösen az ügykezelő és kommunikációs számítógépes alkalmazások használata hatékonyan hozzájárulhat a költségek csökkentéséhez és a bírósági eljárások felgyorsításához;

| 18. | rámutat arra, hogy a kis értékű követelésekkel kapcsolatos eljárások, illetve a nem vitatott követelések ikt-eszközök alkalmazásával gyorsabban kezelhetők; |
| --- | --- |

18.

rámutat arra, hogy a kis értékű követelésekkel kapcsolatos eljárások, illetve a nem vitatott követelések ikt-eszközök alkalmazásával gyorsabban kezelhetők;

| 19. | hangsúlyozza az igazságszolgáltatás hatékonyságával foglalkozó európai bizottság (CEPEJ) szerepét a releváns adatok összegyűjtésében és ismertetésében nemzeti és regionális szinten egyaránt; úgy véli, hogy az uniós intézményeknek törekedniük kell a CEPEJ-jel való együttműködésre, mivel ez kiváló alapot ad a bevált gyakorlatok megosztásához, és mivel el kell kerülni az átfedéseket; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza az igazságszolgáltatás hatékonyságával foglalkozó európai bizottság (CEPEJ) szerepét a releváns adatok összegyűjtésében és ismertetésében nemzeti és regionális szinten egyaránt; úgy véli, hogy az uniós intézményeknek törekedniük kell a CEPEJ-jel való együttműködésre, mivel ez kiváló alapot ad a bevált gyakorlatok megosztásához, és mivel el kell kerülni az átfedéseket;

| 20. | emlékeztet arra, hogy a polgári és kereskedelmi ügyekben létrehozott Európai Igazságügyi Hálózat és az e-igazságügyi portál vezető szerepet játszik az uniós és nemzeti polgári és kereskedelmi jogi ismeretek hozzáférhetőségének elősegítésében; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet arra, hogy a polgári és kereskedelmi ügyekben létrehozott Európai Igazságügyi Hálózat és az e-igazságügyi portál vezető szerepet játszik az uniós és nemzeti polgári és kereskedelmi jogi ismeretek hozzáférhetőségének elősegítésében;

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/34 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/34

---

P7_TA(2014)0065

Az intelligens energiahálózatok kialakításának helyi és regionális következményei

Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása az intelligens energiahálózatok fejlesztésének helyi és regionális következményeiről (2013/2128(INI))

(2017/C 093/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 174., 175., 176., 177., 178. és 191. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 174., 175., 176., 177., 178. és 191. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 37. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 37. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ (26.) jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ (26.) jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és a tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és a tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a Kohéziós Alapról, és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1300/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kohéziós Alapról, és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1300/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek az Európai Szociális Alapból egyes tagállamok számára biztosított pénzügyi allokációk tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. december 11-i 1298/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek az Európai Szociális Alapból egyes tagállamok számára biztosított pénzügyi allokációk tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. december 11-i 1298/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló 1082/2006/EK rendeletnek a csoportosulások létrehozásának és működésének egyértelművé tétele, egyszerűsítése és javítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. december 17-i 1302/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló 1082/2006/EK rendeletnek a csoportosulások létrehozásának és működésének egyértelművé tétele, egyszerűsítése és javítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. december 17-i 1302/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7),

| — | tekintettel a környezetvédelem állami támogatásáról szóló közösségi iránymutatásra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezetvédelem állami támogatásáról szóló közösségi iránymutatásra (8),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2013. július 22-i 734/2013/EU tanácsi rendeletre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2013. július 22-i 734/2013/EU tanácsi rendeletre (9),

| — | tekintettel az „Uniós iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról” című bizottsági közleményre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Uniós iránymutatás az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a széles sávú hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról” című bizottsági közleményre (10),

| — | tekintettel az „Intelligens hálózatok: az innovációtól a megvalósításig” című, 2011. április 12-i bizottsági közleményre (COM(2011)0202), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Intelligens hálózatok: az innovációtól a megvalósításig” című, 2011. április 12-i bizottsági közleményre (COM(2011)0202),

| — | tekintettel a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11),

| — | tekintettel az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (12),

| — | tekintettel az „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című, 2011. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című, 2011. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2011)0112),

| — | tekintettel „A belső energiapiac működőképessé tétele” című, 2012. november 15-i bizottsági közleményre (COM(2012)0663), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A belső energiapiac működőképessé tétele” című, 2012. november 15-i bizottsági közleményre (COM(2012)0663),

| — | tekintettel a „Megújuló energia: az európai energiapiac egyik meghatározó tényezője” című, 2012. június 6-i bizottsági közleményre (COM(2012)0271), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Megújuló energia: az európai energiapiac egyik meghatározó tényezője” című, 2012. június 6-i bizottsági közleményre (COM(2012)0271),

| — | tekintettel a Bizottság „Az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló kerete” című, 2013. március 27-i zöld könyvére (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló kerete” című, 2013. március 27-i zöld könyvére (COM(2013)0169),

| — | tekintettel a mikrotermelésről, azaz a kis léptékű elektromosáram- és hőtermelésről szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mikrotermelésről, azaz a kis léptékű elektromosáram- és hőtermelésről szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel „Az uniós kohéziós politika és résztvevőinek szerepéről az új európai energiapolitika végrehajtásában” című, 2013. január 16-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós kohéziós politika és résztvevőinek szerepéről az új európai energiapolitika végrehajtásában” című, 2013. január 16-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a kohéziós politika energiahatékonysági intézkedéseinek végrehajtásáról és hatásáról szóló, 2013. szeptember 10-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kohéziós politika energiahatékonysági intézkedéseinek végrehajtásáról és hatásáról szóló, 2013. szeptember 10-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) irányuló, 2012. január 25-i javaslatra (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet) irányuló, 2012. január 25-i javaslatra (COM(2012)0011),

| — | tekintettel a „Régiók 2020-ban – az EU régiói előtt álló jövőbeli kihívások értékelése” című, 2008. november 14-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2008)2868), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Régiók 2020-ban – az EU régiói előtt álló jövőbeli kihívások értékelése” című, 2008. november 14-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2008)2868),

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégia keretei közötti intelligens növekedéshez hozzájáruló regionális politikáról szóló, 2010. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégia keretei közötti intelligens növekedéshez hozzájáruló regionális politikáról szóló, 2010. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2010)0553),

| — | tekintettel a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, XXX-i .../.../EU bizottsági rendelettervezetet tartalmazó konzultációs anyagra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, XXX-i .../.../EU bizottsági rendelettervezetet tartalmazó konzultációs anyagra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0019/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0019/2014),

| A. | mivel a hatékony energiafelhasználás és a decentralizált energiatermelés bevált gyakorlatainak számos példája – mint például Burgenland régió, a „MaReS – Macaronesia Research Strategy” és a „Green Islands” elnevezésű projekt, a hollandiai Energy Valley, a Regenerative Model Region Harz nevű németországi projekt, a csehországi Hostětín, a skóciai „Orkney Micro Renewables” című projekt, valamint CONCERTO elnevezésű bizottsági kezdeményezés keretében megvalósított városi és közösségi kísérleti projektek vagy a CO-POWER elnevezésű projekt – arra utal, hogy a helyi közösségek és a polgárok termeléshez hozzájáruló fogyasztókká válhatnak, akik a saját energiaszükségleteik kielégítésére termelnek, ugyanakkor eladják az energiát a hálózatnak, vagy az általuk termelt energia fel nem használt részét értékesítik a piacon, a nettó fogyasztás mérésének alkalmazásával pedig jóváírást kapnak a villamosenergia-többletért, és a többi szereplővel együtt virtuális erőműveket üzemeltetnek, az érintett szereplőknek a regionális intézkedések tervezésébe és végrehajtásába történő bevonásával maximalizálják az elért előnyöket, ösztönzik az aktív részvételt és információcserét, emellett az energiához kapcsolódó más ágazatok, például a közlekedés és a lakhatás bevonásával átfogó megközelítést alakítanak ki, valamint intelligens pénzügyi támogatási mechanizmusokat vesznek igénybe, és új munkahelyeket teremtenek; |
| --- | --- |

A.

mivel a hatékony energiafelhasználás és a decentralizált energiatermelés bevált gyakorlatainak számos példája – mint például Burgenland régió, a „MaReS – Macaronesia Research Strategy” és a „Green Islands” elnevezésű projekt, a hollandiai Energy Valley, a Regenerative Model Region Harz nevű németországi projekt, a csehországi Hostětín, a skóciai „Orkney Micro Renewables” című projekt, valamint CONCERTO elnevezésű bizottsági kezdeményezés keretében megvalósított városi és közösségi kísérleti projektek vagy a CO-POWER elnevezésű projekt – arra utal, hogy a helyi közösségek és a polgárok termeléshez hozzájáruló fogyasztókká válhatnak, akik a saját energiaszükségleteik kielégítésére termelnek, ugyanakkor eladják az energiát a hálózatnak, vagy az általuk termelt energia fel nem használt részét értékesítik a piacon, a nettó fogyasztás mérésének alkalmazásával pedig jóváírást kapnak a villamosenergia-többletért, és a többi szereplővel együtt virtuális erőműveket üzemeltetnek, az érintett szereplőknek a regionális intézkedések tervezésébe és végrehajtásába történő bevonásával maximalizálják az elért előnyöket, ösztönzik az aktív részvételt és információcserét, emellett az energiához kapcsolódó más ágazatok, például a közlekedés és a lakhatás bevonásával átfogó megközelítést alakítanak ki, valamint intelligens pénzügyi támogatási mechanizmusokat vesznek igénybe, és új munkahelyeket teremtenek;

| B. | mivel a Parlament már elfogadott jelentéseket az Unió kohéziós politikájának és közreműködő feleinek az új európai energiapolitika végrehajtásában betöltött szerepéről, valamint a kohéziós politika keretében szorgalmazott energiahatékonysági intézkedések végrehajtásáról és hatásairól; |
| --- | --- |

B.

mivel a Parlament már elfogadott jelentéseket az Unió kohéziós politikájának és közreműködő feleinek az új európai energiapolitika végrehajtásában betöltött szerepéről, valamint a kohéziós politika keretében szorgalmazott energiahatékonysági intézkedések végrehajtásáról és hatásairól;

| C. | mivel az intelligens energiarendszerek működése céljából gyűjtött személyes adatok fokozottan bizalmas adatok, hiszen ezekből vissza lehet következtetni a felhasználói magatartásra, és ezért biztosítani kell ezen adatok különleges védelmét; |
| --- | --- |

C.

mivel az intelligens energiarendszerek működése céljából gyűjtött személyes adatok fokozottan bizalmas adatok, hiszen ezekből vissza lehet következtetni a felhasználói magatartásra, és ezért biztosítani kell ezen adatok különleges védelmét;

Új lehetőségek a regionális gazdaság számára

| 1. | üdvözli az energiatermelés és -fogyasztás módját illetően a régiókban megfigyelhető paradigmaváltást, amelynek keretében az „alapterhelési logika” szerint működő, rugalmatlan hagyományos modell felől egy változatos forrásokat felhasználó, decentralizált és helyi termelés felé való elmozdulás tapasztalható, amely a megújuló forrásokból történő kis léptékű energiatermelés nagy részarányát rugalmas, és a változásokhoz igazodó kereslettel és elosztott tárolással egyesíti; a fenntartható fejlődés megőrzése és a jövőbeli kereslet kívánalmainak teljesítése érdekében elő kell mozdítani a decentralizált és helyi termelésen alapuló új energiatermelési és -fogyasztási modelleket; hangsúlyozza, hogy ehhez a paradigmaváltáshoz nélkülözhetetlen az intelligens hálózat, és hogy az intelligens hálózat megvalósítását – a régiók számára kínált előnyök és piaci lehetőségek maximalizálása, valamint a fenntarthatóság, a növekedés és az innováció megvalósítása érdekében – a regionális fejlesztésre irányuló ágazatközi és átfogó megközelítés kontextusába kell helyezni; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az energiatermelés és -fogyasztás módját illetően a régiókban megfigyelhető paradigmaváltást, amelynek keretében az „alapterhelési logika” szerint működő, rugalmatlan hagyományos modell felől egy változatos forrásokat felhasználó, decentralizált és helyi termelés felé való elmozdulás tapasztalható, amely a megújuló forrásokból történő kis léptékű energiatermelés nagy részarányát rugalmas, és a változásokhoz igazodó kereslettel és elosztott tárolással egyesíti; a fenntartható fejlődés megőrzése és a jövőbeli kereslet kívánalmainak teljesítése érdekében elő kell mozdítani a decentralizált és helyi termelésen alapuló új energiatermelési és -fogyasztási modelleket; hangsúlyozza, hogy ehhez a paradigmaváltáshoz nélkülözhetetlen az intelligens hálózat, és hogy az intelligens hálózat megvalósítását – a régiók számára kínált előnyök és piaci lehetőségek maximalizálása, valamint a fenntarthatóság, a növekedés és az innováció megvalósítása érdekében – a regionális fejlesztésre irányuló ágazatközi és átfogó megközelítés kontextusába kell helyezni;

| 2. | rámutat, hogy a jelenlegi uniós keretrendszerben Európa számos régiójában folynak olyan projektek, amelyek egyrészt elősegítik a szinergiák kialakulását a kiválasztott területeken, másrészt ösztönzik a fenntartható energiafelhasználást és a megújuló energiaforrások kiaknázását, és ahol köz- és magánszférabeli partnerek közös erővel törekednek az energiaágazatban a regionális növekedési lehetőségek feltárására az európai strukturális és beruházási alapok forrásainak korai bevonása, a helyi, regionális, nemzeti és európai szintű célirányos partnerségek, illetve a helyi energiaforrások kinyerésére irányuló hatékony decentralizált végrehajtási stratégiák révén; |
| --- | --- |

2.

rámutat, hogy a jelenlegi uniós keretrendszerben Európa számos régiójában folynak olyan projektek, amelyek egyrészt elősegítik a szinergiák kialakulását a kiválasztott területeken, másrészt ösztönzik a fenntartható energiafelhasználást és a megújuló energiaforrások kiaknázását, és ahol köz- és magánszférabeli partnerek közös erővel törekednek az energiaágazatban a regionális növekedési lehetőségek feltárására az európai strukturális és beruházási alapok forrásainak korai bevonása, a helyi, regionális, nemzeti és európai szintű célirányos partnerségek, illetve a helyi energiaforrások kinyerésére irányuló hatékony decentralizált végrehajtási stratégiák révén;

| 3. | hangsúlyozza az intelligens energiahálózatok számos előnyét az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése, a megújuló energiák és az elosztott villamosenergia-termelés részesedésének növelése, az ellátásbiztonság háztartások számára való biztosítása, valamint a közlekedésben az elektromosság hatékony felhasználásához szükséges feltételek megteremtése szempontjából, ezenkívül a fogyasztók számára azon lehetőség megadása tekintetében, hogy fogyasztásukat úgy alakítsák, hogy a legalacsonyabb árak előnyeit élvezzék, és egyúttal energiát takarítsanak meg, továbbá az energiahatékonyság javítása, a villamos energia megtakarítása, az energia csúcsidőszakon kívüli felhasználása révén a villamosenergia-hálózatba való költséges beruházások megtakarítása, az Unió technológiai innovációjának és fejlődésének fellendítése terén; hangsúlyozza a polgárok részvételének szükségességét minden szakaszban, beleértve a kétirányú adatáramlást biztosító fejlett mérési infrastruktúra alkalmazását, valamint az elosztórendszer-üzemeltetők és az intelligens hálózati technológiák szolgáltatói által tervezett tevékenységeket is; rámutat, hogy az intelligens hálózatok fejlesztése és használata jelentősen csökkenti az átvitel és az elosztás során az energiaveszteséget; kiemeli, hogy önjavító képességének köszönhetően az automatikus hálózati rekonfiguráció a feszültségkimaradások megelőzése vagy helyreállítása érdekében is alkalmazható; megjegyzi azonban, hogy számos régióban a nemzeti támogatási rendszer nem a megújuló technológiák magánháztartásokban történő alkalmazásának leghatékonyabb módját részesíti előnyben; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza az intelligens energiahálózatok számos előnyét az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése, a megújuló energiák és az elosztott villamosenergia-termelés részesedésének növelése, az ellátásbiztonság háztartások számára való biztosítása, valamint a közlekedésben az elektromosság hatékony felhasználásához szükséges feltételek megteremtése szempontjából, ezenkívül a fogyasztók számára azon lehetőség megadása tekintetében, hogy fogyasztásukat úgy alakítsák, hogy a legalacsonyabb árak előnyeit élvezzék, és egyúttal energiát takarítsanak meg, továbbá az energiahatékonyság javítása, a villamos energia megtakarítása, az energia csúcsidőszakon kívüli felhasználása révén a villamosenergia-hálózatba való költséges beruházások megtakarítása, az Unió technológiai innovációjának és fejlődésének fellendítése terén; hangsúlyozza a polgárok részvételének szükségességét minden szakaszban, beleértve a kétirányú adatáramlást biztosító fejlett mérési infrastruktúra alkalmazását, valamint az elosztórendszer-üzemeltetők és az intelligens hálózati technológiák szolgáltatói által tervezett tevékenységeket is; rámutat, hogy az intelligens hálózatok fejlesztése és használata jelentősen csökkenti az átvitel és az elosztás során az energiaveszteséget; kiemeli, hogy önjavító képességének köszönhetően az automatikus hálózati rekonfiguráció a feszültségkimaradások megelőzése vagy helyreállítása érdekében is alkalmazható; megjegyzi azonban, hogy számos régióban a nemzeti támogatási rendszer nem a megújuló technológiák magánháztartásokban történő alkalmazásának leghatékonyabb módját részesíti előnyben;

| 4. | ebben az összefüggésben felhívja a figyelmet arra, hogy a hátrányos helyzetű régiók – beleértve a legkülső és külső régiókat, illetve a szigeteket – esetében lehetőség van az energiahálózatot érintő földrajzi (vagy területi) módosításokra és az intelligens energiahálózatok támogatására, így e régiók energiafogyasztókból energiatermelőkké válhatnak, és az energiaellátás biztonságának, valamint az intelligens hálózatok alkalmazásának és üzemeltetésének szavatolásával egyidejűleg jelentős gazdasági és versenyelőnyökre tehetnek szert; megjegyzi, hogy az intelligens hálózatok alkalmazása és üzemeltetése lehetőségeket teremt e régiók számára a felmerülő energiaköltségek csökkentésére; |
| --- | --- |

4.

ebben az összefüggésben felhívja a figyelmet arra, hogy a hátrányos helyzetű régiók – beleértve a legkülső és külső régiókat, illetve a szigeteket – esetében lehetőség van az energiahálózatot érintő földrajzi (vagy területi) módosításokra és az intelligens energiahálózatok támogatására, így e régiók energiafogyasztókból energiatermelőkké válhatnak, és az energiaellátás biztonságának, valamint az intelligens hálózatok alkalmazásának és üzemeltetésének szavatolásával egyidejűleg jelentős gazdasági és versenyelőnyökre tehetnek szert; megjegyzi, hogy az intelligens hálózatok alkalmazása és üzemeltetése lehetőségeket teremt e régiók számára a felmerülő energiaköltségek csökkentésére;

| 5. | rámutat, hogy a hálózati infrastruktúra, a hálózatkezelés és a piaci szabályok jelenleg a nukleáris és a fosszilis tüzelőanyagokkal működő erőművek igényeihez és lehetőségeihez igazodnak, és ezért azok versenyhátrányt jelentenek az új technológiák – így a megújuló energiaforrások – számára; |
| --- | --- |

5.

rámutat, hogy a hálózati infrastruktúra, a hálózatkezelés és a piaci szabályok jelenleg a nukleáris és a fosszilis tüzelőanyagokkal működő erőművek igényeihez és lehetőségeihez igazodnak, és ezért azok versenyhátrányt jelentenek az új technológiák – így a megújuló energiaforrások – számára;

| 6. | felszólítja a tagállamokat, illetve a regionális és helyi hatóságokat, hogy az európai strukturális és beruházási alapok, többek között a magánberuházásokat ösztönző pénzügyi eszközök igénybevétele révén történő beruházásösztönzés alapos megfontolásával a lehető leghamarabb végezzenek a helyi intelligens hálózatokra irányuló beruházásokat, az adott régiók környezeti, gazdasági, társadalmi és területi szükségleteire és sajátosságaira is figyelemmel, mivel nincs olyan egységes megoldás, amely minden régió számára megfelel; rugalmas helyi és regionális szintű megközelítést sürget, amely csökkentené az energiatermelési, -tárolási és -hatékonysági intézkedések akár határokon átnyúló együttes alkalmazása, valamint a más ágazatokkal, például az információs és kommunikációs technológiák (ikt) ágazatával és a közlekedési ágazattal való együttműködés előtt álló akadályokat; hangsúlyozza e tekintetben a megújuló energiaforrások kiaknázásához kapcsolódó szivattyús energiatározó rendszerek jelentőségét; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a tagállamokat, illetve a regionális és helyi hatóságokat, hogy az európai strukturális és beruházási alapok, többek között a magánberuházásokat ösztönző pénzügyi eszközök igénybevétele révén történő beruházásösztönzés alapos megfontolásával a lehető leghamarabb végezzenek a helyi intelligens hálózatokra irányuló beruházásokat, az adott régiók környezeti, gazdasági, társadalmi és területi szükségleteire és sajátosságaira is figyelemmel, mivel nincs olyan egységes megoldás, amely minden régió számára megfelel; rugalmas helyi és regionális szintű megközelítést sürget, amely csökkentené az energiatermelési, -tárolási és -hatékonysági intézkedések akár határokon átnyúló együttes alkalmazása, valamint a más ágazatokkal, például az információs és kommunikációs technológiák (ikt) ágazatával és a közlekedési ágazattal való együttműködés előtt álló akadályokat; hangsúlyozza e tekintetben a megújuló energiaforrások kiaknázásához kapcsolódó szivattyús energiatározó rendszerek jelentőségét;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az intelligens hálózatok kiépítéséhez állandó, hosszú távú szakpolitikai keretre van szükség; felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő 2030-ig megvalósítandó ambiciózus energiahatékonysági és a megújuló energiákra, illetve az üvegházhatású gázkibocsátásokra vonatkozó stratégiákat, szakpolitikákat és célokat, biztonságos jövőképet nyújtva ezáltal a befektetők és a kapcsolódó ágazatok számára, és előmozdítva egy intelligens energiarendszer kialakítását; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az intelligens hálózatok kiépítéséhez állandó, hosszú távú szakpolitikai keretre van szükség; felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő 2030-ig megvalósítandó ambiciózus energiahatékonysági és a megújuló energiákra, illetve az üvegházhatású gázkibocsátásokra vonatkozó stratégiákat, szakpolitikákat és célokat, biztonságos jövőképet nyújtva ezáltal a befektetők és a kapcsolódó ágazatok számára, és előmozdítva egy intelligens energiarendszer kialakítását;

| 8. | emlékeztet, hogy a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervben felvázolt forgatókönyvek többségében az elosztott megújuló energiatermelés megfelelő integrációja megvalósíthatatlan a helyi és regionális intelligens villamosenergia-elosztó hálózatok fejlesztése nélkül, főként mivel e hálózatok információáramlási és villamosenergia-ellátási összeköttetést teremtenek a helyi társadalmi-gazdasági fejlesztési övezetek között, ami lehetővé teszi e változó energiaforrások rugalmas kezelését és szükséges tartalékolását; felszólít ezért, hogy tulajdonítsanak nagyobb jelentőséget az elosztó hálózatoknak; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az intelligens hálózatok fejlesztésének lényege, hogy az energiának a termelési helyszíntől a végső felhasználás helyszínéig való szállítása hatékonyan történjen; rámutat továbbá, hogy az intelligens hálózatok jelentős hozzáadott értékét csak tovább növeli, hogy e hálózatok nagyobb léptékű – például nemzeti, vagy akár európai – szinten állnak egymással összeköttetésben, a villamos energia iránti kereslet e szinteken történő irányításával és a kereslet széthúzásának köszönhetően pedig a túlságosan alacsony (vagy túlságosan magas) helyi termelés esetén még inkább lehetővé válik a fogyasztás (vagy a fogyasztási források) kiiktatása; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet, hogy a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervben felvázolt forgatókönyvek többségében az elosztott megújuló energiatermelés megfelelő integrációja megvalósíthatatlan a helyi és regionális intelligens villamosenergia-elosztó hálózatok fejlesztése nélkül, főként mivel e hálózatok információáramlási és villamosenergia-ellátási összeköttetést teremtenek a helyi társadalmi-gazdasági fejlesztési övezetek között, ami lehetővé teszi e változó energiaforrások rugalmas kezelését és szükséges tartalékolását; felszólít ezért, hogy tulajdonítsanak nagyobb jelentőséget az elosztó hálózatoknak; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az intelligens hálózatok fejlesztésének lényege, hogy az energiának a termelési helyszíntől a végső felhasználás helyszínéig való szállítása hatékonyan történjen; rámutat továbbá, hogy az intelligens hálózatok jelentős hozzáadott értékét csak tovább növeli, hogy e hálózatok nagyobb léptékű – például nemzeti, vagy akár európai – szinten állnak egymással összeköttetésben, a villamos energia iránti kereslet e szinteken történő irányításával és a kereslet széthúzásának köszönhetően pedig a túlságosan alacsony (vagy túlságosan magas) helyi termelés esetén még inkább lehetővé válik a fogyasztás (vagy a fogyasztási források) kiiktatása;

| 9. | felszólít a belső piacra vonatkozó uniós rendeletekben és irányelvekben rugalmasabb megközelítés alkalmazására, amely csökkentené az energiatermelési, -ellátási, -tárolási és -hatékonysági intézkedések tekintetében a régióspecifikus megoldások és az ilyen intézkedések együttes alkalmazása, köztük a köz- és magánszféra közötti partnerségek és a határon átnyúló projektek előtt álló akadályokat; |
| --- | --- |

9.

felszólít a belső piacra vonatkozó uniós rendeletekben és irányelvekben rugalmasabb megközelítés alkalmazására, amely csökkentené az energiatermelési, -ellátási, -tárolási és -hatékonysági intézkedések tekintetében a régióspecifikus megoldások és az ilyen intézkedések együttes alkalmazása, köztük a köz- és magánszféra közötti partnerségek és a határon átnyúló projektek előtt álló akadályokat;

Intelligens energiarendszerek

| 10. | hangsúlyozza, hogy az intelligens hálózatok sikeres megvalósításához ki kell alakítani a regionális és helyi közösségek számára szóló, „intelligens energiarendszerre” irányuló stratégiát, amelynek értelmében az intelligens hálózatok a regionális energiarendszer részét képeznék, és nagy lenne bennük a megújuló forrásokból – többek között a decentralizált termelési kapacitásokból – származó energia részaránya, amit a keresletoldali szabályozás, energiahatékonysági intézkedések, fokozott energiatakarékosság és intelligens tárolási megoldások, valamint a közlekedési ágazat bevonása (e-közlekedés) és a szomszédos hálózatokkal való intenzívebb kapcsolatok egészítenének ki; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az intelligens hálózatok sikeres megvalósításához ki kell alakítani a regionális és helyi közösségek számára szóló, „intelligens energiarendszerre” irányuló stratégiát, amelynek értelmében az intelligens hálózatok a regionális energiarendszer részét képeznék, és nagy lenne bennük a megújuló forrásokból – többek között a decentralizált termelési kapacitásokból – származó energia részaránya, amit a keresletoldali szabályozás, energiahatékonysági intézkedések, fokozott energiatakarékosság és intelligens tárolási megoldások, valamint a közlekedési ágazat bevonása (e-közlekedés) és a szomszédos hálózatokkal való intenzívebb kapcsolatok egészítenének ki;

| 11. | megjegyzi, hogy az intelligens fogyasztásmérők szerepet játszanak a kétirányú kommunikáció biztosításában, ami lehetővé teszi pontos számláknak a fogyasztók részére történő kiállítását, és növeli a keresleti oldal közreműködését, amikor is a fogyasztók az energiatermelés csúcsidőszakaihoz és legkevésbé intenzív időszakaihoz igazítják szokásaikat; hangsúlyozza, hogy a polgároknak az intelligens energiarendszer minden előnyéből részesülniük kell, és hogy a polgárok szerepvállalása hatékonyabb magatartást, ezáltal pedig a nyílt protokollok révén összességében fokozottabb energiamegtakarítást eredményez; kiemeli az elosztórendszer-üzemeltetőknek mint szolgáltatóknak a helyi, regionális vagy nemzeti hatóságok felé fennálló felelősségét, hogy hozzáférést biztosítsanak ezen általános érdekű szolgáltatáshoz a hálózati biztonság és stabilitás garantálásával; kiemeli, hogy minden polgárnak közvetlen hozzáféréssel kell rendelkeznie a fogyasztási és termelési adatokhoz az intelligens hálózatok hatékony és biztonságos működésének biztosítása érdekében; sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy – az intelligens fogyasztásmérők felhasználásával – lehetővé váljon az elektromos berendezéseknek (különösen a mosógépek, a mosogatógépek, a hőszivattyúk, a hőtárolós berendezések, stb.) a legkedvezőbb díjszabási időszakokban való automatikus üzemeltetése; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy az intelligens fogyasztásmérők szerepet játszanak a kétirányú kommunikáció biztosításában, ami lehetővé teszi pontos számláknak a fogyasztók részére történő kiállítását, és növeli a keresleti oldal közreműködését, amikor is a fogyasztók az energiatermelés csúcsidőszakaihoz és legkevésbé intenzív időszakaihoz igazítják szokásaikat; hangsúlyozza, hogy a polgároknak az intelligens energiarendszer minden előnyéből részesülniük kell, és hogy a polgárok szerepvállalása hatékonyabb magatartást, ezáltal pedig a nyílt protokollok révén összességében fokozottabb energiamegtakarítást eredményez; kiemeli az elosztórendszer-üzemeltetőknek mint szolgáltatóknak a helyi, regionális vagy nemzeti hatóságok felé fennálló felelősségét, hogy hozzáférést biztosítsanak ezen általános érdekű szolgáltatáshoz a hálózati biztonság és stabilitás garantálásával; kiemeli, hogy minden polgárnak közvetlen hozzáféréssel kell rendelkeznie a fogyasztási és termelési adatokhoz az intelligens hálózatok hatékony és biztonságos működésének biztosítása érdekében; sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy – az intelligens fogyasztásmérők felhasználásával – lehetővé váljon az elektromos berendezéseknek (különösen a mosógépek, a mosogatógépek, a hőszivattyúk, a hőtárolós berendezések, stb.) a legkedvezőbb díjszabási időszakokban való automatikus üzemeltetése;

| 12. | felszólítja a Bizottságot és annak az intelligens energiahálózatokkal foglalkozó munkacsoportját, hogy frissítse az intelligens hálózatok meglévő fogalommeghatározását, és terjessze ki azt az intelligens energiarendszerre; felszólítja a helyi és regionális hatóságokat, hogy tartsák kézben az energiafogyasztást és a terhelés csökkentését, valamint dolgozzanak ki és fogadjanak el intelligens energiarendszeren alapuló regionális stratégiákat; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Bizottságot és annak az intelligens energiahálózatokkal foglalkozó munkacsoportját, hogy frissítse az intelligens hálózatok meglévő fogalommeghatározását, és terjessze ki azt az intelligens energiarendszerre; felszólítja a helyi és regionális hatóságokat, hogy tartsák kézben az energiafogyasztást és a terhelés csökkentését, valamint dolgozzanak ki és fogadjanak el intelligens energiarendszeren alapuló regionális stratégiákat;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az intelligens hálózatok régiók számára nyújtott gazdasági hatékonyságának biztosítása érdekében a közvetlen és közvetett előnyöket együttesen kell érvényesíteni, az energiaágazatot több más szektorral, különösen a lakhatással és a közlekedéssel, egyúttal azonban a környezetvédelmi, várostervezési, társadalmi befogadási és hulladékgazdálkodási ágazattal, valamint az építőiparral is összekapcsolva, hogy a gazdasági előnyök maximálásával, valamint a régiók energiakínálatának és -keresletének összehangolásával egyidejűleg az energiatakarékossági célok elérésére is sor kerüljön; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az intelligens hálózatok régiók számára nyújtott gazdasági hatékonyságának biztosítása érdekében a közvetlen és közvetett előnyöket együttesen kell érvényesíteni, az energiaágazatot több más szektorral, különösen a lakhatással és a közlekedéssel, egyúttal azonban a környezetvédelmi, várostervezési, társadalmi befogadási és hulladékgazdálkodási ágazattal, valamint az építőiparral is összekapcsolva, hogy a gazdasági előnyök maximálásával, valamint a régiók energiakínálatának és -keresletének összehangolásával egyidejűleg az energiatakarékossági célok elérésére is sor kerüljön;

| 14. | felszólít az intelligens technológiák előtt álló legfőbb kihívások – többek között a technológiák meglévő hálózattal való interoperabilitása és egyes szabályozási nehézségek – leküzdése érdekében az ikt-ágazaton belüli innovációra és fokozott beruházásokra; felszólítja a Bizottságot, valamint a nemzeti és regionális szereplőket, hogy teremtsenek kedvező szabályozási és beruházási körülményeket, amelyek lehetővé teszik interoperábilis ikt-megoldások fejlesztését; |
| --- | --- |

14.

felszólít az intelligens technológiák előtt álló legfőbb kihívások – többek között a technológiák meglévő hálózattal való interoperabilitása és egyes szabályozási nehézségek – leküzdése érdekében az ikt-ágazaton belüli innovációra és fokozott beruházásokra; felszólítja a Bizottságot, valamint a nemzeti és regionális szereplőket, hogy teremtsenek kedvező szabályozási és beruházási körülményeket, amelyek lehetővé teszik interoperábilis ikt-megoldások fejlesztését;

A helyi foglalkoztatásra gyakorolt pozitív hatások

| 15. | ösztönzi valamennyi régiót és helyi hatóságot az intelligens energiarendszereknek mint a helyi zöld és fenntartható munkahelyek forrásainak megfontolására és az azokba történő beruházásra; kiemeli, hogy az építőipar az egyik olyan fő terület, ahol munkahelyek jönnek majd létre, nemcsak az intelligens energiahálózatokba való közvetlen beruházások révén, hanem az uniós technológiai fejlesztések, az innováció és a kkv-k versenyképességének fokozása, az energiahatékonysági intézkedésekbe és a felújításokba való beruházások útján, például a lakhatási ágazatban, valamint a szektor magas energiahatékonyságú épületek építésére javasolt új technológiai megoldásokhoz való igazítása révén is; |
| --- | --- |

15.

ösztönzi valamennyi régiót és helyi hatóságot az intelligens energiarendszereknek mint a helyi zöld és fenntartható munkahelyek forrásainak megfontolására és az azokba történő beruházásra; kiemeli, hogy az építőipar az egyik olyan fő terület, ahol munkahelyek jönnek majd létre, nemcsak az intelligens energiahálózatokba való közvetlen beruházások révén, hanem az uniós technológiai fejlesztések, az innováció és a kkv-k versenyképességének fokozása, az energiahatékonysági intézkedésekbe és a felújításokba való beruházások útján, például a lakhatási ágazatban, valamint a szektor magas energiahatékonyságú épületek építésére javasolt új technológiai megoldásokhoz való igazítása révén is;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az intelligens hálózatok bevezetése lehetőséget ad – a főként kkv-k által fémjelzett – elektronikai és elektrotechnikai iparban tevékenykedő uniós technológiaszolgáltatóknak arra, hogy fokozzák versenyképességüket, és vezető szerepet töltsenek be a globális technológiai színtéren; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az intelligens hálózatok bevezetése lehetőséget ad – a főként kkv-k által fémjelzett – elektronikai és elektrotechnikai iparban tevékenykedő uniós technológiaszolgáltatóknak arra, hogy fokozzák versenyképességüket, és vezető szerepet töltsenek be a globális technológiai színtéren;

| 17. | felszólít valamennyi régiót az ezen új munkahelyekhez kapcsolódó készségekre és képzésre irányuló beruházások megfontolására, figyelembe véve, hogy az ikt-szolgáltatások, a közlekedési ágazat, valamint az intelligens felszereléseket, infrastruktúrát és szolgáltatásokat, például az új berendezéseket szállító ágazatok területén is számos új helyi munkahely jöhet létre, emellett viszont kerüljék el a szakképzett munkaerő hiányát, és tegyék lehetővé az adott ágazatokban megjelenő új foglalkozások követelményeihez való alkalmazkodást; felszólítja a tagállamokat és a régiókat, hogy támogassák a megújuló energiák területén a felsőoktatási és szakképzési szinten indított képzési kezdeményezéseket, például környezetvédelmi műszaki tanulmányok, valamint új szakmai képzések (pl. napelemszerelő) kidolgozása révén; kiemeli, hogy az intelligens energiarendszert sikeresen bevezető régiók további munkahelyeket vonzhatnak a térségbe speciális képzések formájában, e szakterületen jártas műszaki egyetemek és főiskolák létrehozásával; felszólítja a régiókat, hogy folytassanak együttműködést az intelligens szakosodás terén, és üdvözli azokat a programokat, amelyek keretében sor kerül az ismeretek régiók közötti és határokon átnyúló jellegű megosztására; felhívja a figyelmet azon kezdeményezésekre, amelyeket az EIT szorgalmaz a fenntartható energia témájában létrejött tudományos és innovációs társulás („KIC InnoEnergy”) keretében az intelligens hálózatok kutatása és fejlesztése, valamint az ágazatban működő szakemberek képzése területén; rámutat továbbá a regionális innovációs programok (Regional Innovation Schemes, RIS) kialakításának új lehetőségeire; |
| --- | --- |

17.

felszólít valamennyi régiót az ezen új munkahelyekhez kapcsolódó készségekre és képzésre irányuló beruházások megfontolására, figyelembe véve, hogy az ikt-szolgáltatások, a közlekedési ágazat, valamint az intelligens felszereléseket, infrastruktúrát és szolgáltatásokat, például az új berendezéseket szállító ágazatok területén is számos új helyi munkahely jöhet létre, emellett viszont kerüljék el a szakképzett munkaerő hiányát, és tegyék lehetővé az adott ágazatokban megjelenő új foglalkozások követelményeihez való alkalmazkodást; felszólítja a tagállamokat és a régiókat, hogy támogassák a megújuló energiák területén a felsőoktatási és szakképzési szinten indított képzési kezdeményezéseket, például környezetvédelmi műszaki tanulmányok, valamint új szakmai képzések (pl. napelemszerelő) kidolgozása révén; kiemeli, hogy az intelligens energiarendszert sikeresen bevezető régiók további munkahelyeket vonzhatnak a térségbe speciális képzések formájában, e szakterületen jártas műszaki egyetemek és főiskolák létrehozásával; felszólítja a régiókat, hogy folytassanak együttműködést az intelligens szakosodás terén, és üdvözli azokat a programokat, amelyek keretében sor kerül az ismeretek régiók közötti és határokon átnyúló jellegű megosztására; felhívja a figyelmet azon kezdeményezésekre, amelyeket az EIT szorgalmaz a fenntartható energia témájában létrejött tudományos és innovációs társulás („KIC InnoEnergy”) keretében az intelligens hálózatok kutatása és fejlesztése, valamint az ágazatban működő szakemberek képzése területén; rámutat továbbá a regionális innovációs programok (Regional Innovation Schemes, RIS) kialakításának új lehetőségeire;

| 18. | kiemeli, hogy az intelligens energiarendszerekre irányuló, többek között az európai strukturális és beruházási alapok révén megvalósuló állami beruházások megerősíthetik a fenntartható helyi foglalkoztatási lehetőségeket, továbbá szinergiahatásokat és továbbgyűrűző hatásokat eredményezhetnek a foglalkoztatás terén, a régiók számára pedig hosszú távú helyi előnyöket gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi szempontból is, valamint egyaránt alkalmazhatók a gazdasági nehézségek leküzdésének eszközeként, különösen a válság sújtotta országok egyes térségeiben; |
| --- | --- |

18.

kiemeli, hogy az intelligens energiarendszerekre irányuló, többek között az európai strukturális és beruházási alapok révén megvalósuló állami beruházások megerősíthetik a fenntartható helyi foglalkoztatási lehetőségeket, továbbá szinergiahatásokat és továbbgyűrűző hatásokat eredményezhetnek a foglalkoztatás terén, a régiók számára pedig hosszú távú helyi előnyöket gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi szempontból is, valamint egyaránt alkalmazhatók a gazdasági nehézségek leküzdésének eszközeként, különösen a válság sújtotta országok egyes térségeiben;

A polgárok szerepe

| 19. | hangsúlyozza, hogy a bevált gyakorlatokat és követendő példákat vizsgáló tanulmányok szerint az intelligens energiarendszer sikere gyakran az egyes polgárok, valamely szövetkezet, egy helyi közösség vagy több ilyen szereplő együttes helyi szerepvállalásának köszönhető; elismeri, hogy ez a szerepvállalás javítja az intelligens energiarendszerek valamennyi elemére irányuló beruházások elfogadottságát; hangsúlyozza, hogy a polgárok számára jobb tájékoztatást, valamint ösztönzőket, így például dinamikus árképzési mechanizmusokat és megfelelő ikt-eszközöket kell biztosítani annak érdekében, hogy részt vehessenek az intelligens energiarendszerek kialakítása, az energiatermelés, valamint az energetikai és hálózati tervezés és elosztás valamennyi szakaszában; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a bevált gyakorlatokat és követendő példákat vizsgáló tanulmányok szerint az intelligens energiarendszer sikere gyakran az egyes polgárok, valamely szövetkezet, egy helyi közösség vagy több ilyen szereplő együttes helyi szerepvállalásának köszönhető; elismeri, hogy ez a szerepvállalás javítja az intelligens energiarendszerek valamennyi elemére irányuló beruházások elfogadottságát; hangsúlyozza, hogy a polgárok számára jobb tájékoztatást, valamint ösztönzőket, így például dinamikus árképzési mechanizmusokat és megfelelő ikt-eszközöket kell biztosítani annak érdekében, hogy részt vehessenek az intelligens energiarendszerek kialakítása, az energiatermelés, valamint az energetikai és hálózati tervezés és elosztás valamennyi szakaszában;

| 20. | hangsúlyozza, hogy az intelligens rendszerek technikai jellegére való tekintettel a felhasználókat tájékoztatni kell, és számukra oktatást kell szervezni arról, hogy hogyan válhatnak a termeléshez hozzájáruló tájékozott fogyasztóvá, akik – különösen a hálózatok és az intelligens mérőórák közötti kapcsolat tekintetében – tudatában vannak e hálózatok kínálta lehetőségeknek; hangsúlyozza a fiatalok körében való figyelemfelhívás fontosságát a középfokú és szakképzésben tanuló diákoknak szóló oktatási programok végrehajtása révén; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy az intelligens rendszerek technikai jellegére való tekintettel a felhasználókat tájékoztatni kell, és számukra oktatást kell szervezni arról, hogy hogyan válhatnak a termeléshez hozzájáruló tájékozott fogyasztóvá, akik – különösen a hálózatok és az intelligens mérőórák közötti kapcsolat tekintetében – tudatában vannak e hálózatok kínálta lehetőségeknek; hangsúlyozza a fiatalok körében való figyelemfelhívás fontosságát a középfokú és szakképzésben tanuló diákoknak szóló oktatási programok végrehajtása révén;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy számolja fel a meglévő uniós jogszabályokban, különösen az állami támogatási szabályokban foglalt, a helyi szerepvállalást gátló akadályokat, valamint a szabályozási és jogi gátakat; felkéri a tagállamokat, hogy támogassák a helyi energiabetáplálási lehetőségeket és a helyi energia nemcsak a hálózat és a végfelhasználó közötti kétirányú megosztását, hanem a határokon átnyúló és a végfelhasználói egységek közötti megosztást is, ösztönözve ezáltal a helyi energiatermelésben való szerepvállalást és a helyben termelt energia megosztását; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy számolja fel a meglévő uniós jogszabályokban, különösen az állami támogatási szabályokban foglalt, a helyi szerepvállalást gátló akadályokat, valamint a szabályozási és jogi gátakat; felkéri a tagállamokat, hogy támogassák a helyi energiabetáplálási lehetőségeket és a helyi energia nemcsak a hálózat és a végfelhasználó közötti kétirányú megosztását, hanem a határokon átnyúló és a végfelhasználói egységek közötti megosztást is, ösztönözve ezáltal a helyi energiatermelésben való szerepvállalást és a helyben termelt energia megosztását;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az intelligens energiarendszerek megvalósítása jelentősen megváltoztatja majd a magán- és a közszférát, mivel a villamosenergia-ellátás adatgyűjtéssel és az adatok valós idejű közlésével jár majd; ennélfogva valamennyi szinten átlátható eljárásokat sürget, amelyekben minden szereplő, azaz a polgárok, a vállalkozások, az ágazat, a helyi hatóságok, az elosztórendszer-üzemeltetők, az átvitelirendszer-üzemeltetők, a helyi és regionális adatvédelmi tisztviselők vagy ombudsmanok és az intelligens hálózati technológiák szolgáltatói is részt vesznek; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az intelligens energiarendszerek megvalósítása jelentősen megváltoztatja majd a magán- és a közszférát, mivel a villamosenergia-ellátás adatgyűjtéssel és az adatok valós idejű közlésével jár majd; ennélfogva valamennyi szinten átlátható eljárásokat sürget, amelyekben minden szereplő, azaz a polgárok, a vállalkozások, az ágazat, a helyi hatóságok, az elosztórendszer-üzemeltetők, az átvitelirendszer-üzemeltetők, a helyi és regionális adatvédelmi tisztviselők vagy ombudsmanok és az intelligens hálózati technológiák szolgáltatói is részt vesznek;

Adatvédelem és a magánélet védelme

| 23. | hangsúlyozza, hogy az intelligens energiarendszerek üzemeltetéséhez nagy mennyiségű személyes adatra és számos profilra lesz szükség, ami az adatbiztonság megsértésének nagy kockázatával jár; nyomatékosítja, hogy az intelligens fogyasztásmérőkre vonatkozóan magas szintű előírásokra van szükség az adatvédelem és a személyes adatok védelme tekintetében, a polgárok számára pedig lehetővé kell tenni annak eldöntését és irányítását, hogy az energiaszolgáltatáshoz legminimálisabban szükséges adatokon felül mely adatokat továbbítják a hálózatüzemeltetőknek; felhívja a figyelmet különösen az intelligens hálózati rendszerek biztonságával és az intelligens fogyasztásmérők fogyasztók részére biztosított előnyeivel kapcsolatos aggodalmakra, és ezen a területen részletesebb értékelést, valamint az intelligens fogyasztásmérők adatvédelmi és bizalmas adatkezelési vonatkozásait illetően további vizsgálatot kér; hangsúlyozza ezért, hogy a személyes adatok védelmét a folyamatos adatvédelem és adatbiztonság érdekében kivételek nélkül kell biztosítani; hangsúlyozza továbbá, hogy az adatbiztonságot be kell építeni az intelligens hálózatok kiépítésére irányuló stratégiákba; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy az intelligens energiarendszerek üzemeltetéséhez nagy mennyiségű személyes adatra és számos profilra lesz szükség, ami az adatbiztonság megsértésének nagy kockázatával jár; nyomatékosítja, hogy az intelligens fogyasztásmérőkre vonatkozóan magas szintű előírásokra van szükség az adatvédelem és a személyes adatok védelme tekintetében, a polgárok számára pedig lehetővé kell tenni annak eldöntését és irányítását, hogy az energiaszolgáltatáshoz legminimálisabban szükséges adatokon felül mely adatokat továbbítják a hálózatüzemeltetőknek; felhívja a figyelmet különösen az intelligens hálózati rendszerek biztonságával és az intelligens fogyasztásmérők fogyasztók részére biztosított előnyeivel kapcsolatos aggodalmakra, és ezen a területen részletesebb értékelést, valamint az intelligens fogyasztásmérők adatvédelmi és bizalmas adatkezelési vonatkozásait illetően további vizsgálatot kér; hangsúlyozza ezért, hogy a személyes adatok védelmét a folyamatos adatvédelem és adatbiztonság érdekében kivételek nélkül kell biztosítani; hangsúlyozza továbbá, hogy az adatbiztonságot be kell építeni az intelligens hálózatok kiépítésére irányuló stratégiákba;

| 24. | hangsúlyozza, hogy az intelligens fogyasztásmérők üzembe helyezésekor hatékonyabb adat- és magánélet-védelmi szabályozásra és gyakorlatra van szükség; kiemeli, hogy az intelligens hálózatok működése és kiépítése szempontjából elengedhetetlen a hálózathoz kapcsolódó valamennyi személy és háztartás részére biztosított adatvédelem és bizalmas adatkezelés; hangsúlyozza, hogy az összegyűjtött adatok kizárólag a villamosenergia-ellátás biztonságának szavatolásához használhatók; felszólítja a tagállamokat, hogy hajtsák végre az adatvédelmi szabályokat, miközben szinergiákat alakítanak ki és tartanak fenn a távközlési és energetikai hálózatokon belül, és érvényesítsék az egyének jogait ezen a területen; hangsúlyozza, hogy az intelligens energiarendszerek tekintetében történő adatgyűjtéshez normákat kell kidolgozni annak biztosítására, hogy kizárólag az energiaellátás garantálásához szükséges adatok kerüljenek továbbításra, hogy adatokat harmadik felek számára ne adjanak tovább, hogy a fogyasztóknak jogukban álljon betekinteni az összegyűjtött adatokba, és törölni azokat, amennyiben azok a gyűjtés vagy bármilyen feldolgozás céljaira többé már nem szükségesek, valamint hogy a polgárok rendelkezzenek saját adataik felett, és teljes körű ellenőrzést gyakorolhassanak a tekintetben, hogy kinek engedélyezik az ilyen adatokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy az intelligens fogyasztásmérők üzembe helyezésekor hatékonyabb adat- és magánélet-védelmi szabályozásra és gyakorlatra van szükség; kiemeli, hogy az intelligens hálózatok működése és kiépítése szempontjából elengedhetetlen a hálózathoz kapcsolódó valamennyi személy és háztartás részére biztosított adatvédelem és bizalmas adatkezelés; hangsúlyozza, hogy az összegyűjtött adatok kizárólag a villamosenergia-ellátás biztonságának szavatolásához használhatók; felszólítja a tagállamokat, hogy hajtsák végre az adatvédelmi szabályokat, miközben szinergiákat alakítanak ki és tartanak fenn a távközlési és energetikai hálózatokon belül, és érvényesítsék az egyének jogait ezen a területen; hangsúlyozza, hogy az intelligens energiarendszerek tekintetében történő adatgyűjtéshez normákat kell kidolgozni annak biztosítására, hogy kizárólag az energiaellátás garantálásához szükséges adatok kerüljenek továbbításra, hogy adatokat harmadik felek számára ne adjanak tovább, hogy a fogyasztóknak jogukban álljon betekinteni az összegyűjtött adatokba, és törölni azokat, amennyiben azok a gyűjtés vagy bármilyen feldolgozás céljaira többé már nem szükségesek, valamint hogy a polgárok rendelkezzenek saját adataik felett, és teljes körű ellenőrzést gyakorolhassanak a tekintetben, hogy kinek engedélyezik az ilyen adatokhoz való hozzáférést;

| 25. | kéri a Bizottságot, hogy a felülvizsgált uniós adatvédelmi jogszabályokra figyelemmel adjon ki további útmutatást az intelligens hálózat személyes és nem személyes adatainak felhasználásáról, valamint ezen adatok tulajdonjogára és elosztórendszer-üzemeltetők, szolgáltatók és más, kereskedelmi alapon működő vállalkozások általi kezelésére megállapított szabályokról; |
| --- | --- |

25.

kéri a Bizottságot, hogy a felülvizsgált uniós adatvédelmi jogszabályokra figyelemmel adjon ki további útmutatást az intelligens hálózat személyes és nem személyes adatainak felhasználásáról, valamint ezen adatok tulajdonjogára és elosztórendszer-üzemeltetők, szolgáltatók és más, kereskedelmi alapon működő vállalkozások általi kezelésére megállapított szabályokról;

A sikeres intelligens energiarendszerekhez szükséges keret

| 26. | felszólítja a Bizottságot, hogy intézkedjen az intelligens hálózatok bevezetésének meggyorsítása érdekében, és az alábbiakra összpontosítson: beruházások és pénzügyi ösztönzők alkalmazásának ágazati ösztönzése, műszaki szabványok kidolgozása, a fogyasztói adatok védelmének biztosítása, az intelligens hálózatok alkalmazását ösztönző szabályozási keret megalkotása, nyitott és versenyalapú kiskereskedelmi piac biztosítása a fogyasztók érdekében, valamint a technológiai és rendszerinnovációk folyamatos támogatásának biztosítása. |
| --- | --- |

26.

felszólítja a Bizottságot, hogy intézkedjen az intelligens hálózatok bevezetésének meggyorsítása érdekében, és az alábbiakra összpontosítson: beruházások és pénzügyi ösztönzők alkalmazásának ágazati ösztönzése, műszaki szabványok kidolgozása, a fogyasztói adatok védelmének biztosítása, az intelligens hálózatok alkalmazását ösztönző szabályozási keret megalkotása, nyitott és versenyalapú kiskereskedelmi piac biztosítása a fogyasztók érdekében, valamint a technológiai és rendszerinnovációk folyamatos támogatásának biztosítása.

| 27. | rámutat, hogy az európai strukturális és beruházási alapokról szóló, a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó új rendelet értelmében a tagállamok kötelesek az európai strukturális és beruházási alapok forrásait elsősorban az intelligens, fenntartható és inkluzív Európa megteremtését célzó beruházásokra fordítani; megjegyzi, hogy a minimális részarány megállapításának célja, hogy a régiók – gazdasági fejlettségük szintjétől függően – az ERFA-ból származó források legalább 20 %-át az energiaátállásra irányuló beruházásokra összpontosítsák, különös figyelmet fordítva az intelligens hálózatokra, a megújuló forrásokból származó energia termelésére és elosztására, az energiahatékonyságra, az energiamegtakarításra, a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelésre és az alacsony kibocsátású stratégiákra – különös tekintettel a városi környezetre –, valamint az elosztás szintjén az intelligens hálózatokból származó energiára; hangsúlyozza, hogy a közfinanszírozás továbbra is alapvető szerepet játszik az intelligens hálózatokkal kapcsolatos kutatás-fejlesztésbe és demonstrációs projektekbe való magánbefektetések ösztönzésében; rámutat, hogy a Kohéziós Alap szintén lehetővé teszi az e területre irányuló beruházásokat; felszólítja a tagállamokat, hogy a lehető legjobban aknázzák ki ezt az új lehetőséget; a nem a kötelező tematikus koncentráció hatálya alá tartozó beruházások tekintetében kiemeli, hogy az ERFA ugyanúgy támogathatja az energia elosztására, tárolására és szállítására szolgáló intelligens rendszerek fejlesztését, valamint a megújuló forrásokból előállított energia elosztásának integrációját; |
| --- | --- |

27.

rámutat, hogy az európai strukturális és beruházási alapokról szóló, a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó új rendelet értelmében a tagállamok kötelesek az európai strukturális és beruházási alapok forrásait elsősorban az intelligens, fenntartható és inkluzív Európa megteremtését célzó beruházásokra fordítani; megjegyzi, hogy a minimális részarány megállapításának célja, hogy a régiók – gazdasági fejlettségük szintjétől függően – az ERFA-ból származó források legalább 20 %-át az energiaátállásra irányuló beruházásokra összpontosítsák, különös figyelmet fordítva az intelligens hálózatokra, a megújuló forrásokból származó energia termelésére és elosztására, az energiahatékonyságra, az energiamegtakarításra, a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelésre és az alacsony kibocsátású stratégiákra – különös tekintettel a városi környezetre –, valamint az elosztás szintjén az intelligens hálózatokból származó energiára; hangsúlyozza, hogy a közfinanszírozás továbbra is alapvető szerepet játszik az intelligens hálózatokkal kapcsolatos kutatás-fejlesztésbe és demonstrációs projektekbe való magánbefektetések ösztönzésében; rámutat, hogy a Kohéziós Alap szintén lehetővé teszi az e területre irányuló beruházásokat; felszólítja a tagállamokat, hogy a lehető legjobban aknázzák ki ezt az új lehetőséget; a nem a kötelező tematikus koncentráció hatálya alá tartozó beruházások tekintetében kiemeli, hogy az ERFA ugyanúgy támogathatja az energia elosztására, tárolására és szállítására szolgáló intelligens rendszerek fejlesztését, valamint a megújuló forrásokból előállított energia elosztásának integrációját;

| 28. | hangsúlyozza, hogy az európai strukturális és beruházási alapok serkenthetik a beruházásokat, valamint, hogy mivel a finanszírozási és döntéshozatali folyamatban számos területi szint vesz részt, a többszintű kormányzásnak fontos szerepe van a sikeres végrehajtásban; üdvözli az „Intelligens Energia – Európa” programon belül biztosított további finanszírozási lehetőségeket; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az európai strukturális és beruházási alapok serkenthetik a beruházásokat, valamint, hogy mivel a finanszírozási és döntéshozatali folyamatban számos területi szint vesz részt, a többszintű kormányzásnak fontos szerepe van a sikeres végrehajtásban; üdvözli az „Intelligens Energia – Európa” programon belül biztosított további finanszírozási lehetőségeket;

| 29. | üdvözli az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz által a közös érdekű intelligens energiaprojektekre helyezett hangsúlyt, ugyanakkor sajnálatának ad hangot annak kapcsán, hogy mindössze két intelligens hálózati projektet vettek fel a jelenlegi kétéves jegyzékbe; hangsúlyozza, hogy az intelligens energiahálózatokkal kapcsolatos projekteket az elosztórendszerek szintjén is figyelembe kell venni; hangsúlyozza, hogy az infrastruktúra-projekteknek teljesíteniük kell a fenntarthatósági és a versenyképességi kritériumokat, és olyan integrált megközelítésen kell alapulniuk, amely biztosítja az elosztórendszer-üzemeltetők bevonását; hangsúlyozza továbbá, hogy a földközi-tengeri térségben ki kell alakítani az energiahálózatok észak-dél irányú összekapcsolását; |
| --- | --- |

29.

üdvözli az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz által a közös érdekű intelligens energiaprojektekre helyezett hangsúlyt, ugyanakkor sajnálatának ad hangot annak kapcsán, hogy mindössze két intelligens hálózati projektet vettek fel a jelenlegi kétéves jegyzékbe; hangsúlyozza, hogy az intelligens energiahálózatokkal kapcsolatos projekteket az elosztórendszerek szintjén is figyelembe kell venni; hangsúlyozza, hogy az infrastruktúra-projekteknek teljesíteniük kell a fenntarthatósági és a versenyképességi kritériumokat, és olyan integrált megközelítésen kell alapulniuk, amely biztosítja az elosztórendszer-üzemeltetők bevonását; hangsúlyozza továbbá, hogy a földközi-tengeri térségben ki kell alakítani az energiahálózatok észak-dél irányú összekapcsolását;

| 30. | felhívja a Bizottságot, hogy csökkentse az intelligens energiarendszerekre irányuló beruházás előtt álló akadályokat, különösen az állami támogatás korszerűsítésének keretében biztosított mentesség kiterjesztésével, lehetővé téve a regionális és helyi intelligens energiarendszerek valamennyi elemének állami támogatását, a több ágazatot érintő beruházásokat és műveleteket is beleértve; szorgalmazza, hogy az intelligens energiarendszerek kategóriája szerepeljen a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról és az intelligens energiarendszerek fejlesztéséhez kapcsolódó más csoportmentességi kategóriákra vonatkozó rendeletek módosításáról szóló jövőbeli bizottsági rendeletben (általános csoportmentességi rendelet); |
| --- | --- |

30.

felhívja a Bizottságot, hogy csökkentse az intelligens energiarendszerekre irányuló beruházás előtt álló akadályokat, különösen az állami támogatás korszerűsítésének keretében biztosított mentesség kiterjesztésével, lehetővé téve a regionális és helyi intelligens energiarendszerek valamennyi elemének állami támogatását, a több ágazatot érintő beruházásokat és műveleteket is beleértve; szorgalmazza, hogy az intelligens energiarendszerek kategóriája szerepeljen a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról és az intelligens energiarendszerek fejlesztéséhez kapcsolódó más csoportmentességi kategóriákra vonatkozó rendeletek módosításáról szóló jövőbeli bizottsági rendeletben (általános csoportmentességi rendelet);

| 31. | hangsúlyozza, hogy az intelligens infrastruktúrához kulcsfontosságú az interoperabilitás, mivel a szabályozási bizonytalanság és az eltérő szabványok lelassítják az intelligens infrastruktúra terjedését; ezért a különböző európai műszaki szabványügyi szervezetekkel folytatott fokozott együttműködést szorgalmaz; kiemeli, hogy az interoperabilitás elősegítéséhez, valamint a technológiák fejlesztésének és bevezetésének felgyorsításához nyílt szabványokra van szükség; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy az intelligens infrastruktúrához kulcsfontosságú az interoperabilitás, mivel a szabályozási bizonytalanság és az eltérő szabványok lelassítják az intelligens infrastruktúra terjedését; ezért a különböző európai műszaki szabványügyi szervezetekkel folytatott fokozott együttműködést szorgalmaz; kiemeli, hogy az interoperabilitás elősegítéséhez, valamint a technológiák fejlesztésének és bevezetésének felgyorsításához nyílt szabványokra van szükség;

| 32. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen intézkedéseket a következő kulcsfontosságú akadályok felszámolása érdekében: a kölcsönös átjárhatóság és a szabványok hiánya (a szabványosított automatikus felismerés és konfigurálás csökkentené a költségeket, és lehetővé tenné a kisebb elosztott energiaforrások [vagy a kisebb elosztott energiaforrás- alkalmazások] bekapcsolását is); az új intelligens hálózati alkalmazások szerepével és feladataival kapcsolatos bizonytalanság; a költség- és haszonmegosztással és következésképpen az új üzleti modellekkel kapcsolatos bizonytalanság; a fogyasztók vonakodása a próbaüzemben való részvételtől; egy sor európai szabályozási rendelkezés jelentősen akadályozhatja a projekteredmények más országokban való megismételhetőségét; |
| --- | --- |

32.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen intézkedéseket a következő kulcsfontosságú akadályok felszámolása érdekében: a kölcsönös átjárhatóság és a szabványok hiánya (a szabványosított automatikus felismerés és konfigurálás csökkentené a költségeket, és lehetővé tenné a kisebb elosztott energiaforrások [vagy a kisebb elosztott energiaforrás- alkalmazások] bekapcsolását is); az új intelligens hálózati alkalmazások szerepével és feladataival kapcsolatos bizonytalanság; a költség- és haszonmegosztással és következésképpen az új üzleti modellekkel kapcsolatos bizonytalanság; a fogyasztók vonakodása a próbaüzemben való részvételtől; egy sor európai szabályozási rendelkezés jelentősen akadályozhatja a projekteredmények más országokban való megismételhetőségét;

| 33. | emlékeztet az európai intelligens hálózat kiépítésének támogatása érdekében 2011-ben adott szabványosítási megbízásra és arra, hogy a megbízás keretében végzett munkát 2012-ig kellett befejezni; üdvözli a megbízás keretében tett előrelépéseket, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy további munkára van szükség; kéri a Bizottságot, hogy munkájuk felgyorsítása érdekében működjön együtt a szabványügyi szervekkel, valamint – amennyiben szükségesnek tartja – adjon újabb megbízást; |
| --- | --- |

33.

emlékeztet az európai intelligens hálózat kiépítésének támogatása érdekében 2011-ben adott szabványosítási megbízásra és arra, hogy a megbízás keretében végzett munkát 2012-ig kellett befejezni; üdvözli a megbízás keretében tett előrelépéseket, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy további munkára van szükség; kéri a Bizottságot, hogy munkájuk felgyorsítása érdekében működjön együtt a szabványügyi szervekkel, valamint – amennyiben szükségesnek tartja – adjon újabb megbízást;

| 34. | arra kéri a tagállamokat, hogy az Európai Energiaszabályozók Tanácsa (CEER) fórumán belül továbbra is működjenek együtt és osszák meg egymással a nemzeti elosztórendszer-üzemeltetői szabályozással kapcsolatos bevált gyakorlatokat; ugyanakkor megállapítja, hogy az elosztórendszer-üzemeltetők szerveződése sokféle, hiszen egyes tagállamok egyetlen elosztórendszer-üzemeltetővel rendelkeznek, míg mások több mint 800-zal; ösztönzi a tagállamokat a szorosabb együttműködésre; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy állapodjanak meg egységes osztályba sorolási rendszerben azzal kapcsolatban, hogy egy szervezet átvitelirendszer-üzemeltetőnek, elosztórendszer-üzemeltetőnek vagy kombinált üzemeltetőnek minősül-e; |
| --- | --- |

34.

arra kéri a tagállamokat, hogy az Európai Energiaszabályozók Tanácsa (CEER) fórumán belül továbbra is működjenek együtt és osszák meg egymással a nemzeti elosztórendszer-üzemeltetői szabályozással kapcsolatos bevált gyakorlatokat; ugyanakkor megállapítja, hogy az elosztórendszer-üzemeltetők szerveződése sokféle, hiszen egyes tagállamok egyetlen elosztórendszer-üzemeltetővel rendelkeznek, míg mások több mint 800-zal; ösztönzi a tagállamokat a szorosabb együttműködésre; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy állapodjanak meg egységes osztályba sorolási rendszerben azzal kapcsolatban, hogy egy szervezet átvitelirendszer-üzemeltetőnek, elosztórendszer-üzemeltetőnek vagy kombinált üzemeltetőnek minősül-e;

| 35. | felszólítja a Bizottságot annak felmérésére, hogy szükség van-e a harmadik belső energiapiaci csomaggal összhangban az intelligensebb villamosenergia-hálózatok fejlesztésére és támogatására vonatkozó javaslatok előterjesztésére, mivel ezek bevezetése – amelyet az Európai Bizottságnak továbbra is következetes fellépés révén kell biztosítania – még inkább lehetővé tehetné több piaci résztvevő bevonását, és a távközlési és energiahálózatokon belül a kiépítés, fejlesztés és karbantartás során megvalósuló lehetséges szinergiák növelését; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy e javaslatoknak a Bizottság által meghatározott elvek értelmében egy ésszerű szabályozási keretbe kell beépülniük; |
| --- | --- |

35.

felszólítja a Bizottságot annak felmérésére, hogy szükség van-e a harmadik belső energiapiaci csomaggal összhangban az intelligensebb villamosenergia-hálózatok fejlesztésére és támogatására vonatkozó javaslatok előterjesztésére, mivel ezek bevezetése – amelyet az Európai Bizottságnak továbbra is következetes fellépés révén kell biztosítania – még inkább lehetővé tehetné több piaci résztvevő bevonását, és a távközlési és energiahálózatokon belül a kiépítés, fejlesztés és karbantartás során megvalósuló lehetséges szinergiák növelését; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy e javaslatoknak a Bizottság által meghatározott elvek értelmében egy ésszerű szabályozási keretbe kell beépülniük;

| 36. | felszólít az intelligens hálózatok fejlesztése során az európai, nemzeti és regionális szintű együttműködésre; úgy véli, hogy az intelligens hálózatok fontos lehetőséget kínálnak az európai iparban helyi és regionális szinten az innováció, a kutatás és a fejlesztés fellendítésére, a munkahelyteremtésre és a versenyképesség erősítésére, különös tekintettel a kkv-kra; |
| --- | --- |

36.

felszólít az intelligens hálózatok fejlesztése során az európai, nemzeti és regionális szintű együttműködésre; úgy véli, hogy az intelligens hálózatok fontos lehetőséget kínálnak az európai iparban helyi és regionális szinten az innováció, a kutatás és a fejlesztés fellendítésére, a munkahelyteremtésre és a versenyképesség erősítésére, különös tekintettel a kkv-kra;

| 37. | felhívja a régiókat, hogy hálózatba szerveződve osszák meg egymással az előnyöket, az ismereteket és a bevált gyakorlatokat, valamint hogy az európai strukturális és beruházási alapok területi együttműködésre vonatkozó célkitűzése keretében működjenek együtt az intelligens energiarendszerek költség-haszon elemzése tekintetében; felhívja a Bizottságot az intelligens energiarendszerekkel rendelkező régiók transznacionális hálózatának létrehozására; felkéri a határokon átnyúló régiókat, hogy az európai területi együttműködési csoportosulások jogi eszközét igénybe véve közösen hozzanak létre és lássanak el általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat e hálózaton belül a megújuló energia és az energiatakarékosság, valamint az intelligens hálózati infrastruktúra területén; |
| --- | --- |

37.

felhívja a régiókat, hogy hálózatba szerveződve osszák meg egymással az előnyöket, az ismereteket és a bevált gyakorlatokat, valamint hogy az európai strukturális és beruházási alapok területi együttműködésre vonatkozó célkitűzése keretében működjenek együtt az intelligens energiarendszerek költség-haszon elemzése tekintetében; felhívja a Bizottságot az intelligens energiarendszerekkel rendelkező régiók transznacionális hálózatának létrehozására; felkéri a határokon átnyúló régiókat, hogy az európai területi együttműködési csoportosulások jogi eszközét igénybe véve közösen hozzanak létre és lássanak el általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat e hálózaton belül a megújuló energia és az energiatakarékosság, valamint az intelligens hálózati infrastruktúra területén;

| 38. | hangsúlyozza az olyan kezdeményezések fontosságát, amelyek ösztönzik és támogatják a helyi hatóságok által a fenntartható energiapolitikák végrehajtása terén tett erőfeszítéseket, mint amilyen például a Polgármesterek Szövetsége, amely egy főáramhoz tartozó mozgalomként helyi és regionális hatóságokat von be az éghajlatváltozás elleni küzdelembe, és amely a részes felek arra vonatkozóan tett önkéntes kötelezettségvállalásán alapul, hogy az energiahatékonyság növelése és a megújuló energiaforrások fejlesztése révén teljesítik és meghaladják a szén-dioxid-kibocsátás 20 %-os csökkentésére irányuló uniós célkitűzést; hangsúlyozza, hogy a helyi önkormányzatok létfontosságú szerepet töltenek be az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésében, főként ha figyelembe vesszük, hogy az energiafogyasztás és a szén-dioxid-kibocsátás 80 %-a városi tevékenységekhez köthető; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza az olyan kezdeményezések fontosságát, amelyek ösztönzik és támogatják a helyi hatóságok által a fenntartható energiapolitikák végrehajtása terén tett erőfeszítéseket, mint amilyen például a Polgármesterek Szövetsége, amely egy főáramhoz tartozó mozgalomként helyi és regionális hatóságokat von be az éghajlatváltozás elleni küzdelembe, és amely a részes felek arra vonatkozóan tett önkéntes kötelezettségvállalásán alapul, hogy az energiahatékonyság növelése és a megújuló energiaforrások fejlesztése révén teljesítik és meghaladják a szén-dioxid-kibocsátás 20 %-os csökkentésére irányuló uniós célkitűzést; hangsúlyozza, hogy a helyi önkormányzatok létfontosságú szerepet töltenek be az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésében, főként ha figyelembe vesszük, hogy az energiafogyasztás és a szén-dioxid-kibocsátás 80 %-a városi tevékenységekhez köthető;

o

o o

| 39. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Régiók Bizottságának. |
| --- | --- |

39.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Régiók Bizottságának.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 289. o.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 281. o.

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 256. o.

(5)  HL L 347., 2013.12.20., 259. o.

(6)  HL L 347., 2013.12.20., 303. o.

(7)  HL L 211., 2009.08.14., 55. o.

(8)  HL C 82., 2008.4.1., 1. o.

(9)  HL L 204., 2013.07.31., 15. o.

(10)  HL C 25., 2013.01.26., 1. o.

(11)  HL L 140., 2009.6.5., 16. o.

(12)  HL L 315., 2012.11.14., 1. o.

(13)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0374.

(14)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0017.

(15)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0345.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/42

---

P7_TA(2014)0066

Mezőgazdasági kisvállalkozások

Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása a mezőgazdasági kisüzemek jövőjéről (2013/2096(INI))

(2017/C 093/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a közös agrárpolitikának az Európai Unió működéséről szóló szerződés 39. cikkében meghatározott céljaira, különös tekintettel a mezőgazdasági termelékenység növelésére a műszaki fejlődés előmozdításával, valamint a mezőgazdasági termelés ésszerű fejlesztésének és a termelési tényezők, így különösen a munkaerő lehető legjobb hasznosításának biztosításával és a mezőgazdasági népesség megfelelő életszínvonalának biztosítására, különösen a mezőgazdaságban dolgozók egy főre jutó jövedelmének növelésével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös agrárpolitikának az Európai Unió működéséről szóló szerződés 39. cikkében meghatározott céljaira, különös tekintettel a mezőgazdasági termelékenység növelésére a műszaki fejlődés előmozdításával, valamint a mezőgazdasági termelés ésszerű fejlesztésének és a termelési tényezők, így különösen a munkaerő lehető legjobb hasznosításának biztosításával és a mezőgazdasági népesség megfelelő életszínvonalának biztosítására, különösen a mezőgazdaságban dolgozók egy főre jutó jövedelmének növelésével,

| — | tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK tanácsi rendelet és a 73/2009/EK tanácsi rendelet és különösen ennek a támogatások újraelosztásáról, illetve a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerről szóló 32. és 61. cikkének hatályon kívül helyezéséről szóló 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK tanácsi rendelet és a 73/2009/EK tanácsi rendelet és különösen ennek a támogatások újraelosztásáról, illetve a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerről szóló 32. és 61. cikkének hatályon kívül helyezéséről szóló 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról, valamint az 1698/2005/EK tanácsi rendelet és különösen annak a tematikus alprogramokról szóló 7. cikkének és a mezőgazdasági üzemek és vállalkozások fejlesztéséről szóló 19. cikkének hatályon kívül helyezéséről szóló 2013. December 17-i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról, valamint az 1698/2005/EK tanácsi rendelet és különösen annak a tematikus alprogramokról szóló 7. cikkének és a mezőgazdasági üzemek és vállalkozások fejlesztéséről szóló 19. cikkének hatályon kívül helyezéséről szóló 2013. December 17-i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a 2011. május 3-i, „Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia” című bizottsági közleményre (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. május 3-i, „Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia” című bizottsági közleményre (COM(2011)0244),

| — | tekintettel a „Tisztességes jövedelem a gazdáknak: hatékonyabban működő élelmiszer-ellátási lánc Európában” című 2010. szeptember 7-i állásfoglalásra (3); |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Tisztességes jövedelem a gazdáknak: hatékonyabban működő élelmiszer-ellátási lánc Európában” című 2010. szeptember 7-i állásfoglalásra (3);

| — | tekintettel a Parlament B. Tematikus Főosztálya (Strukturális és kohéziós politikák) által készített, „Félig önellátó mezőgazdaság – Értékek és fejlődési irányok” című 2013-as tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament B. Tematikus Főosztálya (Strukturális és kohéziós politikák) által készített, „Félig önellátó mezőgazdaság – Értékek és fejlődési irányok” című 2013-as tanulmányra,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0029/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0029/2014),

| A. | mivel Európában a mezőgazdasági kisüzemeknek helyt kell állniuk az állandó demográfiai nyomással, valamint a kereskedelmi és technológiai nyomással szemben, ami a mezőgazdaság jelentőségének lassú visszaszorulásához és a falvak népességének csökkenéséhez vezet az elsősorban ilyen üzemekkel rendelkező vidéki térségekben, valamint azt eredményezi, hogy tömegesen hagyják el a kisméretű állattenyésztő gazdaságokat, és megszüntetik bizonyos területspecifikus termények termesztését; |
| --- | --- |

A.

mivel Európában a mezőgazdasági kisüzemeknek helyt kell állniuk az állandó demográfiai nyomással, valamint a kereskedelmi és technológiai nyomással szemben, ami a mezőgazdaság jelentőségének lassú visszaszorulásához és a falvak népességének csökkenéséhez vezet az elsősorban ilyen üzemekkel rendelkező vidéki térségekben, valamint azt eredményezi, hogy tömegesen hagyják el a kisméretű állattenyésztő gazdaságokat, és megszüntetik bizonyos területspecifikus termények termesztését;

| B. | mivel ezek a kisüzemek egy szociális jellegű mezőgazdasági modellt testesítenek meg, amely még ma is a legelterjedtebb az EU-ban, és amelynek az egyéb, nagyobb méretű és piacorientáltabb mezőgazdasági modellekkel párhuzamosan lehet és kell működnie; |
| --- | --- |

B.

mivel ezek a kisüzemek egy szociális jellegű mezőgazdasági modellt testesítenek meg, amely még ma is a legelterjedtebb az EU-ban, és amelynek az egyéb, nagyobb méretű és piacorientáltabb mezőgazdasági modellekkel párhuzamosan lehet és kell működnie;

| C. | mivel a mezőgazdasági kisüzemek nem csupán termelő feladatot látnak el, hanem fontos funkciókat töltenek be a közjavak előállításával összefüggésben is; mivel ezek a természettel és a tájjal kapcsolatos szerepeket (hozzájárulnak az európai vidék jellegzetes tájképének, valamint a vidéki területek biológiai sokféleségének megőrzéséhez), szociális szerepeket (emberek millió számára biztosítják a megélhetést Európában, megelőzik a szegénységet, valamint tartalék munkaerőt biztosítanak az ipar és más gazdasági ágak, például az idegenforgalom számára), és kulturális szerepeket (csodálatos hagyományokat, népszokásokat és egyéb immateriális történelmi javakat ápolnak, valamint regionális és hagyományos termékeket állítanak elő) is magukban foglalnak; |
| --- | --- |

C.

mivel a mezőgazdasági kisüzemek nem csupán termelő feladatot látnak el, hanem fontos funkciókat töltenek be a közjavak előállításával összefüggésben is; mivel ezek a természettel és a tájjal kapcsolatos szerepeket (hozzájárulnak az európai vidék jellegzetes tájképének, valamint a vidéki területek biológiai sokféleségének megőrzéséhez), szociális szerepeket (emberek millió számára biztosítják a megélhetést Európában, megelőzik a szegénységet, valamint tartalék munkaerőt biztosítanak az ipar és más gazdasági ágak, például az idegenforgalom számára), és kulturális szerepeket (csodálatos hagyományokat, népszokásokat és egyéb immateriális történelmi javakat ápolnak, valamint regionális és hagyományos termékeket állítanak elő) is magukban foglalnak;

| D. | mivel a mezőgazdasági kisüzemek kedvező feltételeket teremtenek a környezetbarát és az állatjólléti szempontoknak megfelelő mezőgazdasági tevékenységek számára; |
| --- | --- |

D.

mivel a mezőgazdasági kisüzemek kedvező feltételeket teremtenek a környezetbarát és az állatjólléti szempontoknak megfelelő mezőgazdasági tevékenységek számára;

| E. | mivel a népesség csökkenése és a vidékről való elvándorlás rendkívül káros hatást gyakorol a vidéki közösségek életkörülményeire és így a mezőgazdasági termelők életminőségére és munkakörülményeire, és gyakran döntő súllyal esnek latba a kisüzemek fenntartására vagy feladására irányuló döntések meghozatalakor; mivel a vidéki térségekben a maradásra ösztönző kilátások különösen a fiatalok számára történő megteremtése kulcsfontosságú a mezőgazdasági kisüzemek jövője szempontjából; |
| --- | --- |

E.

mivel a népesség csökkenése és a vidékről való elvándorlás rendkívül káros hatást gyakorol a vidéki közösségek életkörülményeire és így a mezőgazdasági termelők életminőségére és munkakörülményeire, és gyakran döntő súllyal esnek latba a kisüzemek fenntartására vagy feladására irányuló döntések meghozatalakor; mivel a vidéki térségekben a maradásra ösztönző kilátások különösen a fiatalok számára történő megteremtése kulcsfontosságú a mezőgazdasági kisüzemek jövője szempontjából;

| F. | mivel egyes területeken a mezőgazdasági kisüzemek jelenléte és túlélése jövedelemforrást garantál, valamint korlátozza az elnéptelenedést; |
| --- | --- |

F.

mivel egyes területeken a mezőgazdasági kisüzemek jelenléte és túlélése jövedelemforrást garantál, valamint korlátozza az elnéptelenedést;

| G. | mivel a piaci árak ingadoznak, amit sokszor még tovább súlyosbít, hogy az árakat a termelők gyenge helyzetét kihasználva a közvetítő kereskedők diktálják; |
| --- | --- |

G.

mivel a piaci árak ingadoznak, amit sokszor még tovább súlyosbít, hogy az árakat a termelők gyenge helyzetét kihasználva a közvetítő kereskedők diktálják;

| H. | mivel a mezőgazdasági kisüzemek rendszerint rugalmasabbak és könnyebben tudnak alkalmazkodni a piaci válságokhoz; |
| --- | --- |

H.

mivel a mezőgazdasági kisüzemek rendszerint rugalmasabbak és könnyebben tudnak alkalmazkodni a piaci válságokhoz;

| I. | mivel számos mezőgazdasági kisüzem szakosodott és tömörült termelői szervezetekbe, ami lehetővé teszi, hogy jogos igényt támasszanak arra, hogy a nagyobb üzemekhez hasonlóan közvetlenül az élelmiszerpiacra termeljenek; |
| --- | --- |

I.

mivel számos mezőgazdasági kisüzem szakosodott és tömörült termelői szervezetekbe, ami lehetővé teszi, hogy jogos igényt támasszanak arra, hogy a nagyobb üzemekhez hasonlóan közvetlenül az élelmiszerpiacra termeljenek;

| J. | mivel a mezőgazdasági kisüzemek problémái átfogó megközelítést igényelnek; mivel a lehetséges alternatív jövedelmi források támogatása és a diverzifikáció lehetősége, valamint a vidéki térségekben a nem mezőgazdasági munkahelyek létrehozása és a közszolgáltatások biztosítása kulcsfontosságú a mezőgazdasági kisüzemek és vidéki közösségek jövője szempontjából; |
| --- | --- |

J.

mivel a mezőgazdasági kisüzemek problémái átfogó megközelítést igényelnek; mivel a lehetséges alternatív jövedelmi források támogatása és a diverzifikáció lehetősége, valamint a vidéki térségekben a nem mezőgazdasági munkahelyek létrehozása és a közszolgáltatások biztosítása kulcsfontosságú a mezőgazdasági kisüzemek és vidéki közösségek jövője szempontjából;

| K. | mivel a közös agrárpolitika (KAP) keretében a mezőgazdasági kisüzemek nem kapnak elég figyelmet, és mivel ez többek között arra vezethető vissza, hogy a KAP keretén belüli támogatási struktúra túlnyomórészt a területen és a történelmi termelési szinteken alapul, és ezért képtelen megfelelő választ adni a mezőgazdasági kisüzemek helyzetét és funkcióját érintő problémákra, továbbá arra, hogy néhány tagállam a második pilléren belül minimumkövetelményeket állapít meg a támogathatóságra, valamint hogy a tagállamok nem olyan végrehajtási rendelkezéseket vezetnek be, amelyek megfelelnek a mezőgazdasági kisüzemek szükségleteinek; |
| --- | --- |

K.

mivel a közös agrárpolitika (KAP) keretében a mezőgazdasági kisüzemek nem kapnak elég figyelmet, és mivel ez többek között arra vezethető vissza, hogy a KAP keretén belüli támogatási struktúra túlnyomórészt a területen és a történelmi termelési szinteken alapul, és ezért képtelen megfelelő választ adni a mezőgazdasági kisüzemek helyzetét és funkcióját érintő problémákra, továbbá arra, hogy néhány tagállam a második pilléren belül minimumkövetelményeket állapít meg a támogathatóságra, valamint hogy a tagállamok nem olyan végrehajtási rendelkezéseket vezetnek be, amelyek megfelelnek a mezőgazdasági kisüzemek szükségleteinek;

| L. | mivel a kistermelők számára nehézséget okoz, hogy pénzügyi támogatáshoz jussanak, mivel előfordulhat, hogy pl. nehezen férnek hozzá az uniós programokból származó pénzeszközökhöz, mivel képtelenek megfelelni a támogathatóságra vonatkozó, tőke- és/vagy kapacitáskövetelményeknek, vagy mivel rossz a hitelképességük, vagy egyáltalán nem hitelképesek; |
| --- | --- |

L.

mivel a kistermelők számára nehézséget okoz, hogy pénzügyi támogatáshoz jussanak, mivel előfordulhat, hogy pl. nehezen férnek hozzá az uniós programokból származó pénzeszközökhöz, mivel képtelenek megfelelni a támogathatóságra vonatkozó, tőke- és/vagy kapacitáskövetelményeknek, vagy mivel rossz a hitelképességük, vagy egyáltalán nem hitelképesek;

| M. | mivel a tevékenységüket kétszeres nehézségek közepette folytató legkülső régióbeli mezőgazdasági kisüzemekre is külön figyelmet kell fordítani; |
| --- | --- |

M.

mivel a tevékenységüket kétszeres nehézségek közepette folytató legkülső régióbeli mezőgazdasági kisüzemekre is külön figyelmet kell fordítani;

| N. | mivel a kiegészítő és mellékes keresőtevékenységek sok mezőgazdasági kisüzem számára rendkívül fontosak; |
| --- | --- |

N.

mivel a kiegészítő és mellékes keresőtevékenységek sok mezőgazdasági kisüzem számára rendkívül fontosak;

| O. | mivel a mezőgazdasági kisüzemek bizonyos típusai, mint például a saját szükségletre termelő üzemek, pufferként szolgálnak a teljes nélkülözéssel szemben azáltal, hogy legalább csekély mértékű élelmiszert és jövedelmet biztosítanak; |
| --- | --- |

O.

mivel a mezőgazdasági kisüzemek bizonyos típusai, mint például a saját szükségletre termelő üzemek, pufferként szolgálnak a teljes nélkülözéssel szemben azáltal, hogy legalább csekély mértékű élelmiszert és jövedelmet biztosítanak;

| P. | mivel bizonyos esetekben a kistermelők nem részesülnek elég adminisztratív támogatásban vagy jó minőségű tanácsadásban; mivel a tagállamok gyakran szükségtelen bürokráciát hoznak létre, és egyes kistermelők nem rendelkeznek a vonatkozó adminisztratív eljárások hatékony követéséhez szükséges forrásokkal és tapasztalattal; |
| --- | --- |

P.

mivel bizonyos esetekben a kistermelők nem részesülnek elég adminisztratív támogatásban vagy jó minőségű tanácsadásban; mivel a tagállamok gyakran szükségtelen bürokráciát hoznak létre, és egyes kistermelők nem rendelkeznek a vonatkozó adminisztratív eljárások hatékony követéséhez szükséges forrásokkal és tapasztalattal;

| Q. | mivel a mezőgazdasági üzemek földrajzi szétszóródottságuk miatt sokkal rosszabb tárgyalási helyzetben vannak az élelmiszerláncban, mint más piaci szereplők, ami különösen a mezőgazdasági kisüzemek számára érezhető; |
| --- | --- |

Q.

mivel a mezőgazdasági üzemek földrajzi szétszóródottságuk miatt sokkal rosszabb tárgyalási helyzetben vannak az élelmiszerláncban, mint más piaci szereplők, ami különösen a mezőgazdasági kisüzemek számára érezhető;

| R. | mivel a mezőgazdasági kisüzemek sajátos szerepet játszanak egyes régiók, például a hegyvidéki térségek, a hátrányos helyzetű térségek és a legkülső régiók, valamint azon régiók életképességének fenntartásában, amelyekben a földrajzi és morfológiai korlátozó tényezők következtében a mezőgazdaság egyike a kevés gazdaságilag fenntartható tevékenységnek, hacsak nem az egyetlen ilyen; |
| --- | --- |

R.

mivel a mezőgazdasági kisüzemek sajátos szerepet játszanak egyes régiók, például a hegyvidéki térségek, a hátrányos helyzetű térségek és a legkülső régiók, valamint azon régiók életképességének fenntartásában, amelyekben a földrajzi és morfológiai korlátozó tényezők következtében a mezőgazdaság egyike a kevés gazdaságilag fenntartható tevékenységnek, hacsak nem az egyetlen ilyen;

| S. | mivel a megélhetésüket a mezőgazdasági kisüzemekben előteremtő családok jövedelmi szintje és életszínvonala sokkal alacsonyabb, mint azoké a gazdálkodóké, akik nagyüzemekben vagy más gazdasági ágazatokban dolgoznak; |
| --- | --- |

S.

mivel a megélhetésüket a mezőgazdasági kisüzemekben előteremtő családok jövedelmi szintje és életszínvonala sokkal alacsonyabb, mint azoké a gazdálkodóké, akik nagyüzemekben vagy más gazdasági ágazatokban dolgoznak;

| T. | mivel számos kisebb mezőgazdasági üzem nem képes megélni kizárólag a mezőgazdaságból, és mivel a megélhetés biztosításához alternatív jövedelmi forrásokra van szükség; mivel ugyanakkor e kistermelőknek fokozottabban tevékenységeik jövedelmezőségére és termelékenységére kell helyezniük a hangsúlyt; |
| --- | --- |

T.

mivel számos kisebb mezőgazdasági üzem nem képes megélni kizárólag a mezőgazdaságból, és mivel a megélhetés biztosításához alternatív jövedelmi forrásokra van szükség; mivel ugyanakkor e kistermelőknek fokozottabban tevékenységeik jövedelmezőségére és termelékenységére kell helyezniük a hangsúlyt;

| U. | mivel a mezőgazdasági kisüzemek számos régióban olyan családok megélhetését biztosítják, amelyeknek nincs lehetőségük arra, hogy más jövedelemforrást találjanak; |
| --- | --- |

U.

mivel a mezőgazdasági kisüzemek számos régióban olyan családok megélhetését biztosítják, amelyeknek nincs lehetőségük arra, hogy más jövedelemforrást találjanak;

| V. | mivel nem állnak rendelkezésre kellően hiteles információk a mezőgazdasági kisüzemek helyzetéről és a KAP eszközeinek e szektorra gyakorolt hatásairól, és a kisüzem fogalmát az egyes tagállamokban rendkívül eltérően határozzák meg; |
| --- | --- |

V.

mivel nem állnak rendelkezésre kellően hiteles információk a mezőgazdasági kisüzemek helyzetéről és a KAP eszközeinek e szektorra gyakorolt hatásairól, és a kisüzem fogalmát az egyes tagállamokban rendkívül eltérően határozzák meg;

| W. | mivel egyes mezőgazdasági kistermelők, mint például a méhészek, nem birtokolnak vagy művelnek földet, és ezáltal ki vannak zárva a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerből; |
| --- | --- |

W.

mivel egyes mezőgazdasági kistermelők, mint például a méhészek, nem birtokolnak vagy művelnek földet, és ezáltal ki vannak zárva a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerből;

| X. | mivel az Egyesült Nemzetek Közgyűlése a 2014-es évet a Családi Gazdálkodás Nemzetközi Évévé nyilvánította; |
| --- | --- |

X.

mivel az Egyesült Nemzetek Közgyűlése a 2014-es évet a Családi Gazdálkodás Nemzetközi Évévé nyilvánította;

| 1. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket az új közös agrárpolitika keretében és a 2020 utáni időszakra állapítsanak meg olyan irányelveket, amelyek fokozottabban figyelembe veszik a családi mezőgazdasági kisüzemek sajátos igényeit, mivel ezek az európai mezőgazdasági modell fontos részét, valamint a vidéki térségek többfunkciós fejlesztésének és általában a régiók fenntartható fejlődésének központi elemét képezik; |
| --- | --- |

1.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket az új közös agrárpolitika keretében és a 2020 utáni időszakra állapítsanak meg olyan irányelveket, amelyek fokozottabban figyelembe veszik a családi mezőgazdasági kisüzemek sajátos igényeit, mivel ezek az európai mezőgazdasági modell fontos részét, valamint a vidéki térségek többfunkciós fejlesztésének és általában a régiók fenntartható fejlődésének központi elemét képezik;

| 2. | kéri a mezőgazdasági földterületek konszolidációjának támogatására irányuló politika folytatását, valamint – a mezőgazdasági termelési struktúra javítására irányuló hatékony eszközként –a pénzügyi támogatások odaítélésének folytatását azon mezőgazdasági termelők számára, akik részt vesznek a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben, és akik mezőgazdasági földterületeiket végérvényesen más termelőnek adták át; |
| --- | --- |

2.

kéri a mezőgazdasági földterületek konszolidációjának támogatására irányuló politika folytatását, valamint – a mezőgazdasági termelési struktúra javítására irányuló hatékony eszközként –a pénzügyi támogatások odaítélésének folytatását azon mezőgazdasági termelők számára, akik részt vesznek a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszerben, és akik mezőgazdasági földterületeiket végérvényesen más termelőnek adták át;

| 3. | úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási intézkedések fő célját nem a mezőgazdasági kisüzemek számának csökkentése kellene, hogy képezze, mivel ez nem növeli a nagyobb üzemek versenyképességét; ezzel kapcsolatban felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki megfelelő megoldási javaslatokat és modelleket a mezőgazdasági kisüzemek fejlesztésére, és ennek során vegyék figyelembe a mezőgazdaság sajátos jellemzőit az adott országban, valamint a regionális különbségeket, erősítsék ezen üzemek versenyképességét, életképességét és jövedelmezőségét, ösztönözzék a vállalkozó szellemet, teremtsenek munkahelyeket, és állítsák meg a vidéki térségek népességcsökkenésének folyamatát; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási intézkedések fő célját nem a mezőgazdasági kisüzemek számának csökkentése kellene, hogy képezze, mivel ez nem növeli a nagyobb üzemek versenyképességét; ezzel kapcsolatban felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki megfelelő megoldási javaslatokat és modelleket a mezőgazdasági kisüzemek fejlesztésére, és ennek során vegyék figyelembe a mezőgazdaság sajátos jellemzőit az adott országban, valamint a regionális különbségeket, erősítsék ezen üzemek versenyképességét, életképességét és jövedelmezőségét, ösztönözzék a vállalkozó szellemet, teremtsenek munkahelyeket, és állítsák meg a vidéki térségek népességcsökkenésének folyamatát;

| 4. | úgy véli, hogy annak érdekében, hogy a mezőgazdasági kisüzemek számára megfelelő környezetet és ezáltal telephelyükön hosszú távú lehetőségeket lehessen nyújtani, sürgősen fel kell lépni a vidékről való elvándorlás és a vidéki térségek népességcsökkenése ellen; felszólítja a tagállamokat, hogy a városi és vidéki életkörülmények egységességének biztosítása céljából használja fel hatékonyan a rendelkezésre álló uniós eszközöket az infrastruktúra, az oktatási, orvosi és az ápolási létesítmények, a gyermekgondozás, a nagysebességű internethez való hozzáférés és a kkv-k kialakítása és fejlesztése előmozdításának érdekében; javasolja, hogy az érdekelt felek erőfeszítéseinek középpontjában elsősorban a fiatalok, a jól képzettek és a nők fenntartható jövőbeli kilátásainak megteremtése álljon; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy annak érdekében, hogy a mezőgazdasági kisüzemek számára megfelelő környezetet és ezáltal telephelyükön hosszú távú lehetőségeket lehessen nyújtani, sürgősen fel kell lépni a vidékről való elvándorlás és a vidéki térségek népességcsökkenése ellen; felszólítja a tagállamokat, hogy a városi és vidéki életkörülmények egységességének biztosítása céljából használja fel hatékonyan a rendelkezésre álló uniós eszközöket az infrastruktúra, az oktatási, orvosi és az ápolási létesítmények, a gyermekgondozás, a nagysebességű internethez való hozzáférés és a kkv-k kialakítása és fejlesztése előmozdításának érdekében; javasolja, hogy az érdekelt felek erőfeszítéseinek középpontjában elsősorban a fiatalok, a jól képzettek és a nők fenntartható jövőbeli kilátásainak megteremtése álljon;

| 5. | szorgalmazza a helyi és regionális piacokon történő, a hagyományos termékeket is felölelő közvetlen értékesítés fokozását és a kisméretű gazdaságokban a feldolgozás fenntartható, felelős formájának, valamint egy nélkülözhetetlen és arányos ellenőrzési rendszer kialakítását; ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják felül az élelmiszer-biztonsággal kapcsolatos jelenlegi előírásokat, azoknak a terheknek a csökkentése és azoknak az akadályoknak a felszámolása céljából, amelyeket ezen előírások okozhatnak az élelmiszerek mezőgazdasági kisüzemek általi feldolgozásának és értékesítésének a fejlesztése szempontjából; arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre platformot az élelmiszerek mezőgazdasági kisüzemek általi feldolgozásának szabályozása és nyomon követése tekintetében bevált gyakorlatok cseréjéhez; ezen túlmenően felhívja a regionális hatóságokat, hogy fokozottabban vegyenek részt a közvetlen értékesítés infrastruktúrájának fejlesztésben, a vidéki és városi piacokat is beleértve, megkönnyítve ezáltal, hogy a fogyasztók olcsó, egészséges és jó minőségű mezőgazdasági termékekhez férjenek hozzá; |
| --- | --- |

5.

szorgalmazza a helyi és regionális piacokon történő, a hagyományos termékeket is felölelő közvetlen értékesítés fokozását és a kisméretű gazdaságokban a feldolgozás fenntartható, felelős formájának, valamint egy nélkülözhetetlen és arányos ellenőrzési rendszer kialakítását; ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják felül az élelmiszer-biztonsággal kapcsolatos jelenlegi előírásokat, azoknak a terheknek a csökkentése és azoknak az akadályoknak a felszámolása céljából, amelyeket ezen előírások okozhatnak az élelmiszerek mezőgazdasági kisüzemek általi feldolgozásának és értékesítésének a fejlesztése szempontjából; arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak létre platformot az élelmiszerek mezőgazdasági kisüzemek általi feldolgozásának szabályozása és nyomon követése tekintetében bevált gyakorlatok cseréjéhez; ezen túlmenően felhívja a regionális hatóságokat, hogy fokozottabban vegyenek részt a közvetlen értékesítés infrastruktúrájának fejlesztésben, a vidéki és városi piacokat is beleértve, megkönnyítve ezáltal, hogy a fogyasztók olcsó, egészséges és jó minőségű mezőgazdasági termékekhez férjenek hozzá;

| 6. | úgy véli, hogy a mezőgazdasági kisüzemek problémáinak megoldási folyamatába a KAP mellett be kell vonni az Unió más szakpolitikai területeit is, beleértve a kohéziós politikát, hogy azok hozzájáruljanak a műszaki infrastruktúra és a közszolgáltatásokhoz való hozzáférés javításához a vidéki térségekben, míg az Európai Szociális Alap forrásait a társadalmi integrációt, oktatást, képzést és tudástranszfert magában foglaló közösségi és társadalmi tevékenységek finanszírozására kell felhasználni; ezen túlmenően úgy véli, hogy a Bizottsággal egyeztetett szabályokkal összhangban és a verseny akadályozása nélkül engedélyezni kellene a nemzeti forrásokból történő kiegészítő támogatást, mivel ezek a kisméretű gazdaságok nem gyakorolnak jelentős befolyást a piacra; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a mezőgazdasági kisüzemek problémáinak megoldási folyamatába a KAP mellett be kell vonni az Unió más szakpolitikai területeit is, beleértve a kohéziós politikát, hogy azok hozzájáruljanak a műszaki infrastruktúra és a közszolgáltatásokhoz való hozzáférés javításához a vidéki térségekben, míg az Európai Szociális Alap forrásait a társadalmi integrációt, oktatást, képzést és tudástranszfert magában foglaló közösségi és társadalmi tevékenységek finanszírozására kell felhasználni; ezen túlmenően úgy véli, hogy a Bizottsággal egyeztetett szabályokkal összhangban és a verseny akadályozása nélkül engedélyezni kellene a nemzeti forrásokból történő kiegészítő támogatást, mivel ezek a kisméretű gazdaságok nem gyakorolnak jelentős befolyást a piacra;

| 7. | felhívja a figyelmet arra, hogy az új tagállamokban a földpiac közelgő liberalizációja felfelé nyomja a mezőgazdasági földterületek árát; rámutat arra, hogy a földárak emelkedése a mezőgazdasági kistermelőket fogja a legsúlyosabban érinteni; |
| --- | --- |

7.

felhívja a figyelmet arra, hogy az új tagállamokban a földpiac közelgő liberalizációja felfelé nyomja a mezőgazdasági földterületek árát; rámutat arra, hogy a földárak emelkedése a mezőgazdasági kistermelőket fogja a legsúlyosabban érinteni;

| 8. | felszólítja a tagállamokat, biztosítsák, hogy képzési rendszereik megfelelő képzési infrastruktúrával rendelkeznek a mezőgazdasági szakképzéshez; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a tagállamokat, biztosítsák, hogy képzési rendszereik megfelelő képzési infrastruktúrával rendelkeznek a mezőgazdasági szakképzéshez;

| 9. | felhívja a figyelmet arra, hogy a városok terjeszkedése felfelé ható nyomást gyakorol a mezőgazdasági földterületek árára; |
| --- | --- |

9.

felhívja a figyelmet arra, hogy a városok terjeszkedése felfelé ható nyomást gyakorol a mezőgazdasági földterületek árára;

| 10. | üdvözli, hogy a KAP első pillére keretében támogatási mechanizmust hoztak létre a mezőgazdasági kistermelők számára, azonban úgy véli, hogy csupán a transzfer formáját egyszerűsítették, miközben az alacsonyabb mértékű közvetlen kifizetések nem nyújtanak lehetőséget a fejlődésre, és ezért ezek az intézkedések még mindig nem elégségesek a mezőgazdasági kisüzemek helyzetének javítására az EU-ban; úgy véli, hogy egy olyan mechanizmust kell bevezetni, amely lehetővé teszi a mezőgazdasági kisüzemek számára a közvetlen kifizetések iránti kérelmek több évre szóló benyújtását, amelyeket csak a szóban forgó gazdaságban végrehajtott módosítások esetén aktualizálnak; |
| --- | --- |

10.

üdvözli, hogy a KAP első pillére keretében támogatási mechanizmust hoztak létre a mezőgazdasági kistermelők számára, azonban úgy véli, hogy csupán a transzfer formáját egyszerűsítették, miközben az alacsonyabb mértékű közvetlen kifizetések nem nyújtanak lehetőséget a fejlődésre, és ezért ezek az intézkedések még mindig nem elégségesek a mezőgazdasági kisüzemek helyzetének javítására az EU-ban; úgy véli, hogy egy olyan mechanizmust kell bevezetni, amely lehetővé teszi a mezőgazdasági kisüzemek számára a közvetlen kifizetések iránti kérelmek több évre szóló benyújtását, amelyeket csak a szóban forgó gazdaságban végrehajtott módosítások esetén aktualizálnak;

| 11. | ismételten felhívja a figyelmet a különböző tagállamokban nyújtott agrártámogatások közötti, az új tagállamok hátrányára mutatkozó lényeges különbségekre; |
| --- | --- |

11.

ismételten felhívja a figyelmet a különböző tagállamokban nyújtott agrártámogatások közötti, az új tagállamok hátrányára mutatkozó lényeges különbségekre;

| 12. | hangsúlyozza, hogy mivel a KAP első pillérében foglalt mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer önkéntes jellegű, a második pillérben a kistermelők támogatására nyíló minden lehetőséget számba kell venni és ki kell használni; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy mivel a KAP első pillérében foglalt mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer önkéntes jellegű, a második pillérben a kistermelők támogatására nyíló minden lehetőséget számba kell venni és ki kell használni;

| 13. | úgy véli, hogy ezenkívül meg kell találni a hatékony módját azon mezőgazdasági kistermelők támogatásának, akik tevékenységei és termékei nem kötődnek mezőgazdasági terület birtoklásához és használatához; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy ezenkívül meg kell találni a hatékony módját azon mezőgazdasági kistermelők támogatásának, akik tevékenységei és termékei nem kötődnek mezőgazdasági terület birtoklásához és használatához;

| 14. | felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak létre megfelelő pénzügyi eszközöket, például mikrohitelek, kölcsönökhöz nyújtott kamattámogatások, pénzügyi lízing, részletfizetés vagy kölcsöngarancia formájában; úgy véli továbbá, hogy ebbe a támogatási folyamatba be kell vonni a regionális és helyi hatóságokat; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak létre megfelelő pénzügyi eszközöket, például mikrohitelek, kölcsönökhöz nyújtott kamattámogatások, pénzügyi lízing, részletfizetés vagy kölcsöngarancia formájában; úgy véli továbbá, hogy ebbe a támogatási folyamatba be kell vonni a regionális és helyi hatóságokat;

| 15. | hangsúlyozza, hogy még a mezőgazdasági kisüzemek számára is mérvadók a helyes mezőgazdasági gyakorlatokra vonatkozó követelmények és különösen a mezőgazdasági termelésre és a fogyasztóvédelemre vonatkozó, európai és nemzeti előírások, ezért elengedhetetlen, hogy a gazdálkodók minimális képzettségi szinttel rendelkezzenek; ezzel kapcsolatban felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, vizsgálják meg, hogyan lehet biztosítani a szóban forgó képesítések általános megszerezhetőségét, illetve azoknak a kisméretű gazdaságok igényeihez való hozzáigazíthatóságát; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy még a mezőgazdasági kisüzemek számára is mérvadók a helyes mezőgazdasági gyakorlatokra vonatkozó követelmények és különösen a mezőgazdasági termelésre és a fogyasztóvédelemre vonatkozó, európai és nemzeti előírások, ezért elengedhetetlen, hogy a gazdálkodók minimális képzettségi szinttel rendelkezzenek; ezzel kapcsolatban felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, vizsgálják meg, hogyan lehet biztosítani a szóban forgó képesítések általános megszerezhetőségét, illetve azoknak a kisméretű gazdaságok igényeihez való hozzáigazíthatóságát;

| 16. | szorgalmazza, hogy az ingyenes tanácsadás jobban igazodjon a mezőgazdasági kisüzemek szükségleteihez, hogy a tájékoztatással, képzéssel, kockázatfelméréssel és egészségügyi felülvizsgálattal kapcsolatos eljárások egyszerűsödjenek, hogy induljanak tájékoztatási kampányok, továbbá kéri a rövid élelmiszer-ellátási láncok legjobb gyakorlatainak megosztását és technikai segítségnyújtás biztosítását az uniós támogatást igénylők segítése érdekében, valamint az olyan jellegű tanácsadást, amelynek segítségével a kisüzemek termelési tevékenységük profilját hozzá tudják igazítani a termelési és a környezeti potenciáljukhoz; |
| --- | --- |

16.

szorgalmazza, hogy az ingyenes tanácsadás jobban igazodjon a mezőgazdasági kisüzemek szükségleteihez, hogy a tájékoztatással, képzéssel, kockázatfelméréssel és egészségügyi felülvizsgálattal kapcsolatos eljárások egyszerűsödjenek, hogy induljanak tájékoztatási kampányok, továbbá kéri a rövid élelmiszer-ellátási láncok legjobb gyakorlatainak megosztását és technikai segítségnyújtás biztosítását az uniós támogatást igénylők segítése érdekében, valamint az olyan jellegű tanácsadást, amelynek segítségével a kisüzemek termelési tevékenységük profilját hozzá tudják igazítani a termelési és a környezeti potenciáljukhoz;

| 17. | ennek során hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági kisüzemeknek szervezetekbe, termelői csoportokba vagy szövetkezetekbe kell tömörülniük, és közös marketingprogramokat kell elfogadniuk; úgy véli, hogy a mezőgazdasági kistermelők valamennyi – szövetkezeti, termelői szervezeti vagy az erőforrások, így a gépek közös használatában megnyilvánuló – együttműködési formáját különleges támogatásban kell részesíteni az unió és nemzeti mechanizmusok keretében; |
| --- | --- |

17.

ennek során hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági kisüzemeknek szervezetekbe, termelői csoportokba vagy szövetkezetekbe kell tömörülniük, és közös marketingprogramokat kell elfogadniuk; úgy véli, hogy a mezőgazdasági kistermelők valamennyi – szövetkezeti, termelői szervezeti vagy az erőforrások, így a gépek közös használatában megnyilvánuló – együttműködési formáját különleges támogatásban kell részesíteni az unió és nemzeti mechanizmusok keretében;

| 18. | úgy véli, hogy a hegyvidéki térségekben, a hátrányos helyzetű térségekben és a legkülső régiókban lévő mezőgazdasági kistermelők számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a termeléstől függő támogatásban részesüljenek, például az állattenyésztés tekintetében, ha ennek során bizonyos környezetvédelmi funkciókat is ellátnak; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a hegyvidéki térségekben, a hátrányos helyzetű térségekben és a legkülső régiókban lévő mezőgazdasági kistermelők számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a termeléstől függő támogatásban részesüljenek, például az állattenyésztés tekintetében, ha ennek során bizonyos környezetvédelmi funkciókat is ellátnak;

| 19. | úgy véli, hogy a mezőgazdasági tevékenységek minden eddiginél inkább stratégiai tevékenységekké váltak, amelyekre minden tagállamnak figyelmet kell fordítania, amikor megoldásokat keres annak érdekében, hogy lehetővé tegye a mezőgazdasági kistermelők számára tevékenységeik fenntartását, hogy a mezőgazdasági termékek eladási árai egyensúlyban legyenek a termelési költségekkel; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a mezőgazdasági tevékenységek minden eddiginél inkább stratégiai tevékenységekké váltak, amelyekre minden tagállamnak figyelmet kell fordítania, amikor megoldásokat keres annak érdekében, hogy lehetővé tegye a mezőgazdasági kistermelők számára tevékenységeik fenntartását, hogy a mezőgazdasági termékek eladási árai egyensúlyban legyenek a termelési költségekkel;

| 20. | felszólítja a tagállamokat, hogy az első és második pillérbe tartozó programjaikba vegyenek fel a kisbirtokokra irányuló alprogramokat és intézkedéseket; rámutat arra, hogy az elegendő bevétel megtermelése érdekében különösen a kisüzemeknek van szükségük kiegészítő és mellékes tevékenységekre, például az idegenforgalom területén; ezzel kapcsolatban fontosnak tartja annak biztosítását, hogy a KAP második pillére bőséges forrásokkal rendelkezzen, valamint hogy a vidékfejlesztési programok megfelelően igazodjanak a kisüzemek igényeihez; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a tagállamokat, hogy az első és második pillérbe tartozó programjaikba vegyenek fel a kisbirtokokra irányuló alprogramokat és intézkedéseket; rámutat arra, hogy az elegendő bevétel megtermelése érdekében különösen a kisüzemeknek van szükségük kiegészítő és mellékes tevékenységekre, például az idegenforgalom területén; ezzel kapcsolatban fontosnak tartja annak biztosítását, hogy a KAP második pillére bőséges forrásokkal rendelkezzen, valamint hogy a vidékfejlesztési programok megfelelően igazodjanak a kisüzemek igényeihez;

| 21. | ajánlja, hogy a mezőgazdasági számviteli információs hálózatok (FADN) körét bővítsék, hogy megvizsgálják a kisüzemek helyzetét és a KAP erre gyakorolt hatásait, és azt is tanácsolja, hogy tervezzék meg ezek továbbfejlesztését; |
| --- | --- |

21.

ajánlja, hogy a mezőgazdasági számviteli információs hálózatok (FADN) körét bővítsék, hogy megvizsgálják a kisüzemek helyzetét és a KAP erre gyakorolt hatásait, és azt is tanácsolja, hogy tervezzék meg ezek továbbfejlesztését;

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 608. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 487. o.

(3)  HL C 308. E, 2011.10.20., 22. o.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/47

---

P7_TA(2014)0067

Integrált csomagkézbesítési piac az e-kereskedelem bővülése érdekében

Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása az integrált uniós csomagkézbesítési piacról az e-kereskedelem bővülése érdekében (2013/2043(INI))

(2017/C 093/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkének (3) bekezdésére, amely előírja a kötelezettséget, miszerint az Unió a „magas versenyképességű, teljes foglalkoztatottságot és társadalmi haladást célul kitűző szociális piacgazdaságon” munkálkodik, „amely a környezet minőségének magas fokú védelmével és javításával párosul”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkének (3) bekezdésére, amely előírja a kötelezettséget, miszerint az Unió a „magas versenyképességű, teljes foglalkoztatottságot és társadalmi haladást célul kitűző szociális piacgazdaságon” munkálkodik, „amely a környezet minőségének magas fokú védelmével és javításával párosul”,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9. cikkére, amely kimondja, hogy „politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Unió figyelembe veszi a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9. cikkére, amely kimondja, hogy „politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Unió figyelembe veszi a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás, a képzés és az emberi egészség védelmének magas szintjére vonatkozó követelményeket”,

| — | tekintettel az EUMSZ 11. cikkére, amelynek értelmében „a környezetvédelmi követelményeket – különösen a fenntartható fejlődés előmozdítására tekintettel – be kell illeszteni az uniós politikák és tevékenységek meghatározásába és végrehajtásába”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 11. cikkére, amelynek értelmében „a környezetvédelmi követelményeket – különösen a fenntartható fejlődés előmozdítására tekintettel – be kell illeszteni az uniós politikák és tevékenységek meghatározásába és végrehajtásába”,

| — | tekintettel az EUMSZ 12. cikkére, amelynek értelmében „a fogyasztóvédelmi követelményeket figyelembe kell venni az egyéb uniós politikák és tevékenységek meghatározásakor és végrehajtásakor”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 12. cikkére, amelynek értelmében „a fogyasztóvédelmi követelményeket figyelembe kell venni az egyéb uniós politikák és tevékenységek meghatározásakor és végrehajtásakor”,

| — | tekintettel az EUMSZ 14. cikkére és az általános (gazdasági) érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 14. cikkére és az általános (gazdasági) érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel az EUMSZ 26. cikkére, amelynek értelmében „a belső piac egy olyan, belső határok nélküli térség, amelyben a Szerződések rendelkezéseivel összhangban biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 26. cikkére, amelynek értelmében „a belső piac egy olyan, belső határok nélküli térség, amelyben a Szerződések rendelkezéseivel összhangban biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása”,

| — | tekintettel az EUMSZ-nek a letelepedési jogról szóló 49. és a szolgáltatásnyújtás szabadságáról szóló 56. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ-nek a letelepedési jogról szóló 49. és a szolgáltatásnyújtás szabadságáról szóló 56. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ-nek a vállalkozásokra alkalmazandó versenyszabályokról szóló 101. és 102. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ-nek a vállalkozásokra alkalmazandó versenyszabályokról szóló 101. és 102. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ-nek a fogyasztói érdekek érvényesülésének előmozdításáról és a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosításáról szóló 169. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ-nek a fogyasztói érdekek érvényesülésének előmozdításáról és a fogyasztóvédelem magas szintjének biztosításáról szóló 169. cikkére,

| — | tekintettel a postai szolgáltatásokról szóló, a 2002/39/EK és a 2008/6/EK irányelvvel módosított 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a postai szolgáltatásokról szóló, a 2002/39/EK és a 2008/6/EK irányelvvel módosított 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. május 21-i 2013/11/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. május 21-i 2013/11/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel a fogyasztói jogviták online rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. május 21-i 524/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztói jogviták online rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló, 2013. május 21-i 524/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel az „Integrált uniós csomagkézbesítési piac az e-kereskedelem bővülése érdekében” című, 2012. november 29-i bizottsági zöld könyvre (COM(2012)0698), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Integrált uniós csomagkézbesítési piac az e-kereskedelem bővülése érdekében” című, 2012. november 29-i bizottsági zöld könyvre (COM(2012)0698),

| — | tekintettel az „Útiterv a csomagkézbesítés egységes piacának kialakítása felé – A kézbesítési szolgáltatások iránti bizalom növelése és az online értékesítés ösztönzése” című, 2013. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2013)0886), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Útiterv a csomagkézbesítés egységes piacának kialakítása felé – A kézbesítési szolgáltatások iránti bizalom növelése és az online értékesítés ösztönzése” című, 2013. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2013)0886),

| — | tekintettel „Az elektronikus kereskedelemre vonatkozó cselekvési terv (2012–2015) – 2013. évi helyzetjelentés” című, 2013. április 23-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0153), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az elektronikus kereskedelemre vonatkozó cselekvési terv (2012–2015) – 2013. évi helyzetjelentés” című, 2013. április 23-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0153),

| — | tekintettel az „Egységes keret az elektronikus kereskedelem és az online szolgáltatások digitális egységes piacába vetett bizalom megerősítésére” című, 2012. január 11-i bizottsági közleményre (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes keret az elektronikus kereskedelem és az online szolgáltatások digitális egységes piacába vetett bizalom megerősítésére” című, 2012. január 11-i bizottsági közleményre (COM(2011)0942),

| — | tekintettel „Az európai digitális menetrend – európai növekedés digitális alapokon” című, 2012. december 18-i bizottsági közleményre (COM(2012)0784), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai digitális menetrend – európai növekedés digitális alapokon” című, 2012. december 18-i bizottsági közleményre (COM(2012)0784),

| — | tekintettel az „Európai digitális menetrend” című, 2010. augusztus 26-i bizottsági közleményre (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai digitális menetrend” című, 2010. augusztus 26-i bizottsági közleményre (COM(2010)0245),

| — | tekintettel „A piacok megfelelő működésének biztosítása a fogyasztók számára – a fogyasztói piacok eredménytáblájának nyolcadik kiadása” című, 2012. december 7-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2012)0432), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A piacok megfelelő működésének biztosítása a fogyasztók számára – a fogyasztói piacok eredménytáblájának nyolcadik kiadása” című, 2012. december 7-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2012)0432),

| — | tekintettel „Az európai fogyasztóügyi stratégia: a fogyasztói bizalom növelése és a növekedés fellendítése” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2012. május 22-i bizottsági közleményre (COM(2012)0225), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai fogyasztóügyi stratégia: a fogyasztói bizalom növelése és a növekedés fellendítése” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2012. május 22-i bizottsági közleményre (COM(2012)0225),

| — | tekintettel „Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálata” című, 2011. február 23-i bizottsági közleményre (COM(2011)0078), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálata” című, 2011. február 23-i bizottsági közleményre (COM(2011)0078),

| — | tekintettel a „»Vállalkozás 2020« cselekvési terv – A vállalkozói szellem felélénkítése Európában” című, 2013. január 9-i bizottsági közleményre (COM(2012)0795), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „»Vállalkozás 2020« cselekvési terv – A vállalkozói szellem felélénkítése Európában” című, 2013. január 9-i bizottsági közleményre (COM(2012)0795),

| — | tekintettel a „Kisvállalkozás, nagyvilág – új partnerség, amelynek segítségével a kis- és középvállalkozások megragadhatják a globális lehetőségeket” című, 2011. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2011)0702), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kisvállalkozás, nagyvilág – új partnerség, amelynek segítségével a kis- és középvállalkozások megragadhatják a globális lehetőségeket” című, 2011. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2011)0702),

| — | tekintettel a „2013. évi éves növekedési jelentés” című, 2012. november 28-i bizottsági közleményre (COM(2012)0750), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2013. évi éves növekedési jelentés” című, 2012. november 28-i bizottsági közleményre (COM(2012)0750),

| — | tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé – A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért – 50 javaslat az együttes munka, vállalkozás és a cserekapcsolatok javítása érdekében” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett 2010. október 27-i bizottsági közleményre (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé – A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért – 50 javaslat az együttes munka, vállalkozás és a cserekapcsolatok javítása érdekében” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett 2010. október 27-i bizottsági közleményre (COM(2010)0608),

| — | tekintettel „A második egységes piaci intézkedéscsomag” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett 2012. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A második egységes piaci intézkedéscsomag” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett 2012. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2012)0573),

| — | tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2011. április 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2011. április 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0206),

| — | tekintettel az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához” című, 2011. március 28-i bizottsági fehér könyvre (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához” című, 2011. március 28-i bizottsági fehér könyvre (COM(2011)0144),

| — | tekintettel „Az Európai Unió teherszállítási stratégiája: az európai teherszállítás hatékonyságának, integrációjának és fenntarthatóságának fokozása” című, 2007. október 18-i bizottsági közleményre (COM(2007)0606), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió teherszállítási stratégiája: az európai teherszállítás hatékonyságának, integrációjának és fenntarthatóságának fokozása” című, 2007. október 18-i bizottsági közleményre (COM(2007)0606),

| — | tekintettel a digitalizált egységes piacról és az egységes piac irányításáról szóló, 2012. május 31-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitalizált egységes piacról és az egységes piac irányításáról szóló, 2012. május 31-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a digitális egységes piac megvalósításáról szóló, 2013. július 4-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális egységes piac megvalósításáról szóló, 2013. július 4-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a digitális egységes piac megvalósításáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális egységes piac megvalósításáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az e-kereskedelmi belső piac kialakításáról szóló, 2010. szeptember 21-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az e-kereskedelmi belső piac kialakításáról szóló, 2010. szeptember 21-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az európaiakat szolgáló egységes piacról (4), a vállalkozásokat és a növekedést szolgáló egységes piacról (5) és az egységes piacon belüli irányításról és partnerségről (6) szóló 2011. április 6-i állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európaiakat szolgáló egységes piacról (4), a vállalkozásokat és a növekedést szolgáló egységes piacról (5) és az egységes piacon belüli irányításról és partnerségről (6) szóló 2011. április 6-i állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az európai fogyasztóügyi politika új ütemtervéről szóló, 2013. június 11-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai fogyasztóügyi politika új ütemtervéről szóló, 2013. június 11-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0024/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0024/2014),

| A. | mivel az elektronikus kereskedelem értékesítési csatornája hatalmas lehetőségeket rejt magában a gazdasági és pénzügyi válság leküzdése, az egységes piac megerősítése és az Európai Unió egészén belüli gazdasági növekedés és munkahelyteremtés tekintetében; mivel az elektronikus kereskedelemről és az online szolgáltatásokról szóló 2012. januári bizottsági közlemény az online vásárolt áruk kézbesítését – amelynek fontosságát a Tanács és a Parlament is hangsúlyozta – az elektronikus kereskedelem 2015-ig való fellendítésére irányuló öt legfőbb prioritás egyikeként jelöli meg; |
| --- | --- |

A.

mivel az elektronikus kereskedelem értékesítési csatornája hatalmas lehetőségeket rejt magában a gazdasági és pénzügyi válság leküzdése, az egységes piac megerősítése és az Európai Unió egészén belüli gazdasági növekedés és munkahelyteremtés tekintetében; mivel az elektronikus kereskedelemről és az online szolgáltatásokról szóló 2012. januári bizottsági közlemény az online vásárolt áruk kézbesítését – amelynek fontosságát a Tanács és a Parlament is hangsúlyozta – az elektronikus kereskedelem 2015-ig való fellendítésére irányuló öt legfőbb prioritás egyikeként jelöli meg;

| B. | mivel az e-kereskedelem uniós piaca 2012-ben több mint 20 %-kal bővült; mivel az előrejelzések szerint a határokon átnyúló e-kereskedelem a négyszeresére fog nőni; mivel a csomagkézbesítési piac az új szolgáltatók piacra lépésének, az innováció ösztönzésének és az újfajta szolgáltatások megjelenésének köszönhetően radikális átalakuláson megy keresztül; |
| --- | --- |

B.

mivel az e-kereskedelem uniós piaca 2012-ben több mint 20 %-kal bővült; mivel az előrejelzések szerint a határokon átnyúló e-kereskedelem a négyszeresére fog nőni; mivel a csomagkézbesítési piac az új szolgáltatók piacra lépésének, az innováció ösztönzésének és az újfajta szolgáltatások megjelenésének köszönhetően radikális átalakuláson megy keresztül;

| C. | mivel a hatékony és megbízható kézbesítési szolgáltatások a valódi és hatékony egységes digitális piac alappillérét jelentik, hiszen jelentős hatást gyakorolnak az e-kereskedelem támogatására és az eladók és a vásárlók közötti bizalom kiépítésére; |
| --- | --- |

C.

mivel a hatékony és megbízható kézbesítési szolgáltatások a valódi és hatékony egységes digitális piac alappillérét jelentik, hiszen jelentős hatást gyakorolnak az e-kereskedelem támogatására és az eladók és a vásárlók közötti bizalom kiépítésére;

| D. | mivel a határokon átnyúló kézbesítés a kiskereskedők 57 %-a szerint akadályt jelent, a fogyasztók közül pedig minden második aggodalmát fejezi ki a határokon átnyúló kézbesítésekkel kapcsolatban; mivel az online vásárlás kapcsán a fogyasztók két legfőbb aggálya a kézbesítéshez (többek között a termékek visszaküldéséhez) és a magas kézbesítési költségekhez kapcsolódik, amelyek hozzájárulnak a határokon átnyúló e-kereskedelembe vetett fogyasztói bizalom alacsony szintjéhez; |
| --- | --- |

D.

mivel a határokon átnyúló kézbesítés a kiskereskedők 57 %-a szerint akadályt jelent, a fogyasztók közül pedig minden második aggodalmát fejezi ki a határokon átnyúló kézbesítésekkel kapcsolatban; mivel az online vásárlás kapcsán a fogyasztók két legfőbb aggálya a kézbesítéshez (többek között a termékek visszaküldéséhez) és a magas kézbesítési költségekhez kapcsolódik, amelyek hozzájárulnak a határokon átnyúló e-kereskedelembe vetett fogyasztói bizalom alacsony szintjéhez;

| E. | mivel e helyzet kezeléséhez alapvető fontosságú a fogyasztók kézbesítési szolgáltatók és szolgáltatások, illetve piac iránti bizalmának megerősítése, valamint a jogaikkal és kötelességeikkel kapcsolatos ismereteinek növelése azáltal, hogy több információt, jobb érthetőséget és nagyobb átláthatóságot biztosítanak számukra a kézbesítési feltételek tekintetében; |
| --- | --- |

E.

mivel e helyzet kezeléséhez alapvető fontosságú a fogyasztók kézbesítési szolgáltatók és szolgáltatások, illetve piac iránti bizalmának megerősítése, valamint a jogaikkal és kötelességeikkel kapcsolatos ismereteinek növelése azáltal, hogy több információt, jobb érthetőséget és nagyobb átláthatóságot biztosítanak számukra a kézbesítési feltételek tekintetében;

| F. | mivel az Unió egészében üzleti lehetőségeket kereső kkv-k magasabb költségekkel, bonyolultabb ügyintézéssel és az átláthatóság hiányával szembesülnek a határokon átnyúló kézbesítés tekintetében; mivel a határokon átnyúló kézbesítés költségei háromszor vagy akár ötször magasabbak a belföldi áraknál; mivel a hatékony, egyszerű és megfizethető kézbesítési rendszerek jelentős mértékben befolyásolják a kis- és középvállalkozások üzleti modelljének fenntarthatóságát, és különösen vásárlóik kiszolgálására való képességüket; |
| --- | --- |

F.

mivel az Unió egészében üzleti lehetőségeket kereső kkv-k magasabb költségekkel, bonyolultabb ügyintézéssel és az átláthatóság hiányával szembesülnek a határokon átnyúló kézbesítés tekintetében; mivel a határokon átnyúló kézbesítés költségei háromszor vagy akár ötször magasabbak a belföldi áraknál; mivel a hatékony, egyszerű és megfizethető kézbesítési rendszerek jelentős mértékben befolyásolják a kis- és középvállalkozások üzleti modelljének fenntarthatóságát, és különösen vásárlóik kiszolgálására való képességüket;

Integrált európai kézbesítési szolgáltatások: az egységes digitális piac egyik pillére

| 1. | hangsúlyozza, hogy a hozzáférhető, megfizethető, hatékony és magas színvonalú kézbesítési szolgáltatások alapvető elemei az online árukereskedelemnek és azokat a szabad és tisztességes verseny révén elő kell mozdítani; megjegyzi azonban, hogy számos fogyasztó nem hajlandó online vásárolni, különösen, ha határokon átnyúló vásárlásról van szó, mivel kétségeik vannak a rendelkezésre álló kézbesítési módok, a kézbesítés, a kézbesítési költségek vagy a megbízhatóság kapcsán; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a hozzáférhető, megfizethető, hatékony és magas színvonalú kézbesítési szolgáltatások alapvető elemei az online árukereskedelemnek és azokat a szabad és tisztességes verseny révén elő kell mozdítani; megjegyzi azonban, hogy számos fogyasztó nem hajlandó online vásárolni, különösen, ha határokon átnyúló vásárlásról van szó, mivel kétségeik vannak a rendelkezésre álló kézbesítési módok, a kézbesítés, a kézbesítési költségek vagy a megbízhatóság kapcsán;

| 2. | üdvözli a Bizottság által annak érdekében készített zöld könyvet, hogy azonosítsa az európai kézbesítési piac esetleges hiányosságait, és felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen megfelelő lépéseket e problémák oly módon való kezelésére, hogy annak köszönhetően a vállalkozások és a fogyasztók teljes mértékben részesüljenek az egységes digitális piac kínálta lehetőségekből; hangsúlyozza, hogy valamennyi javasolt fellépésnek figyelembe kell vennie a kézbesítési folyamat fenntarthatóságát és törekednie kell a környezeti lábnyom minimalizálására; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a Bizottság által annak érdekében készített zöld könyvet, hogy azonosítsa az európai kézbesítési piac esetleges hiányosságait, és felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen megfelelő lépéseket e problémák oly módon való kezelésére, hogy annak köszönhetően a vállalkozások és a fogyasztók teljes mértékben részesüljenek az egységes digitális piac kínálta lehetőségekből; hangsúlyozza, hogy valamennyi javasolt fellépésnek figyelembe kell vennie a kézbesítési folyamat fenntarthatóságát és törekednie kell a környezeti lábnyom minimalizálására;

| 3. | megállapítja, hogy egyes tagállamokban a kézbesítési szolgáltatók közötti verseny a határokon átnyúló kereskedelem szempontjából hiányosságokat mutat, és sajnálja a díjszabási feltételekkel és az érintett szolgáltatások teljesítményével kapcsolatos átláthatóság hiányát; úgy véli, hogy a kézbesítési szolgáltatók mindegyikének ajánlatait bemutató eszközöket kell kialakítani európai szinten; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy egyes tagállamokban a kézbesítési szolgáltatók közötti verseny a határokon átnyúló kereskedelem szempontjából hiányosságokat mutat, és sajnálja a díjszabási feltételekkel és az érintett szolgáltatások teljesítményével kapcsolatos átláthatóság hiányát; úgy véli, hogy a kézbesítési szolgáltatók mindegyikének ajánlatait bemutató eszközöket kell kialakítani európai szinten;

A fogyasztói érdekek a kézbesítési folyamat középpontjában

| 4. | hangsúlyozza, hogy növelni kell a fogyasztók kézbesítési folyamat iránti bizalmát; véleménye szerint a fogyasztók számára elsőrendű fontosságú az elérhető kézbesítési lehetőségekkel, árakkal és feltételekkel kapcsolatos nagyobb átláthatóság és az összehasonlítást lehetővé tévő jobb tájékoztatás, különös tekintettel a fogyasztói megrendelések szállítási feltételeire és a késedelmesen megérkező vagy visszaérkező, sérült vagy elveszett áruk esetén követendő eljárásokra; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy növelni kell a fogyasztók kézbesítési folyamat iránti bizalmát; véleménye szerint a fogyasztók számára elsőrendű fontosságú az elérhető kézbesítési lehetőségekkel, árakkal és feltételekkel kapcsolatos nagyobb átláthatóság és az összehasonlítást lehetővé tévő jobb tájékoztatás, különös tekintettel a fogyasztói megrendelések szállítási feltételeire és a késedelmesen megérkező vagy visszaérkező, sérült vagy elveszett áruk esetén követendő eljárásokra;

| 5. | hangsúlyozza, hogy támogatni kell azokat az intézkedéseket, amelyek célja a fogyasztó vásárlás időpontjában való választási lehetőségének biztosítása; megjegyzi, hogy jelentős szakadék van a fogyasztók elvárásai és az olyan kényelmes, innovatív szolgáltatások elérhetősége között, mint az összekötő pontok vagy csomagelosztó állomások, a csomagfelvevő automaták, a bármely napszakban elérhető szolgáltatások, a nyomonkövetési megoldások, a felhasználóbarát kézbesítési helyek és időpontok vagy a visszaküldésre vonatkozó egyszerű eljárások; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy támogatni kell azokat az intézkedéseket, amelyek célja a fogyasztó vásárlás időpontjában való választási lehetőségének biztosítása; megjegyzi, hogy jelentős szakadék van a fogyasztók elvárásai és az olyan kényelmes, innovatív szolgáltatások elérhetősége között, mint az összekötő pontok vagy csomagelosztó állomások, a csomagfelvevő automaták, a bármely napszakban elérhető szolgáltatások, a nyomonkövetési megoldások, a felhasználóbarát kézbesítési helyek és időpontok vagy a visszaküldésre vonatkozó egyszerű eljárások;

| 6. | hangsúlyozza a kézbesítési szolgáltatások megbízhatóságának alapvető fontosságát, valamint az olyan hatékony rendszerek biztosításának elengedhetetlenségét, amelyek garantálják, hogy a csomagok ésszerű időn belül ténylegesen eljussanak rendeltetési helyükre; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza a kézbesítési szolgáltatások megbízhatóságának alapvető fontosságát, valamint az olyan hatékony rendszerek biztosításának elengedhetetlenségét, amelyek garantálják, hogy a csomagok ésszerű időn belül ténylegesen eljussanak rendeltetési helyükre;

| 7. | rámutat arra, hogy a fogyasztók elégedetlenségének egyik legfőbb oka a határokon átnyúló kézbesítés, illetve a távoli területekre vagy legkülső régiókba történő kézbesítés magas költsége; hangsúlyozza, hogy a fogyasztók és az eladók – köztük a kkv-k – rendelkezésére álló megfizethetőbb kézbesítési lehetőségek elengedhetetlenek a távértékesítések és a távollévők közötti vásárlások számának növeléséhez és ahhoz, hogy valódi egységes piacról lehessen beszélni; |
| --- | --- |

7.

rámutat arra, hogy a fogyasztók elégedetlenségének egyik legfőbb oka a határokon átnyúló kézbesítés, illetve a távoli területekre vagy legkülső régiókba történő kézbesítés magas költsége; hangsúlyozza, hogy a fogyasztók és az eladók – köztük a kkv-k – rendelkezésére álló megfizethetőbb kézbesítési lehetőségek elengedhetetlenek a távértékesítések és a távollévők közötti vásárlások számának növeléséhez és ahhoz, hogy valódi egységes piacról lehessen beszélni;

| 8. | hangsúlyozza, hogy javítani kell az egyetemes csomagkézbesítési szolgáltatás földrajzi lefedettségét és elérhetőségét a vidéki és a távoli területeken; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy javítani kell az egyetemes csomagkézbesítési szolgáltatás földrajzi lefedettségét és elérhetőségét a vidéki és a távoli területeken;

| 9. | úgy véli, hogy a csomagkézbesítés integrált belső piacának létrehozásához fontos egy olyan stabil és koherens szociális dimenzió, amelynek értelmében a kézbesítési szolgáltatásoknak eleget kell tenniük a munkajogoknak, a foglalkoztatási és javadalmazási feltételeknek, valamint a szociális és környezetvédelmi normáknak; e tekintetben megjegyzi, hogy a be nem jelentett foglalkoztatás és a visszaélések veszélyeztetik az ágazatot, és hogy a minőségi kézbesítési szolgáltatások megvalósításához fontos a felelős és minőségi foglalkoztatás, valamint a személyzet folyamatos és megfelelő képzése; hangsúlyozza, hogy a fogyasztói igények és elvárások maradéktalan kielégítéséhez, valamint ahhoz, hogy a vállalkozások az igényeknek és a várakozásoknak teljes mértékben megfelelő, jobb termékeket kínálhassanak a fogyasztók számára, kulcsfontosságú a szociális dimenzió fenntartása és egyidejűleg a kézbesítési piac fejlődését és technológiai újításokhoz való igazodását lehetővé tévő kellő rugalmasság biztosítása; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a csomagkézbesítés integrált belső piacának létrehozásához fontos egy olyan stabil és koherens szociális dimenzió, amelynek értelmében a kézbesítési szolgáltatásoknak eleget kell tenniük a munkajogoknak, a foglalkoztatási és javadalmazási feltételeknek, valamint a szociális és környezetvédelmi normáknak; e tekintetben megjegyzi, hogy a be nem jelentett foglalkoztatás és a visszaélések veszélyeztetik az ágazatot, és hogy a minőségi kézbesítési szolgáltatások megvalósításához fontos a felelős és minőségi foglalkoztatás, valamint a személyzet folyamatos és megfelelő képzése; hangsúlyozza, hogy a fogyasztói igények és elvárások maradéktalan kielégítéséhez, valamint ahhoz, hogy a vállalkozások az igényeknek és a várakozásoknak teljes mértékben megfelelő, jobb termékeket kínálhassanak a fogyasztók számára, kulcsfontosságú a szociális dimenzió fenntartása és egyidejűleg a kézbesítési piac fejlődését és technológiai újításokhoz való igazodását lehetővé tévő kellő rugalmasság biztosítása;

| 10. | felhívja a figyelmet a fogyasztói bizalomhoz szükséges jogbiztonság fontosságára; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy fontos a fogyasztók megfelelő tájékoztatása az alkalmazandó jogszabályokról; |
| --- | --- |

10.

felhívja a figyelmet a fogyasztói bizalomhoz szükséges jogbiztonság fontosságára; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy fontos a fogyasztók megfelelő tájékoztatása az alkalmazandó jogszabályokról;

| 11. | úgy véli, hogy a határokon átnyúló online kereskedelem fejlődése a fogyasztói bizalomtól is függ, és hogy a nemzeti problémamegoldó központokat összekötő – a SOLVIT-hoz hasonló – európai hálózat, illetve a csalárd gyakorlatokat alkalmazó weboldalakról a fogyasztókat figyelmeztető – a RAPEX-hez hasonló – rendszer kialakítása hozzájárulhat a fogyasztók bizalmának megerősítéséhez; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a határokon átnyúló online kereskedelem fejlődése a fogyasztói bizalomtól is függ, és hogy a nemzeti problémamegoldó központokat összekötő – a SOLVIT-hoz hasonló – európai hálózat, illetve a csalárd gyakorlatokat alkalmazó weboldalakról a fogyasztókat figyelmeztető – a RAPEX-hez hasonló – rendszer kialakítása hozzájárulhat a fogyasztók bizalmának megerősítéséhez;

| 12. | megjegyzi, hogy egyre több felhasználó használ összehasonlító weboldalakat, hogy összevesse egymással az árakat, illetve a termékek kézbesítésének és a csomagkézbesítő vállalatok által nyújtott szolgáltatásoknak a jellemzőit és feltételeit, különösen az e-kereskedelem esetében; felhívja a Bizottságot, hogy az átláthatóság, a pártatlanság, a minőség a tájékoztatás és a felhasználóbarát működés alapelvére építve fogadjon el uniós irányelveket az összehasonlító weboldalakra vonatkozó minimumkövetelményekről; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy egyre több felhasználó használ összehasonlító weboldalakat, hogy összevesse egymással az árakat, illetve a termékek kézbesítésének és a csomagkézbesítő vállalatok által nyújtott szolgáltatásoknak a jellemzőit és feltételeit, különösen az e-kereskedelem esetében; felhívja a Bizottságot, hogy az átláthatóság, a pártatlanság, a minőség a tájékoztatás és a felhasználóbarát működés alapelvére építve fogadjon el uniós irányelveket az összehasonlító weboldalakra vonatkozó minimumkövetelményekről;

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy az ágazattal és a fogyasztói szervezetekkel együttműködve dolgozzon ki közös minőségi mutatókat a kézbesítési szolgáltatásokra vonatkozóan, amelyek lehetővé teszik a fogyasztók számára, hogy a különböző ajánlatokat pontosabban összehasonlíthassák egymással; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot, hogy az ágazattal és a fogyasztói szervezetekkel együttműködve dolgozzon ki közös minőségi mutatókat a kézbesítési szolgáltatásokra vonatkozóan, amelyek lehetővé teszik a fogyasztók számára, hogy a különböző ajánlatokat pontosabban összehasonlíthassák egymással;

Egyenlő versenyfeltételek biztosítása a kkv-k számára

| 14. | kiemeli a kkv-k alapvető szerepét a növekedés és az innováció előmozdításában és a munkahelyteremtésben, különös tekintettel a fiatalok foglalkoztatására; hangsúlyozza, hogy a kézbesítési szolgáltatások rendkívül fontosak az európai kkv-k számára, valamint hogy a különböző kézbesítési lehetőségeket és logisztikai támogatást megfizethető áron biztosító, integrált és versenyképes kézbesítési piac előfeltétele annak, hogy új piacokon lehessen megjelenni és az Unión belül több fogyasztót lehessen elérni; hangsúlyozza a kkv-k számára a csomagmennyiségek egyesítésének lehetőségeire, valamint a kézbesítés utolsó szakaszának költségeit csökkentő innovatív kézbesítési és átvételi megoldásokra vonatkozóan nyújtott tájékoztatás javításának fontosságát; |
| --- | --- |

14.

kiemeli a kkv-k alapvető szerepét a növekedés és az innováció előmozdításában és a munkahelyteremtésben, különös tekintettel a fiatalok foglalkoztatására; hangsúlyozza, hogy a kézbesítési szolgáltatások rendkívül fontosak az európai kkv-k számára, valamint hogy a különböző kézbesítési lehetőségeket és logisztikai támogatást megfizethető áron biztosító, integrált és versenyképes kézbesítési piac előfeltétele annak, hogy új piacokon lehessen megjelenni és az Unión belül több fogyasztót lehessen elérni; hangsúlyozza a kkv-k számára a csomagmennyiségek egyesítésének lehetőségeire, valamint a kézbesítés utolsó szakaszának költségeit csökkentő innovatív kézbesítési és átvételi megoldásokra vonatkozóan nyújtott tájékoztatás javításának fontosságát;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a határokon átnyúló e-kereskedelemmel összefüggésben a vállalkozásoknak, és elsősorban a kkv-k-nak képesnek kell lenniük egyszerűbb, gyorsabb, megfizethetőbb, átláthatóbb, megbízhatóbb és hatékonyabb szállítási szolgáltatásokkal kielégíteniük a fogyasztók igényeit és elvárásait; hangsúlyozza, hogy a fogyasztók elvárásainak nem megfelelő kézbesítési megoldások közvetlen hatást gyakorolnak a vállalkozások márkanevére, hírnevére és versenyképességére; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a határokon átnyúló e-kereskedelemmel összefüggésben a vállalkozásoknak, és elsősorban a kkv-k-nak képesnek kell lenniük egyszerűbb, gyorsabb, megfizethetőbb, átláthatóbb, megbízhatóbb és hatékonyabb szállítási szolgáltatásokkal kielégíteniük a fogyasztók igényeit és elvárásait; hangsúlyozza, hogy a fogyasztók elvárásainak nem megfelelő kézbesítési megoldások közvetlen hatást gyakorolnak a vállalkozások márkanevére, hírnevére és versenyképességére;

| 16. | megállapítja, hogy a kkv-k korlátozott mértékben fejlesztik határokon átnyúlóan az elektronikus kereskedelmet; ösztönzi a kkv-k közötti, valamint képviseleti szervezeteiken keresztüli együttműködést – nevezetesen közös internetes platformok bevezetése révén – egy előnyösebb kézbesítési díj elérése érdekében, valamint ösztönzi szolgáltatásaik minőségének javítását; |
| --- | --- |

16.

megállapítja, hogy a kkv-k korlátozott mértékben fejlesztik határokon átnyúlóan az elektronikus kereskedelmet; ösztönzi a kkv-k közötti, valamint képviseleti szervezeteiken keresztüli együttműködést – nevezetesen közös internetes platformok bevezetése révén – egy előnyösebb kézbesítési díj elérése érdekében, valamint ösztönzi szolgáltatásaik minőségének javítását;

| 17. | aggodalmát fejezi ki azon hátrányok kapcsán, amelyekkel a kkv-k kis méretük miatt szembesülnek; hangsúlyozza, hogy a kkv-knak jelenleg magasabb költségekkel, a szétaprózódott európai piac miatt bonyolult ügyintézéssel, valamint a rendelkezésre álló kézbesítési lehetőségeket és árakat tekintve az információk hiányával kell szembenézniük; |
| --- | --- |

17.

aggodalmát fejezi ki azon hátrányok kapcsán, amelyekkel a kkv-k kis méretük miatt szembesülnek; hangsúlyozza, hogy a kkv-knak jelenleg magasabb költségekkel, a szétaprózódott európai piac miatt bonyolult ügyintézéssel, valamint a rendelkezésre álló kézbesítési lehetőségeket és árakat tekintve az információk hiányával kell szembenézniük;

Innovatív és interoperábilis megoldások felé egy valódi európai kézbesítési piac érdekében

| 18. | tudomásul veszi az európai postai ágazat egymás között kevéssé átjárható nemzeti hálózatokra való széttöredezettségét, valamint a közúti, vasúti és vízi közlekedés integrációjának hiányát; üdvözli a kézbesítési piac szereplői által már megtett lépéseket, amelyek célja olyan, az online kiskereskedők és a fogyasztók igényeihez jobban igazodó megoldások bevezetése, mint a rugalmasabb kézbesítési vagy visszaküldési lehetőségek; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is javasoljon intézkedéseket, ösztönözve az ágazatot, hogy javítsa az interoperabilitást, valamint gyorsítsa a költségek csökkentésére, a kézbesítési szolgáltatások méretgazdaságosságának növelésére, a kisebb kereskedők számára nyújtott mennyiségi árengedmények céljából több kis volumenű szállítmány összevonásának előmozdítására, a kézbesítési szolgáltatások elérhetőségének és minőségének javítására, továbbá a fogyasztók és a vállalkozások számára egyaránt megfizethető és rugalmas szállítási díjak biztosítására irányuló egyszerűsített csomagkezelési és csomagbegyűjtési folyamatok bevezetését; |
| --- | --- |

18.

tudomásul veszi az európai postai ágazat egymás között kevéssé átjárható nemzeti hálózatokra való széttöredezettségét, valamint a közúti, vasúti és vízi közlekedés integrációjának hiányát; üdvözli a kézbesítési piac szereplői által már megtett lépéseket, amelyek célja olyan, az online kiskereskedők és a fogyasztók igényeihez jobban igazodó megoldások bevezetése, mint a rugalmasabb kézbesítési vagy visszaküldési lehetőségek; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is javasoljon intézkedéseket, ösztönözve az ágazatot, hogy javítsa az interoperabilitást, valamint gyorsítsa a költségek csökkentésére, a kézbesítési szolgáltatások méretgazdaságosságának növelésére, a kisebb kereskedők számára nyújtott mennyiségi árengedmények céljából több kis volumenű szállítmány összevonásának előmozdítására, a kézbesítési szolgáltatások elérhetőségének és minőségének javítására, továbbá a fogyasztók és a vállalkozások számára egyaránt megfizethető és rugalmas szállítási díjak biztosítására irányuló egyszerűsített csomagkezelési és csomagbegyűjtési folyamatok bevezetését;

| 19. | véleménye szerint e tekintetben különös jelentőségű a határokon átnyúló, interoperábilis nyomonkövetési rendszerekkel kapcsolatos, ágazaton belüli együttműködés; ösztönzi a Bizottságot, hogy az integrált nyomonkövetési rendszerek fejlesztése, valamint az elektronikus kereskedelemre alkalmazott integrált logisztikai szolgáltatások minőségének, megbízhatóságának és fenntarthatóságának előmozdítása érdekében aknázza ki jobban az európai szabványok kialakításában rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

19.

véleménye szerint e tekintetben különös jelentőségű a határokon átnyúló, interoperábilis nyomonkövetési rendszerekkel kapcsolatos, ágazaton belüli együttműködés; ösztönzi a Bizottságot, hogy az integrált nyomonkövetési rendszerek fejlesztése, valamint az elektronikus kereskedelemre alkalmazott integrált logisztikai szolgáltatások minőségének, megbízhatóságának és fenntarthatóságának előmozdítása érdekében aknázza ki jobban az európai szabványok kialakításában rejlő lehetőségeket;

| 20. | hangsúlyozza, hogy az egyszerűbb begyűjtési és visszaküldési megoldások már most is jelentősen befolyásolják az e-kereskedelem fejlődését, a jövőben pedig az árak csökkenéséhez és a vásárlói elégedettség növeléséhez vezethetnek, különösen a határokon átnyúló ügyletek tekintetében; a fogyasztói panaszokat kezelő ügyfélszolgálati központok interoperabilitásának növelése érdekében ösztönzi az együttműködés folytatását; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy az egyszerűbb begyűjtési és visszaküldési megoldások már most is jelentősen befolyásolják az e-kereskedelem fejlődését, a jövőben pedig az árak csökkenéséhez és a vásárlói elégedettség növeléséhez vezethetnek, különösen a határokon átnyúló ügyletek tekintetében; a fogyasztói panaszokat kezelő ügyfélszolgálati központok interoperabilitásának növelése érdekében ösztönzi az együttműködés folytatását;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy a kézbesítési szolgáltatók között hozzon létre olyan együttműködési és információcsere-platformokat, amelyek révén – az uniós versenyjog tiszteletben tartása mellett – azonnal csökkenthetők az Unió kézbesítési piacát az innováció, a rugalmasság, a készletgazdálkodás, a szállítás, az átvétel és a csomagok visszaküldése tekintetében jellemző különbségek, és amelyek révén meg lehet vitatni az infrastruktúrák futárszolgálatok és a postai szolgáltatások általi közös használatának kölcsönös előnyökkel járó lehetőségét; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy a kézbesítési szolgáltatók között hozzon létre olyan együttműködési és információcsere-platformokat, amelyek révén – az uniós versenyjog tiszteletben tartása mellett – azonnal csökkenthetők az Unió kézbesítési piacát az innováció, a rugalmasság, a készletgazdálkodás, a szállítás, az átvétel és a csomagok visszaküldése tekintetében jellemző különbségek, és amelyek révén meg lehet vitatni az infrastruktúrák futárszolgálatok és a postai szolgáltatások általi közös használatának kölcsönös előnyökkel járó lehetőségét;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy a vállalkozásokkal együtt továbbra is törekedjen a címzésre és a címkézésre vonatkozó európai szabványok, valamint az e-kereskedelem-barát postaládaszabványok elfogadására; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy a vállalkozásokkal együtt továbbra is törekedjen a címzésre és a címkézésre vonatkozó európai szabványok, valamint az e-kereskedelem-barát postaládaszabványok elfogadására;

| 23. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy páneurópai e-kereskedelmi megbízhatósági jelzés létrehozásának lehetőségét, valamint értékelje, hogy egy ilyen megbízhatósági jelzés elősegíthetné-e az integrált kézbesítési szolgáltatások minőségének és megbízhatóságának biztosítását és ezáltal a határokon átnyúló e-kereskedelembe vetett fogyasztói bizalom növelését, valamint ösztönözhetné-e az online kereskedőket és a csomagszállító vállalkozásokat a fogyasztók és a vállalkozások számára nyújtott átláthatóság és jogbiztonság javítására, illetve növelhetné-e a vállalkozások – különösen a kkv-k – versenyelőnyét, hozzájárulva ezzel a stabil gazdasági növekedéshez és a munkahelyteremtéshez; hangsúlyozza, hogy a megbízhatósági jelzés eredményességének biztosítása érdekében e jelzésnek a fogyasztóvédelemre és a fogyasztók tájékoztatására vonatkozó minimumszabványokon és átlátható rendelkezéseken, valamint a panaszkezelési és vitarendezési eljárásokra vonatkozó követelményeken kell alapulnia; |
| --- | --- |

23.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy páneurópai e-kereskedelmi megbízhatósági jelzés létrehozásának lehetőségét, valamint értékelje, hogy egy ilyen megbízhatósági jelzés elősegíthetné-e az integrált kézbesítési szolgáltatások minőségének és megbízhatóságának biztosítását és ezáltal a határokon átnyúló e-kereskedelembe vetett fogyasztói bizalom növelését, valamint ösztönözhetné-e az online kereskedőket és a csomagszállító vállalkozásokat a fogyasztók és a vállalkozások számára nyújtott átláthatóság és jogbiztonság javítására, illetve növelhetné-e a vállalkozások – különösen a kkv-k – versenyelőnyét, hozzájárulva ezzel a stabil gazdasági növekedéshez és a munkahelyteremtéshez; hangsúlyozza, hogy a megbízhatósági jelzés eredményességének biztosítása érdekében e jelzésnek a fogyasztóvédelemre és a fogyasztók tájékoztatására vonatkozó minimumszabványokon és átlátható rendelkezéseken, valamint a panaszkezelési és vitarendezési eljárásokra vonatkozó követelményeken kell alapulnia;

| 24. | hangsúlyozza, hogy az egyének személyes adatainak védelme és általában véve az adatvédelem kiemelkedő fontosságú, valamint hogy minden új intézkedést az európai uniós adatvédelmi jogszabályok és különösen a 95/46/EK irányelv szerint kell meghozni; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy az egyének személyes adatainak védelme és általában véve az adatvédelem kiemelkedő fontosságú, valamint hogy minden új intézkedést az európai uniós adatvédelmi jogszabályok és különösen a 95/46/EK irányelv szerint kell meghozni;

A piaci fejlemények nyomon követése és a szabályozási felügyelet javítása

| 25. | elismeri a csomagkézbesítési piac dinamikus jellegét, amely piacon rövid időn belül jelennek meg új szolgáltatások és szolgáltatók; megjegyzi, hogy a verseny szempontjából várhatóan az online kiskereskedők és a fogyasztók igényeit kielégítő innovatív megoldások válnak a legfontosabb megkülönböztető tényezővé; megítélése szerint a csomagkézbesítési piac dinamikájára gyakorolt hátrányos hatás elkerülése érdekében előzetesen gondosan meg kell vizsgálni minden jogalkotási intézkedést, hogy a túlszabályozás ne akadályozza a piacot; felhívja a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon a piaci fejleményeket azon területek azonosítása érdekében, ahol a lehetséges piaci hiányosságok miatt a jövőben további fellépésre lehet szükség; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy a piac nyomon követése során nemcsak a hagyományos postai szolgáltatókat, hanem más típusú kézbesítési szolgáltatókat is figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

25.

elismeri a csomagkézbesítési piac dinamikus jellegét, amely piacon rövid időn belül jelennek meg új szolgáltatások és szolgáltatók; megjegyzi, hogy a verseny szempontjából várhatóan az online kiskereskedők és a fogyasztók igényeit kielégítő innovatív megoldások válnak a legfontosabb megkülönböztető tényezővé; megítélése szerint a csomagkézbesítési piac dinamikájára gyakorolt hátrányos hatás elkerülése érdekében előzetesen gondosan meg kell vizsgálni minden jogalkotási intézkedést, hogy a túlszabályozás ne akadályozza a piacot; felhívja a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon a piaci fejleményeket azon területek azonosítása érdekében, ahol a lehetséges piaci hiányosságok miatt a jövőben további fellépésre lehet szükség; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy a piac nyomon követése során nemcsak a hagyományos postai szolgáltatókat, hanem más típusú kézbesítési szolgáltatókat is figyelembe kell venni;

| 26. | kiemeli, hogy már létezik megfelelő szabályozási keret, és felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy biztosítsák a meglévő szabályozási keret teljes körű átültetését, végrehajtását és érvényesítését, különös tekintettel a postai szolgáltatásokról szóló irányelvre, az uniós versenyjogra, az alternatív vitarendezésről szóló irányelvre és a fogyasztók jogairól szóló irányelvre, különösen ami a távollevők között kötött szerződések formai követelményeit illeti; |
| --- | --- |

26.

kiemeli, hogy már létezik megfelelő szabályozási keret, és felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy biztosítsák a meglévő szabályozási keret teljes körű átültetését, végrehajtását és érvényesítését, különös tekintettel a postai szolgáltatásokról szóló irányelvre, az uniós versenyjogra, az alternatív vitarendezésről szóló irányelvre és a fogyasztók jogairól szóló irányelvre, különösen ami a távollevők között kötött szerződések formai követelményeit illeti;

| 27. | kiemeli, hogy a jogi keret hatékony végrehajtása a postai szolgáltatók jogi kötelezettségeinek a nemzeti szabályozók általi felügyeletétől is függ, különösen a 97/67/EK irányelv szerinti egyetemes szolgáltatási kötelezettséget illetően; |
| --- | --- |

27.

kiemeli, hogy a jogi keret hatékony végrehajtása a postai szolgáltatók jogi kötelezettségeinek a nemzeti szabályozók általi felügyeletétől is függ, különösen a 97/67/EK irányelv szerinti egyetemes szolgáltatási kötelezettséget illetően;

| 28. | rámutat, hogy a bonyolult héaszabályok jelentős akadályt jelentenek a határokon átnyúló kereskedelmet folytató kisvállalkozások számára; felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb nyújtsa be az egységes héabevallás bevezetésére irányuló, ígért javaslatát; |
| --- | --- |

28.

rámutat, hogy a bonyolult héaszabályok jelentős akadályt jelentenek a határokon átnyúló kereskedelmet folytató kisvállalkozások számára; felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb nyújtsa be az egységes héabevallás bevezetésére irányuló, ígért javaslatát;

| 29. | hangsúlyozza, hogy a vállalkozások és a fogyasztók közötti szerződésekre vonatkozó, választható európai szerződési jog érezhető egyszerűsítéssel járna, és több kkv-t ösztönözne a nemzetközi csomagküldésre; felhívja a tagállamokat, hogy konstruktív módon mozdítsák előre az európai adásvételi jogról szóló, folyamatban lévő tárgyalásokat; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a vállalkozások és a fogyasztók közötti szerződésekre vonatkozó, választható európai szerződési jog érezhető egyszerűsítéssel járna, és több kkv-t ösztönözne a nemzetközi csomagküldésre; felhívja a tagállamokat, hogy konstruktív módon mozdítsák előre az európai adásvételi jogról szóló, folyamatban lévő tárgyalásokat;

o

o o

| 30. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

30.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0327.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0468.

(3)  HL C 50. E, 2012.2.21., 1. o.

(4)  HL C 296. E, 2012.10.2., 59. o.

(5)  HL C 296. E, 2012.10.2., 70. o.

(6)  HL C 296. E, 2012.10.2., 51. o..

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0239.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/53 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/53

---

P7_TA(2014)0068

Iratokkal nem rendelkező bevándorlónők az Európai Unióban

Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása az Európai Unióban okmányokkal nem rendelkező migráns nőkről (2013/2115(INI))

(2017/C 093/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, és különösen annak 24. és 28. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, és különösen annak 24. és 28. cikkére,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi ENSZ-egyezményre (CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló 1979. évi ENSZ-egyezményre (CEDAW),

| — | tekintettel az ENSZ-főtitkár által az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének benyújtott, „A migráns női munkavállalókkal szembeni erőszak” című 2013. július 23-i jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-főtitkár által az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének benyújtott, „A migráns női munkavállalókkal szembeni erőszak” című 2013. július 23-i jelentésre,

| — | tekintettel az ENSZ keretében létrejött Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ keretében létrejött Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 12. cikkére,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések kiküszöbölésével foglalkozó bizottságának a migráns nőkről szóló, 2008. december 5-i26. sz. általános ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések kiküszöbölésével foglalkozó bizottságának a migráns nőkről szóló, 2008. december 5-i26. sz. általános ajánlására,

| — | tekintettel a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ migráns munkavállalókkal foglalkozó bizottságának a rendezetlen jogállású migráns munkavállalók és családtagjaik jogairól szóló 2. sz. általános feljegyzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ migráns munkavállalókkal foglalkozó bizottságának a rendezetlen jogállású migráns munkavállalók és családtagjaik jogairól szóló 2. sz. általános feljegyzésére,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére (EJEE), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére (EJEE),

| — | tekintettel az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a háztartási alkalmazottak méltányos módon történő foglalkoztatásáról szóló egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO) a háztartási alkalmazottak méltányos módon történő foglalkoztatásáról szóló egyezményére,

| — | tekintettel az Európai Szociális Charta 13. és 17. cikkének a Szociális Jogok Európai Bizottsága általi értelmezésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Charta 13. és 17. cikkének a Szociális Jogok Európai Bizottsága általi értelmezésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 79., 153. és 168. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 79., 153. és 168. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 1.,14., 31., 35. és 47. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 1.,14., 31., 35. és 47. cikkére,

| — | tekintettel „A stockholmi program – A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa” című dokumentumra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A stockholmi program – A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa” című dokumentumra (1),

| — | tekintettel a jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás meghatározásáról szóló, 2002. november 28-i 2002/90/EK tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás meghatározásáról szóló, 2002. november 28-i 2002/90/EK tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciókra és intézkedésekre vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2009. június 18-i 2009/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciókra és intézkedésekre vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2009. június 18-i 2009/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a harmadik országok emberkereskedelem áldozatává vált vagy az illegális bevándorlás megkönnyítésére irányuló cselekményektől érintett, a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együttműködő állampolgárai részére kiállított tartózkodási engedélyről szóló, 2004. április 29-i 2004/81/EK tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a harmadik országok emberkereskedelem áldozatává vált vagy az illegális bevándorlás megkönnyítésére irányuló cselekményektől érintett, a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együttműködő állampolgárai részére kiállított tartózkodási engedélyről szóló, 2004. április 29-i 2004/81/EK tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének „A rendezetlen jogállású migránsok alapvető jogai az Európai Unióban” című, 2011. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének „A rendezetlen jogállású migránsok alapvető jogai az Európai Unióban” című, 2011. évi jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének „A rendezetlen jogállású migránsok őrizetbe vétele – alapjogi megfontolások” című, 2012. évi iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének „A rendezetlen jogállású migránsok őrizetbe vétele – alapjogi megfontolások” című, 2012. évi iránymutatásaira,

| — | tekintettel a „Clandestino” európai kutatási projektre és az „Undocumented Worker Transitions” elnevezésű projektre, amelyeket a Bizottság a hatodik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramból finanszírozott, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Clandestino” európai kutatási projektre és az „Undocumented Worker Transitions” elnevezésű projektre, amelyeket a Bizottság a hatodik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramból finanszírozott,

| — | tekintettel „A bevándorlásról és a menekültügyről szóló negyedik éves jelentés (2012)” című, 2013. június 17-i bizottsági közleményre (COM(2013)0422), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A bevándorlásról és a menekültügyről szóló negyedik éves jelentés (2012)” című, 2013. június 17-i bizottsági közleményre (COM(2013)0422),

| — | tekintettel az EU-ban az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentéséről szóló, 2011. március 8-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-ban az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentéséről szóló, 2011. március 8-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel „A válság hatása a kiszolgáltatott helyzetű csoportok ellátáshoz való hozzáférésére” című, 2013. július 4-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A válság hatása a kiszolgáltatott helyzetű csoportok ellátáshoz való hozzáférésére” című, 2013. július 4-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0001/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0001/2014),

| A. | mivel fogalommeghatározása szerint az „okmányokkal nem rendelkező migráns” alatt az a harmadik országbeli állampolgár értendő, akinek a jelenléte valamely tagállam területén nem vagy már nem felel meg a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex 5. cikkében meghatározott beutazási feltételeknek vagy az adott tagállamban érvényes egyéb beutazási, tartózkodási vagy letelepedési feltételeknek (8), és akinek bevándorlási hatóságok általi felderítése kiutasítási határozat meghozatalához vagy kitoloncoláshoz vezetne; |
| --- | --- |

A.

mivel fogalommeghatározása szerint az „okmányokkal nem rendelkező migráns” alatt az a harmadik országbeli állampolgár értendő, akinek a jelenléte valamely tagállam területén nem vagy már nem felel meg a Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex 5. cikkében meghatározott beutazási feltételeknek vagy az adott tagállamban érvényes egyéb beutazási, tartózkodási vagy letelepedési feltételeknek (8), és akinek bevándorlási hatóságok általi felderítése kiutasítási határozat meghozatalához vagy kitoloncoláshoz vezetne;

| B. | mivel a háborúk által előidézett összetett körülmények, amelyeket világszerte humanitárius válságok súlyosbítanak, hozzájárulnak a menekülthullámok növekedéséhez, amelyek nagy számban tartalmaznak okmányokkal nem rendelkező nőket és gyermekeket; |
| --- | --- |

B.

mivel a háborúk által előidézett összetett körülmények, amelyeket világszerte humanitárius válságok súlyosbítanak, hozzájárulnak a menekülthullámok növekedéséhez, amelyek nagy számban tartalmaznak okmányokkal nem rendelkező nőket és gyermekeket;

| C. | mivel a tagállamok jogosultak saját bevándorlási politikájuk meghatározására; mivel ugyanakkor a tagállamokra nézve kötelező uniós és nemzetközi joggal összhangban védelmezni és garantálni kell a bevándorlók alapvető jogait; |
| --- | --- |

C.

mivel a tagállamok jogosultak saját bevándorlási politikájuk meghatározására; mivel ugyanakkor a tagállamokra nézve kötelező uniós és nemzetközi joggal összhangban védelmezni és garantálni kell a bevándorlók alapvető jogait;

| D. | mivel az okmányokkal nem rendelkező migránsok esetében gyakran szűkösek az anyagi források, ami kiteszi őket az alultápláltság és a romló egészségi állapot kockázatának, és aminek következtében méltatlan megoldásokat kell keresniük a megélhetéshez szükséges anyagi fedezet biztosításához; mivel továbbá a nőket gyakran gyermekek is kísérik, akikről gondoskodniuk kell, ami még inkább arra ösztönzi őket, hogy lehetséges megoldásokat keressenek a létfenntartásra és a túlélésre; |
| --- | --- |

D.

mivel az okmányokkal nem rendelkező migránsok esetében gyakran szűkösek az anyagi források, ami kiteszi őket az alultápláltság és a romló egészségi állapot kockázatának, és aminek következtében méltatlan megoldásokat kell keresniük a megélhetéshez szükséges anyagi fedezet biztosításához; mivel továbbá a nőket gyakran gyermekek is kísérik, akikről gondoskodniuk kell, ami még inkább arra ösztönzi őket, hogy lehetséges megoldásokat keressenek a létfenntartásra és a túlélésre;

| E. | mivel jogállásukból fakadóan az okmányokkal nem rendelkező migránsok gyakran nem férnek hozzá a tisztességes lakhatáshoz, az alapvető és sürgősségi egészségügyi szolgáltatásokhoz és az oktatáshoz; mivel az okmányokkal nem rendelkező személyek e jogállásuk miatt nem élveznek védelmet a munkahelyi kizsákmányolással vagy a fizikai és lelki bántalmazással szemben; mivel jogállásukból fakadóan nem férhetnek hozzá az igazságszolgáltatáshoz; |
| --- | --- |

E.

mivel jogállásukból fakadóan az okmányokkal nem rendelkező migránsok gyakran nem férnek hozzá a tisztességes lakhatáshoz, az alapvető és sürgősségi egészségügyi szolgáltatásokhoz és az oktatáshoz; mivel az okmányokkal nem rendelkező személyek e jogállásuk miatt nem élveznek védelmet a munkahelyi kizsákmányolással vagy a fizikai és lelki bántalmazással szemben; mivel jogállásukból fakadóan nem férhetnek hozzá az igazságszolgáltatáshoz;

| F. | mivel az okmányokkal nem rendelkező migráns nők és az általuk eltartott személyek különösen ki vannak szolgáltatva az e jogállásukból fakadó kockázatoknak, mivel a férfiakhoz képest nagyobb mértékben vannak kitéve a fizikai, szexuális vagy lelki bántalmazás, a rossz munkakörülmények, a munkáltatók általi kizsákmányolás és a kettős – faji és nemi alapú – megkülönböztetés lehetőségének; |
| --- | --- |

F.

mivel az okmányokkal nem rendelkező migráns nők és az általuk eltartott személyek különösen ki vannak szolgáltatva az e jogállásukból fakadó kockázatoknak, mivel a férfiakhoz képest nagyobb mértékben vannak kitéve a fizikai, szexuális vagy lelki bántalmazás, a rossz munkakörülmények, a munkáltatók általi kizsákmányolás és a kettős – faji és nemi alapú – megkülönböztetés lehetőségének;

| G. | mivel az okmányokkal nem rendelkező migráns nők különösen kiszolgáltatottak lehetnek az emberkereskedőkkel szemben, ezért az emberkereskedelem áldozataivá válhatnak; |
| --- | --- |

G.

mivel az okmányokkal nem rendelkező migráns nők különösen kiszolgáltatottak lehetnek az emberkereskedőkkel szemben, ezért az emberkereskedelem áldozataivá válhatnak;

| H. | mivel az okmányokkal nem rendelkező migránsok korlátozott mértékben férnek hozzá a szociális lakhatáshoz, és továbbra is a magántulajdonú lakások piacától függenek; mivel az okmányokkal nem rendelkező migráns nők vannak leginkább kitéve a magánszemély lakástulajdonosok által elkövetett fizikai vagy nemi erőszak formáját öltő visszaélések kockázatának; |
| --- | --- |

H.

mivel az okmányokkal nem rendelkező migránsok korlátozott mértékben férnek hozzá a szociális lakhatáshoz, és továbbra is a magántulajdonú lakások piacától függenek; mivel az okmányokkal nem rendelkező migráns nők vannak leginkább kitéve a magánszemély lakástulajdonosok által elkövetett fizikai vagy nemi erőszak formáját öltő visszaélések kockázatának;

| I. | mivel az okmányokkal nem rendelkező migráns nők nagyobb valószínűséggel válnak erőszak és visszaélés, többek között szexuális visszaélés áldozatává, valamint a szexuális kizsákmányolás és általában az emberkereskedelem potenciális áldozatai; mivel az állam által működtetett női menedékotthonokhoz való hozzáférést hivatalos személyazonosító okmányhoz vagy tartózkodási engedélyhez kötik, és mivel az áldozatoknak ezért nem marad más választásuk, minthogy a visszaéléssel járó helyzetben maradnak vagy utcára kerülnek; mivel a rendőrséggel való kapcsolatfelvétellel a kitoloncolást kockáztatják; |
| --- | --- |

I.

mivel az okmányokkal nem rendelkező migráns nők nagyobb valószínűséggel válnak erőszak és visszaélés, többek között szexuális visszaélés áldozatává, valamint a szexuális kizsákmányolás és általában az emberkereskedelem potenciális áldozatai; mivel az állam által működtetett női menedékotthonokhoz való hozzáférést hivatalos személyazonosító okmányhoz vagy tartózkodási engedélyhez kötik, és mivel az áldozatoknak ezért nem marad más választásuk, minthogy a visszaéléssel járó helyzetben maradnak vagy utcára kerülnek; mivel a rendőrséggel való kapcsolatfelvétellel a kitoloncolást kockáztatják;

| J. | mivel a nemekkel kapcsolatos sztereotípiák mélyebben gyökereznek a bevándorló közösségekben, és a migráns nők gyakrabban válnak a nők elleni erőszak különböző megnyilvánulásai, különösen a kényszerházasságok, a női nemi szervek megcsonkítása, az úgynevezett becsületbeli gyilkosságok, a kapcsolaton belüli bántalmazások, a munkahelyi szexuális zaklatás, sőt az emberkereskedelem és a szexuális kizsákmányolás áldozataivá; |
| --- | --- |

J.

mivel a nemekkel kapcsolatos sztereotípiák mélyebben gyökereznek a bevándorló közösségekben, és a migráns nők gyakrabban válnak a nők elleni erőszak különböző megnyilvánulásai, különösen a kényszerházasságok, a női nemi szervek megcsonkítása, az úgynevezett becsületbeli gyilkosságok, a kapcsolaton belüli bántalmazások, a munkahelyi szexuális zaklatás, sőt az emberkereskedelem és a szexuális kizsákmányolás áldozataivá;

| K. | mivel a tagállamok között jelentős eltérések mutatkoznak a tekintetben, hogy az illegális migránsok számára milyen szintű hozzáférést biztosítanak az egészségügyi szolgáltatásokhoz, és a migránsokról való jelentéstétel terén vagy más kérdésekben milyen feltételeket írnak elő az egészségügyi szolgáltatók számára; |
| --- | --- |

K.

mivel a tagállamok között jelentős eltérések mutatkoznak a tekintetben, hogy az illegális migránsok számára milyen szintű hozzáférést biztosítanak az egészségügyi szolgáltatásokhoz, és a migránsokról való jelentéstétel terén vagy más kérdésekben milyen feltételeket írnak elő az egészségügyi szolgáltatók számára;

| L. | mivel az okmányokkal nem rendelkező migráns nők egész életük során ki vannak téve annak az aránytalanul nagy kockázatnak, hogy amennyiben sürgős egészségügyi ellátásra szorulnak, rendkívül magas összeget számláznak ki részükre a kórházi ellátásért azokban az országokban, ahol nem jogosultak a támogatott ellátásra; mivel e számlák kifizetésétől való félelmük miatt az okmányokkal nem rendelkező nők egy része otthon, orvosi segítség nélkül ad életet gyermekének; |
| --- | --- |

L.

mivel az okmányokkal nem rendelkező migráns nők egész életük során ki vannak téve annak az aránytalanul nagy kockázatnak, hogy amennyiben sürgős egészségügyi ellátásra szorulnak, rendkívül magas összeget számláznak ki részükre a kórházi ellátásért azokban az országokban, ahol nem jogosultak a támogatott ellátásra; mivel e számlák kifizetésétől való félelmük miatt az okmányokkal nem rendelkező nők egy része otthon, orvosi segítség nélkül ad életet gyermekének;

| M. | mivel az okmányokkal nem rendelkező migránsok – a személyazonosítási követelmény, a kezelések magas ára, valamint a felderítéstől és a hatóságoknál való feljelentéstől való félelem miatt – csak jelentős korlátozásokkal vagy egyáltalán nem férnek hozzá a legalapvetőbb egészségügyi szolgáltatásokhoz, így például a sürgősségi ellátásokhoz; mivel az okmányokkal nem rendelkező migráns nők különösen ki vannak téve a különböző veszélyeknek, hiszen nem részesülnek olyan, nemek szerinti speciális ellátásban, mint a terhesgondozás és a szülészeti és gyermekágyi ellátások; mivel egyes, okmányokkal nem rendelkező migránsok még csak nem is ismerik a célországban őket megillető egészségügyi jogosultságokat; |
| --- | --- |

M.

mivel az okmányokkal nem rendelkező migránsok – a személyazonosítási követelmény, a kezelések magas ára, valamint a felderítéstől és a hatóságoknál való feljelentéstől való félelem miatt – csak jelentős korlátozásokkal vagy egyáltalán nem férnek hozzá a legalapvetőbb egészségügyi szolgáltatásokhoz, így például a sürgősségi ellátásokhoz; mivel az okmányokkal nem rendelkező migráns nők különösen ki vannak téve a különböző veszélyeknek, hiszen nem részesülnek olyan, nemek szerinti speciális ellátásban, mint a terhesgondozás és a szülészeti és gyermekágyi ellátások; mivel egyes, okmányokkal nem rendelkező migránsok még csak nem is ismerik a célországban őket megillető egészségügyi jogosultságokat;

| N. | mivel a felderítéstől és a hatóságoknál való feljelentéstől való félelem miatt a visszaéléssel járó helyzetekben lévő, okmányokkal nem rendelkező migráns nők még a bevándorlók számára nyújtott jogi tanácsadásra szakosodott nem kormányzati szervezetektől sem mernek segítséget kérni; mivel ennek következtében e migráns személyek ténylegesen elesnek attól a lehetőségtől, hogy megismerjék a jogaikat, és azokat érvényesítsék; mivel ugyanezen okokból kifolyólag a civil társadalmi szervezetek csak nehezen tudnak segítséget és támogatást nyújtani; |
| --- | --- |

N.

mivel a felderítéstől és a hatóságoknál való feljelentéstől való félelem miatt a visszaéléssel járó helyzetekben lévő, okmányokkal nem rendelkező migráns nők még a bevándorlók számára nyújtott jogi tanácsadásra szakosodott nem kormányzati szervezetektől sem mernek segítséget kérni; mivel ennek következtében e migráns személyek ténylegesen elesnek attól a lehetőségtől, hogy megismerjék a jogaikat, és azokat érvényesítsék; mivel ugyanezen okokból kifolyólag a civil társadalmi szervezetek csak nehezen tudnak segítséget és támogatást nyújtani;

| O. | mivel az európai prostitúciós piacok és iparág jelentős mértékben a migráns nők és lányok kiszolgáltatott helyzetéből táplálkoznak, és mivel számos prostitúciót folytató nő nem rendelkezik okmányokkal, ami tovább fokozza a prostitúciós iparban eredendően benne rejlő visszaéléseket és kiszolgáltatottságot; |
| --- | --- |

O.

mivel az európai prostitúciós piacok és iparág jelentős mértékben a migráns nők és lányok kiszolgáltatott helyzetéből táplálkoznak, és mivel számos prostitúciót folytató nő nem rendelkezik okmányokkal, ami tovább fokozza a prostitúciós iparban eredendően benne rejlő visszaéléseket és kiszolgáltatottságot;

| P. | mivel az okmányokkal nem rendelkező családokból származó migráns gyermekeket és lányokat nem járatják iskolába, mert tartanak a felderítéstől, és nem tudják bemutatni a beiratkozáshoz szükséges hivatalos okmányokat; mivel az okmányokkal nem rendelkező serdülő lányok jelentős akadályokkal szembesülnek a felsőoktatáshoz és a felsőfokú képzéshez való hozzáférés terén; |
| --- | --- |

P.

mivel az okmányokkal nem rendelkező családokból származó migráns gyermekeket és lányokat nem járatják iskolába, mert tartanak a felderítéstől, és nem tudják bemutatni a beiratkozáshoz szükséges hivatalos okmányokat; mivel az okmányokkal nem rendelkező serdülő lányok jelentős akadályokkal szembesülnek a felsőoktatáshoz és a felsőfokú képzéshez való hozzáférés terén;

| Q. | mivel számos migráns nő részére – akiknek többsége nem rendelkezik okmányokkal – vonzó lehetőséget jelent a háztartási, illetve az ápolási-gondozási ágazatban foglalkoztatott egyének iránti növekvő kereslet; mivel az említett ágazatokban munkát vállaló, okmányokkal nem rendelkező nőket fenyegeti leginkább saját munkáltatóik részéről az alacsony fizetés, a lelki bántalmazás, a bérek és az útlevelek visszatartása, sőt olykor a fizikai erőszak veszélye is; mivel az okmányokkal nem rendelkező nők nagy valószínűséggel nem fordulnak bírósághoz jogorvoslatért; |
| --- | --- |

Q.

mivel számos migráns nő részére – akiknek többsége nem rendelkezik okmányokkal – vonzó lehetőséget jelent a háztartási, illetve az ápolási-gondozási ágazatban foglalkoztatott egyének iránti növekvő kereslet; mivel az említett ágazatokban munkát vállaló, okmányokkal nem rendelkező nőket fenyegeti leginkább saját munkáltatóik részéről az alacsony fizetés, a lelki bántalmazás, a bérek és az útlevelek visszatartása, sőt olykor a fizikai erőszak veszélye is; mivel az okmányokkal nem rendelkező nők nagy valószínűséggel nem fordulnak bírósághoz jogorvoslatért;

| R. | mivel az okmányokkal nem rendelkező migráns női munkavállalóknak – gazdasági és társadalmi elszigeteltségük, alapvető jogaikkal kapcsolatos tájékozatlanságuk és a kitoloncolástól való félelmük miatt – aligha áll rendelkezésükre jogorvoslat arra nézve, hogy tisztességes munkakörülményekre vagy méltányos bérekre formáljanak igényt; |
| --- | --- |

R.

mivel az okmányokkal nem rendelkező migráns női munkavállalóknak – gazdasági és társadalmi elszigeteltségük, alapvető jogaikkal kapcsolatos tájékozatlanságuk és a kitoloncolástól való félelmük miatt – aligha áll rendelkezésükre jogorvoslat arra nézve, hogy tisztességes munkakörülményekre vagy méltányos bérekre formáljanak igényt;

| S. | mivel az okmányokkal nem rendelkező migránsok „jogi szürke zónában” (9) vannak; |
| --- | --- |

S.

mivel az okmányokkal nem rendelkező migránsok „jogi szürke zónában” (9) vannak;

| T. | mivel az okmányokkal nem rendelkező migráns nők különösen ki vannak szolgáltatva a fizikai, lelki és szexuális bántalmazásnak letartóztatáskor és az idegenrendészeti fogdákban; |
| --- | --- |

T.

mivel az okmányokkal nem rendelkező migráns nők különösen ki vannak szolgáltatva a fizikai, lelki és szexuális bántalmazásnak letartóztatáskor és az idegenrendészeti fogdákban;

Ajánlások

| 1. | emlékeztet arra, hogy a nemzetközi szervezetek – így az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése –, valamint az ENSZ nemzetközi emberi jogi eszközei és az uniós jog számos alkalommal hangsúlyozták, hogy védelmezni kell az okmányokkal nem rendelkező migránsok alapvető jogait; ezzel összefüggésben hivatkozik az Európa Tanácsnak a a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményére, amely megtiltja a szexuális irányultságon, a nemi identitáson, valamint a migráns, menekült vagy egyéb jogálláson alapuló megkülönböztetést; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy a nemzetközi szervezetek – így az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése –, valamint az ENSZ nemzetközi emberi jogi eszközei és az uniós jog számos alkalommal hangsúlyozták, hogy védelmezni kell az okmányokkal nem rendelkező migránsok alapvető jogait; ezzel összefüggésben hivatkozik az Európa Tanácsnak a a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményére, amely megtiltja a szexuális irányultságon, a nemi identitáson, valamint a migráns, menekült vagy egyéb jogálláson alapuló megkülönböztetést;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a bevándorlási politika és a migrációs áramlatok kezelése az Unió tagállamainak közös és együttes felelőssége; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a bevándorlási politika és a migrációs áramlatok kezelése az Unió tagállamainak közös és együttes felelőssége;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a hivatalos okmányokkal nem rendelkező leszbikus, biszexuális és transzszexuális bevándorlókat kettős megkülönböztetés éri, és az egyébként is nehéz helyzetüket csak tovább súlyosbítják azok a bizonytalan körülmények, amelyek okmányok nélküli külföldiként e személyeket jellemzik; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a hivatalos okmányokkal nem rendelkező leszbikus, biszexuális és transzszexuális bevándorlókat kettős megkülönböztetés éri, és az egyébként is nehéz helyzetüket csak tovább súlyosbítják azok a bizonytalan körülmények, amelyek okmányok nélküli külföldiként e személyeket jellemzik;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a bevándorlás kimondottan időszerű jelenség napjainkban, és a migrációs politikák terén közös jogi keretre van szükség a migránsok és a potenciális áldozatok – különösen a nők és gyermekek – védelme érdekében, akik a migráció és emberkereskedelem összefüggésében ki vannak szolgáltatva a szervezett bűnözés különböző formáinak; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a bevándorlás kimondottan időszerű jelenség napjainkban, és a migrációs politikák terén közös jogi keretre van szükség a migránsok és a potenciális áldozatok – különösen a nők és gyermekek – védelme érdekében, akik a migráció és emberkereskedelem összefüggésében ki vannak szolgáltatva a szervezett bűnözés különböző formáinak;

| 5. | elítéli, hogy származási országukban sok migráns nőt félrevezetnek a fejlett országokba szóló munkaszerződések ígéretével, sőt egyeseket szexuális kizsákmányolás céljával szervezett bűnözők és embercsempészettel foglalkozó hálózatok elrabolnak; felszólítja a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket az ilyen visszaélésszerű és embertelen gyakorlatok elleni küzdelem terén; |
| --- | --- |

5.

elítéli, hogy származási országukban sok migráns nőt félrevezetnek a fejlett országokba szóló munkaszerződések ígéretével, sőt egyeseket szexuális kizsákmányolás céljával szervezett bűnözők és embercsempészettel foglalkozó hálózatok elrabolnak; felszólítja a tagállamokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket az ilyen visszaélésszerű és embertelen gyakorlatok elleni küzdelem terén;

| 6. | ösztönzi a tagállamokat, hogy a jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás meghatározásáról szóló irányelv végrehajtásakor gondoskodjanak arról, hogy a kizsákmányolással vagy visszaéléssel járó helyzetek kockázatának csökkentése érdekében ne gátolják az okmányokkal nem rendelkező migránsokat abban, hogy a szabadpiacon béreljenek lakást; |
| --- | --- |

6.

ösztönzi a tagállamokat, hogy a jogellenes be- és átutazáshoz, valamint a jogellenes tartózkodáshoz történő segítségnyújtás meghatározásáról szóló irányelv végrehajtásakor gondoskodjanak arról, hogy a kizsákmányolással vagy visszaéléssel járó helyzetek kockázatának csökkentése érdekében ne gátolják az okmányokkal nem rendelkező migránsokat abban, hogy a szabadpiacon béreljenek lakást;

| 7. | emlékeztet az emberi jogok európai egyezményének a személyek testi épségének tiszteletben tartásával kapcsolatos 8. cikkére, ezért arra sürgeti a tagállamokat, hogy a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő, okmányokkal nem rendelkező migránsok esetében tekintsenek el az okmányok bemutatásának követelményétől az állam által fenntartott menedékotthonokhoz való hozzáférésük érdekében, figyelembe véve különösen a várandós vagy kisgyermekes nők, illetve a más személyekről gondoskodó nők sajátos igényeit; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet az emberi jogok európai egyezményének a személyek testi épségének tiszteletben tartásával kapcsolatos 8. cikkére, ezért arra sürgeti a tagállamokat, hogy a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő, okmányokkal nem rendelkező migránsok esetében tekintsenek el az okmányok bemutatásának követelményétől az állam által fenntartott menedékotthonokhoz való hozzáférésük érdekében, figyelembe véve különösen a várandós vagy kisgyermekes nők, illetve a más személyekről gondoskodó nők sajátos igényeit;

| 8. | ragaszkodik ahhoz, hogy vegyék figyelembe a sajátos szükségletekkel rendelkező egyének különösen kiszolgáltatott helyzetét, ideértve a gyermekeket és a serdülőket, az időseket, a fogyatékkal élő személyeket, az írástudatlan személyeket, a kisebbségekhez tartozókat, a hazájukban meggyőződésük, szexuális irányultságuk vagy testi adottságaik miatt üldözött bevándorlókat, valamint a nemi alapú erőszak női áldozatait is; |
| --- | --- |

8.

ragaszkodik ahhoz, hogy vegyék figyelembe a sajátos szükségletekkel rendelkező egyének különösen kiszolgáltatott helyzetét, ideértve a gyermekeket és a serdülőket, az időseket, a fogyatékkal élő személyeket, az írástudatlan személyeket, a kisebbségekhez tartozókat, a hazájukban meggyőződésük, szexuális irányultságuk vagy testi adottságaik miatt üldözött bevándorlókat, valamint a nemi alapú erőszak női áldozatait is;

| 9. | rámutat arra, hogy az egészséghez való jog alapvető emberi jog, ösztönzi ezért a tagállamokat hogy válasszák külön az egészségügyi szakpolitikákat a határt átlépő személyforgalom ellenőrzésétől, és ily módon tartózkodjanak attól, hogy az egészségügyi ellátást nyújtó szakembereket az okmányokkal nem rendelkező migránsokra vonatkozó jelentéstételre kötelezzék; arra is ösztönzi a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a nemek szerinti sajátos igényeket figyelembe vevő megfelelő ellátásról és támogatásról; ehhez hasonlóan arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az okmányokkal nem rendelkező nőkkel foglalkozó tisztviselők számára nyújtsanak speciális képzést a nemi kérdésekről, és ne írják elő az iskolák számára az okmányokkal nem rendelkező migránsok gyermekeiről való jelentéstételt; |
| --- | --- |

9.

rámutat arra, hogy az egészséghez való jog alapvető emberi jog, ösztönzi ezért a tagállamokat hogy válasszák külön az egészségügyi szakpolitikákat a határt átlépő személyforgalom ellenőrzésétől, és ily módon tartózkodjanak attól, hogy az egészségügyi ellátást nyújtó szakembereket az okmányokkal nem rendelkező migránsokra vonatkozó jelentéstételre kötelezzék; arra is ösztönzi a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a nemek szerinti sajátos igényeket figyelembe vevő megfelelő ellátásról és támogatásról; ehhez hasonlóan arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az okmányokkal nem rendelkező nőkkel foglalkozó tisztviselők számára nyújtsanak speciális képzést a nemi kérdésekről, és ne írják elő az iskolák számára az okmányokkal nem rendelkező migránsok gyermekeiről való jelentéstételt;

| 10. | ösztönzi a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő pszichológiai, egészségügyi és jogi támogatást az okmányokkal nem rendelkező nők számára; |
| --- | --- |

10.

ösztönzi a tagállamokat, hogy biztosítsanak megfelelő pszichológiai, egészségügyi és jogi támogatást az okmányokkal nem rendelkező nők számára;

| 11. | emlékeztet arra, hogy a bűncselekmények áldozatairól szóló irányelvben (10) foglalt jogok nem függnek az áldozatok tartózkodásának jogcímétől; ezért határozottan arra bátorítja a tagállamokat, hogy válasszák külön az okmányokkal nem rendelkező migráns nőkkel szembeni erőszak üldözését a határt átlépő személyforgalom ellenőrzésétől, hogy az áldozatok kockázatok nélkül jelenthessék a bűncselekményeket; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet arra, hogy a bűncselekmények áldozatairól szóló irányelvben (10) foglalt jogok nem függnek az áldozatok tartózkodásának jogcímétől; ezért határozottan arra bátorítja a tagállamokat, hogy válasszák külön az okmányokkal nem rendelkező migráns nőkkel szembeni erőszak üldözését a határt átlépő személyforgalom ellenőrzésétől, hogy az áldozatok kockázatok nélkül jelenthessék a bűncselekményeket;

| 12. | elítéli az okmányokkal nem rendelkező nők elleni erőszak, a velük folytatott emberkereskedelem, az őket érő bántalmazás és megkülönböztetés minden formáját; hangsúlyozza, hogy szükség van az ilyen helyzetekben rendelkezésre álló segítségnyújtáshoz oly módon való hozzáférés biztosítására, hogy ne kelljen attól félni, hogy ez közvetlenül a tartózkodás megszüntetésére irányuló intézkedésekhez vezet; |
| --- | --- |

12.

elítéli az okmányokkal nem rendelkező nők elleni erőszak, a velük folytatott emberkereskedelem, az őket érő bántalmazás és megkülönböztetés minden formáját; hangsúlyozza, hogy szükség van az ilyen helyzetekben rendelkezésre álló segítségnyújtáshoz oly módon való hozzáférés biztosítására, hogy ne kelljen attól félni, hogy ez közvetlenül a tartózkodás megszüntetésére irányuló intézkedésekhez vezet;

| 13. | felszólít a kényszermunkáról szóló 29. sz. ILO-egyezmény végrehajtására; felszólít, hogy vegyék figyelembe a kényszermunkában – beleértve nemcsak a kényszerprostitúciót, hanem valamennyi nem önkéntes munkát, az otthoni környezetet is ideértve – érintett nők speciális helyzetét, és hogy nyújtsanak védelmet az okmányokkal nem rendelkező érintett migráns nőknek; |
| --- | --- |

13.

felszólít a kényszermunkáról szóló 29. sz. ILO-egyezmény végrehajtására; felszólít, hogy vegyék figyelembe a kényszermunkában – beleértve nemcsak a kényszerprostitúciót, hanem valamennyi nem önkéntes munkát, az otthoni környezetet is ideértve – érintett nők speciális helyzetét, és hogy nyújtsanak védelmet az okmányokkal nem rendelkező érintett migráns nőknek;

| 14. | felszólítja a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket a prostitúció és a kényszermunka migráns nők körében való terjedésének megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a tagállamokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket a prostitúció és a kényszermunka migráns nők körében való terjedésének megelőzése érdekében;

| 15. | felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a munkáltatókkal szembeni szankciókról szóló irányelv 6. cikkében foglalt biztosíték helyes alkalmazását, amely előírja a tagállamok számára olyan mechanizmusok bevezetését, amelyek lehetővé teszik az okmányokkal nem rendelkező migráns munkavállalók számára, hogy keresetet nyújtsanak be a munkáltató ellen az őket megillető járandóság kifizetésére; felszólítja a tagállamokat, a nem kormányzati szervezeteket és az okmányokkal nem rendelkező migránsokkal foglalkozó minden egyéb civil társadalmi szervezetet, hogy indítsanak figyelemfelkeltő kampányokat, amelyek e jogról tájékoztatják az okmányokkal nem rendelkező migránsokat; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a tagállamokat, hogy biztosítsák a munkáltatókkal szembeni szankciókról szóló irányelv 6. cikkében foglalt biztosíték helyes alkalmazását, amely előírja a tagállamok számára olyan mechanizmusok bevezetését, amelyek lehetővé teszik az okmányokkal nem rendelkező migráns munkavállalók számára, hogy keresetet nyújtsanak be a munkáltató ellen az őket megillető járandóság kifizetésére; felszólítja a tagállamokat, a nem kormányzati szervezeteket és az okmányokkal nem rendelkező migránsokkal foglalkozó minden egyéb civil társadalmi szervezetet, hogy indítsanak figyelemfelkeltő kampányokat, amelyek e jogról tájékoztatják az okmányokkal nem rendelkező migránsokat;

| 16. | felszólítja a tagállamokat, hogy vessenek véget a hátrányos megkülönböztetést alkalmazó gyakorlatoknak, lépjenek fel a be nem jelentett munkavégzés és a munkaerő kizsákmányolása ellen, többek közt munkaügyi ellenőrzések révén, és tegyék lehetővé számukra az alapvető egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a tagállamokat, hogy vessenek véget a hátrányos megkülönböztetést alkalmazó gyakorlatoknak, lépjenek fel a be nem jelentett munkavégzés és a munkaerő kizsákmányolása ellen, többek közt munkaügyi ellenőrzések révén, és tegyék lehetővé számukra az alapvető egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést;

| 17. | felszólítja a tagállamokat, hogy alakítsanak ki megfelelő képzéseket a rendőrségi erők és más állami szolgálatok számára, amelyeket adott esetben felkérhetnek az okmányokkal nem rendelkező migráns nőkkel kapcsolatos munkára, a képzés tárgyát pedig a szexuális erőszak és a szexuális kizsákmányolás képezze, amelynek az említett nők is áldozatul eshetnek; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a tagállamokat, hogy alakítsanak ki megfelelő képzéseket a rendőrségi erők és más állami szolgálatok számára, amelyeket adott esetben felkérhetnek az okmányokkal nem rendelkező migráns nőkkel kapcsolatos munkára, a képzés tárgyát pedig a szexuális erőszak és a szexuális kizsákmányolás képezze, amelynek az említett nők is áldozatul eshetnek;

| 18. | határozottan javasolja a Bizottságnak, hogy a munkáltatókkal szembeni szankciókról szóló irányelv jövőbeli felülvizsgálatának részeként vezessen be olyan mechanizmusokat, amelyek révén az illegális migránsok névtelenül és hivatalosan panaszt nyújthatnak be a visszaélést elkövető munkáltatóval szemben; |
| --- | --- |

18.

határozottan javasolja a Bizottságnak, hogy a munkáltatókkal szembeni szankciókról szóló irányelv jövőbeli felülvizsgálatának részeként vezessen be olyan mechanizmusokat, amelyek révén az illegális migránsok névtelenül és hivatalosan panaszt nyújthatnak be a visszaélést elkövető munkáltatóval szemben;

| 19. | arra sürgeti valamennyi tagállamot, hogy ratifikálják az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményét (isztambuli egyezmény), és alkalmazzák helyesen annak rendelkezéseit, különösen 59. cikkét, amely egyértelműen kimondja, hogy a részes feleknek meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket a kitoloncolási eljárások felfüggesztése érdekében és/vagy a házasság felbontása esetén önálló tartózkodási engedélyt kell adniuk azon migráns nők számára, akiknek tartózkodási jogállása a házastársuktól függ; |
| --- | --- |

19.

arra sürgeti valamennyi tagállamot, hogy ratifikálják az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményét (isztambuli egyezmény), és alkalmazzák helyesen annak rendelkezéseit, különösen 59. cikkét, amely egyértelműen kimondja, hogy a részes feleknek meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket a kitoloncolási eljárások felfüggesztése érdekében és/vagy a házasság felbontása esetén önálló tartózkodási engedélyt kell adniuk azon migráns nők számára, akiknek tartózkodási jogállása a házastársuktól függ;

| 20. | javasolja a tagállamok számára, hogy találják meg az olyan nők által végzett munka értékének elismerési módjait, akik értékes szolgáltatásokat nyújtanak és hozzájárulnak a fogadó ország társadalmának működéséhez; |
| --- | --- |

20.

javasolja a tagállamok számára, hogy találják meg az olyan nők által végzett munka értékének elismerési módjait, akik értékes szolgáltatásokat nyújtanak és hozzájárulnak a fogadó ország társadalmának működéséhez;

| 21. | felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy az okmányokkal nem rendelkező migráns nőket is beleértve, valamennyi migráns nő számára, akik bántalmazás vagy nemi alapú erőszak áldozatává váltak – beleértve a prostitúció ágazatában kizsákmányolt migráns nőket – nyújtsanak védelmet és támogatást, és esetükben tekintsék meglévőnek a menedékjog vagy az állandó tartózkodási engedély humanitárius alapú megadásának különleges kívánalmait; |
| --- | --- |

21.

felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy az okmányokkal nem rendelkező migráns nőket is beleértve, valamennyi migráns nő számára, akik bántalmazás vagy nemi alapú erőszak áldozatává váltak – beleértve a prostitúció ágazatában kizsákmányolt migráns nőket – nyújtsanak védelmet és támogatást, és esetükben tekintsék meglévőnek a menedékjog vagy az állandó tartózkodási engedély humanitárius alapú megadásának különleges kívánalmait;

| 22. | felszólítja a tagállamokat a visszatérésről szóló irányelv maradéktalan végrehajtására, és arra, hogy a „jogi szürke zónák” kialakulásának elkerülése érdekében bocsássanak ki a kiutasítási határozat végrehajtásának elhalasztását igazoló, az irányelvben előírt dokumentumot; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a tagállamokat a visszatérésről szóló irányelv maradéktalan végrehajtására, és arra, hogy a „jogi szürke zónák” kialakulásának elkerülése érdekében bocsássanak ki a kiutasítási határozat végrehajtásának elhalasztását igazoló, az irányelvben előírt dokumentumot;

| 23. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy adatokat gyűjtsenek az okmányokkal nem rendelkező nők egyedi tapasztalatairól, és nyomatékosítja, hogy megbízható, pontos, időszerű és összehasonlítható adatokra van szükség az Európai Unióban az okmányokkal nem rendelkező nőket érintő, nemekhez köthető veszélyekről és az igazságszolgáltatáshoz való joguk, valamint a szolgáltatásokhoz való hozzáférésük hiányáról, ezáltal támogatva az egységes közpolitikák kialakítását és irányítását; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy adatokat gyűjtsenek az okmányokkal nem rendelkező nők egyedi tapasztalatairól, és nyomatékosítja, hogy megbízható, pontos, időszerű és összehasonlítható adatokra van szükség az Európai Unióban az okmányokkal nem rendelkező nőket érintő, nemekhez köthető veszélyekről és az igazságszolgáltatáshoz való joguk, valamint a szolgáltatásokhoz való hozzáférésük hiányáról, ezáltal támogatva az egységes közpolitikák kialakítását és irányítását;

| 24. | felszólítja a Bizottságot, hogy a visszatérésről szóló irányelv értékelésének keretében végezze el az irányelv felülvizsgálatát is, megerősítve a fogva tartott migránsok alapvető jogainak védelmét; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a Bizottságot, hogy a visszatérésről szóló irányelv értékelésének keretében végezze el az irányelv felülvizsgálatát is, megerősítve a fogva tartott migránsok alapvető jogainak védelmét;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a bevándorlási politikák felderítéssel kapcsolatos aspektusa nem áshatja alá az emberi méltóságot és az alapvető jogokat, illetve nem teheti ki a nőket az erőszak és a visszaélés fokozott kockázatának; ezért felszólítja az Európai Bizottságot, hogy módosítsa a visszatérésről szóló irányelvet a rendezetlen helyzetű migránsok, és különösen a terhes nők és a gyermekek emberi jogai tiszteletben tartásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a bevándorlási politikák felderítéssel kapcsolatos aspektusa nem áshatja alá az emberi méltóságot és az alapvető jogokat, illetve nem teheti ki a nőket az erőszak és a visszaélés fokozott kockázatának; ezért felszólítja az Európai Bizottságot, hogy módosítsa a visszatérésről szóló irányelvet a rendezetlen helyzetű migránsok, és különösen a terhes nők és a gyermekek emberi jogai tiszteletben tartásának biztosítása érdekében;

| 26. | emlékeztet arra, hogy a visszatérésről szóló irányelv értelmében a tagállamoknak az idegenrendészeti fogdákban lévő harmadik országbeli állampolgárokkal „emberséges és méltó módon”, alapvető jogaikat maradéktalanul betartva kell bánniuk; sajnálatának ad hangot az idegenrendészeti fogdákban a nőkkel szemben alkalmazott erőszakról szóló beszámolók miatt; felszólítja ezért a tagállamokat a fogvatartottak fizikai bántalmazásával kapcsolatos állítások kivizsgálására; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet arra, hogy a visszatérésről szóló irányelv értelmében a tagállamoknak az idegenrendészeti fogdákban lévő harmadik országbeli állampolgárokkal „emberséges és méltó módon”, alapvető jogaikat maradéktalanul betartva kell bánniuk; sajnálatának ad hangot az idegenrendészeti fogdákban a nőkkel szemben alkalmazott erőszakról szóló beszámolók miatt; felszólítja ezért a tagállamokat a fogvatartottak fizikai bántalmazásával kapcsolatos állítások kivizsgálására;

| 27. | sürgeti a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe az arra utaló jeleket, hogy az okmányokkal nem rendelkező migráns nőkkel szemben kényszerítést vagy embertelen bánásmódot alkalmaznak; |
| --- | --- |

27.

sürgeti a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe az arra utaló jeleket, hogy az okmányokkal nem rendelkező migráns nőkkel szemben kényszerítést vagy embertelen bánásmódot alkalmaznak;

| 28. | felszólítja a tagállamokat, hogy az idegenrendészeti fogdák alternatíváinak meglelése érdekében erősítsék meg az e kérdéssel foglalkozó nem kormányzati szervezetekkel és civil társadalmi szervezetekkel való együttműködésüket, és törekedjenek annak biztosítására, hogy az okmányokkal nem rendelkező migráns nőknek ne kelljen tartaniuk a támogatásukra hivatott személyekkel való együttműködéstől; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a tagállamokat, hogy az idegenrendészeti fogdák alternatíváinak meglelése érdekében erősítsék meg az e kérdéssel foglalkozó nem kormányzati szervezetekkel és civil társadalmi szervezetekkel való együttműködésüket, és törekedjenek annak biztosítására, hogy az okmányokkal nem rendelkező migráns nőknek ne kelljen tartaniuk a támogatásukra hivatott személyekkel való együttműködéstől;

| 29. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy továbbra is a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményben megállapított előírások álljanak a gyermekjogokkal kapcsolatos valamennyi fellépés középpontjában, és felszólítja a tagállamokat arra, hogy mielőbb maradéktalanul szüntessék meg a gyermekek bevándorlási jogálláson alapuló fogva tartását, a migrációs politikák és eljárások keretében védjék meg a gyermekeket a jogsértésekkel szemben, valamint fogadjanak el a fogva tartást felváltó olyan alternatívákat, amelyek révén a gyermekek együtt maradhatnak családtagjaikkal és/vagy gyámjukkal; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy továbbra is a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményben megállapított előírások álljanak a gyermekjogokkal kapcsolatos valamennyi fellépés középpontjában, és felszólítja a tagállamokat arra, hogy mielőbb maradéktalanul szüntessék meg a gyermekek bevándorlási jogálláson alapuló fogva tartását, a migrációs politikák és eljárások keretében védjék meg a gyermekeket a jogsértésekkel szemben, valamint fogadjanak el a fogva tartást felváltó olyan alternatívákat, amelyek révén a gyermekek együtt maradhatnak családtagjaikkal és/vagy gyámjukkal;

| 30. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Európában élő, okmányokkal nem rendelkező személyek létszámára és helyzetére vonatkozóan intenzívebb és összehangoltabb kutatás révén pótolják a rendelkezésre álló ismeretek és megbízható adatok hiányosságait, hívják fel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) figyelmét az okmányokkal nem rendelkező nők helyzetére, valamint az Európa 2020 stratégia befogadással kapcsolatos célkitűzéseinek végrehajtása során fokozottabban vegyék figyelembe ezeket a nőket; |
| --- | --- |

30.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Európában élő, okmányokkal nem rendelkező személyek létszámára és helyzetére vonatkozóan intenzívebb és összehangoltabb kutatás révén pótolják a rendelkezésre álló ismeretek és megbízható adatok hiányosságait, hívják fel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) figyelmét az okmányokkal nem rendelkező nők helyzetére, valamint az Európa 2020 stratégia befogadással kapcsolatos célkitűzéseinek végrehajtása során fokozottabban vegyék figyelembe ezeket a nőket;

| 31. | felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy Unió-szerte dolgozzanak ki figyelemfelkeltő kampányokat az okmányokkal nem rendelkező nők jogaikról való tájékoztatása érdekében; |
| --- | --- |

31.

felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy Unió-szerte dolgozzanak ki figyelemfelkeltő kampányokat az okmányokkal nem rendelkező nők jogaikról való tájékoztatása érdekében;

| 32. | kéri, hogy a migránsok származási országainak nyújtott fejlesztési segélyek biztosítása által elősegített, a migráció megelőzésére irányuló erőfeszítések keretében összpontosítsanak a nők oktatására és jogaira; |
| --- | --- |

32.

kéri, hogy a migránsok származási országainak nyújtott fejlesztési segélyek biztosítása által elősegített, a migráció megelőzésére irányuló erőfeszítések keretében összpontosítsanak a nők oktatására és jogaira;

| 33. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak elegendő női kapcsolattartó személyzetet, egészségügyi szakembert, tisztviselőt, értékelőt és egyéb személyzetet; kéri az ilyen intézkedések megtételét a más vallások és kultúrák iránti tiszteletből, valamint mert védelmet kell nyújtani a megkülönböztetés ellen; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak elegendő női kapcsolattartó személyzetet, egészségügyi szakembert, tisztviselőt, értékelőt és egyéb személyzetet; kéri az ilyen intézkedések megtételét a más vallások és kultúrák iránti tiszteletből, valamint mert védelmet kell nyújtani a megkülönböztetés ellen;

o

o o

| 34. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

34.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 115., 2010.5.4., 1. o.

(2)  HL L 328., 2002.12.5., 17. o.

(3)  HL L 168., 2009.6.30., 24. o.

(4)  HL L 348., 2008.12.24., 98. o.

(5)  HL L 261., 2004.8.6., 19. o.

(6)  HL C 199. E, 2012.7.7., 25. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0328.

(8)

A 2008/115/EK irányelv 3. cikke.

(9)  Az a helyzet, amikor a bevándorlási hatóságok letartóztatják és azonosítják az okmányokkal nem rendelkező migránsokat, majd kiutasítási határozatot bocsátanak ki velük szemben, de annak végrehajtását elhalasztják, ugyanakkor nem állítanak ki számukra az említett határozat végrehajtásának elhalasztását igazoló dokumentumot.

(10)  A bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) preambulumbekezdése.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/59 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/59

---

P7_TA(2014)0069

Az európai acélipar

Az Európai Parlament 2014. február 4-i állásfoglalása a „Cselekvési terv a versenyképes és fenntartható európai acélipar érdekében” című dokumentumról (2013/2177(INI))

(2017/C 093/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés XVII. címének az EU iparpolitikájával, és többek között az uniós ipar versenyképességével foglalkozó 173. cikkére (az Európai Közösséget létrehozó szerződés volt 157. cikke), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés XVII. címének az EU iparpolitikájával, és többek között az uniós ipar versenyképességével foglalkozó 173. cikkére (az Európai Közösséget létrehozó szerződés volt 157. cikke),

| — | tekintettel az acélipari cselekvési tervről szóló, a „Cselekvési terv a versenyképes és fenntartható európai acélipar érdekében” című, 2013. június 11-i bizottsági közleményre (COM(2013)0407), |
| --- | --- |

—

tekintettel az acélipari cselekvési tervről szóló, a „Cselekvési terv a versenyképes és fenntartható európai acélipar érdekében” című, 2013. június 11-i bizottsági közleményre (COM(2013)0407),

| — | tekintettel a Bizottság által az Európai Politikai Tanulmányok Központjától megrendelt, „Az acélipart érintő kumulatív költséghatás értékelése” című, 2013. június 10-i jelentésre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által az Európai Politikai Tanulmányok Központjától megrendelt, „Az acélipart érintő kumulatív költséghatás értékelése” című, 2013. június 10-i jelentésre (1),

| — | tekintettel az Európai Unió ipari területeinek regionális stratégiáiról szóló, 2013. május 21-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió ipari területeinek regionális stratégiáiról szóló, 2013. május 21-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a „Zöld könyv – Az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló kerete” című, 2013. március 27-i bizottsági közleményre (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Zöld könyv – Az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló kerete” című, 2013. március 27-i bizottsági közleményre (COM(2013)0169),

| — | tekintettel az európai acélipar jövőjével foglalkozó magas szintű kerekasztal 2013. február 12-i ajánlásaira (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai acélipar jövőjével foglalkozó magas szintű kerekasztal 2013. február 12-i ajánlásaira (3),

| — | tekintettel a bizottsági közlemény nyomán megtartott, „Az európai ipar fellendítése, tekintettel a jelenlegi nehézségekre” című, 2013. február 4-i vitájára (2013/2538(RSP)), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bizottsági közlemény nyomán megtartott, „Az európai ipar fellendítése, tekintettel a jelenlegi nehézségekre” című, 2013. február 4-i vitájára (2013/2538(RSP)),

| — | tekintettel az Európai Unió acéliparáról szóló, 2012. december 13-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió acéliparáról szóló, 2012. december 13-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az „Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében – Az iparpolitikáról szóló közlemény frissítése” című, 2012. október 10-i bizottsági közleményre (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében – Az iparpolitikáról szóló közlemény frissítése” című, 2012. október 10-i bizottsági közleményre (COM(2012)0582),

| — | tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag: a növekedés érdekében teendő következő lépések” című, 2012. június 14-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag: a növekedés érdekében teendő következő lépések” című, 2012. június 14-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az „Intézkedések a stabilitás, a növekedés és a munkahelyteremtés érdekében” című, 2012. május 30-i bizottsági közleményre (COM(2012)0299), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Intézkedések a stabilitás, a növekedés és a munkahelyteremtés érdekében” című, 2012. május 30-i bizottsági közleményre (COM(2012)0299),

| — | tekintettel az „Iparpolitika: A versenyképesség erősítése” című, 2011. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2011)0642), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Iparpolitika: A versenyképesség erősítése” című, 2011. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2011)0642),

| — | tekintettel az „Iparpolitika a globalizáció korában” című, 2011. március 9-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Iparpolitika a globalizáció korában” című, 2011. március 9-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó technológiák fejlesztésébe történő beruházásról (SET-terv) szóló, 2010. március 11-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó technológiák fejlesztésébe történő beruházásról (SET-terv) szóló, 2010. március 11-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a „Nyersanyagok rendelkezésre állásának biztosítása Európa jövőbeli jóléte érdekében – Javaslat nyersanyagokkal foglalkozó európai innovációs partnerségre” című, 2012. február 29-i bizottsági közleményre (COM(2012)0082), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Nyersanyagok rendelkezésre állásának biztosítása Európa jövőbeli jóléte érdekében – Javaslat nyersanyagokkal foglalkozó európai innovációs partnerségre” című, 2012. február 29-i bizottsági közleményre (COM(2012)0082),

| — | tekintettel „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó technológiák létrehozásához szükséges anyagok ütemterve” című, 2011. december 13-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)1609), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó technológiák létrehozásához szükséges anyagok ütemterve” című, 2011. december 13-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)1609),

| — | tekintettel „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című, 2011. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című, 2011. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2011)0112),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. december 11-i véleményére (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. december 11-i véleményére (8),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2013. november 28-i véleményére (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2013. november 28-i véleményére (9),

| — | tekintettel az Eurofound „Az európai szociális partnerek képviselete az acéliparban” című tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound „Az európai szociális partnerek képviselete az acéliparban” című tanulmányára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0028/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0028/2014),

| A. | mivel az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés lejártát követően az európai szén- és acélipart az EUSZ rendelkezései szabályozzák; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés lejártát követően az európai szén- és acélipart az EUSZ rendelkezései szabályozzák;

| B. | mivel az európai szén- és acélipar fontos történelmi jelentőségű az európai integráció szempontjából és Európában az ipari hozzáadottérték-teremtés alapját képezi; |
| --- | --- |

B.

mivel az európai szén- és acélipar fontos történelmi jelentőségű az európai integráció szempontjából és Európában az ipari hozzáadottérték-teremtés alapját képezi;

| C. | mivel az európai acélipar a világ második legnagyobb acéltermelője, és számos európai iparág – így a szárazföldi és vízi szállítás, az építőipar, a gépgyártás, a háztartási berendezések gyártása, az energia- és a védelmi ágazat – számára stratégiai jelentőségű; |
| --- | --- |

C.

mivel az európai acélipar a világ második legnagyobb acéltermelője, és számos európai iparág – így a szárazföldi és vízi szállítás, az építőipar, a gépgyártás, a háztartási berendezések gyártása, az energia- és a védelmi ágazat – számára stratégiai jelentőségű;

| D. | mivel az elmúlt tíz évben az Uniónak a világ acéltermelésében való részesedése a felére esett vissza, míg Kína jelenleg a világtermelés csaknem 50 %-át adja; |
| --- | --- |

D.

mivel az elmúlt tíz évben az Uniónak a világ acéltermelésében való részesedése a felére esett vissza, míg Kína jelenleg a világtermelés csaknem 50 %-át adja;

| E. | mivel a világszintű acélkereslet hosszú távon várhatóan növekedni fog és az acél továbbra is kulcsfontosságú anyag Európa ipari értékteremtő láncaiban, és mivel az Európai Uniónak érdekében áll a hazai termelés fenntartása; |
| --- | --- |

E.

mivel a világszintű acélkereslet hosszú távon várhatóan növekedni fog és az acél továbbra is kulcsfontosságú anyag Európa ipari értékteremtő láncaiban, és mivel az Európai Uniónak érdekében áll a hazai termelés fenntartása;

| F. | mivel az Európai Uniónak minden tagállamában az ipari termelés fejlesztését célzó politikát kell előmozdítania a munkahelyeknek az Unión belüli megőrzése és annak biztosítása érdekében, hogy a GDP jelenlegi 15,2 %-os részesedése 2020-ig legalább 20 %-ra emelkedjen; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Uniónak minden tagállamában az ipari termelés fejlesztését célzó politikát kell előmozdítania a munkahelyeknek az Unión belüli megőrzése és annak biztosítása érdekében, hogy a GDP jelenlegi 15,2 %-os részesedése 2020-ig legalább 20 %-ra emelkedjen;

| G. | mivel az európai acélipar fontos munkáltató, amely közvetlenül 350 000, a kapcsolódó iparágakban – többek között az újrahasznosítási szállítási láncban – pedig több millió munkahelyet biztosít; mivel bármely szerkezeti átalakítás jelentős következményekkel jár az érintett földrajzi térségre; |
| --- | --- |

G.

mivel az európai acélipar fontos munkáltató, amely közvetlenül 350 000, a kapcsolódó iparágakban – többek között az újrahasznosítási szállítási láncban – pedig több millió munkahelyet biztosít; mivel bármely szerkezeti átalakítás jelentős következményekkel jár az érintett földrajzi térségre;

| H. | mivel más ágazatokhoz képest az acéliparban az ipari kapcsolatok szervezettsége erős; mivel ez a sajátosság megnyilvánul a szakszervezeti mozgalom rendkívüli fejlettségében, az ugyancsak sokakat tömörítő munkavállalói szervezetek erőteljes jelenlétében, valamint a széles hatókörű kollektív tárgyalásokban; mivel mindez kifejezésre jut európai szinten, az acélipar ugyanis élen jár a szociális partnerségi kapcsolatok kialakítása tekintetében (10); |
| --- | --- |

H.

mivel más ágazatokhoz képest az acéliparban az ipari kapcsolatok szervezettsége erős; mivel ez a sajátosság megnyilvánul a szakszervezeti mozgalom rendkívüli fejlettségében, az ugyancsak sokakat tömörítő munkavállalói szervezetek erőteljes jelenlétében, valamint a széles hatókörű kollektív tárgyalásokban; mivel mindez kifejezésre jut európai szinten, az acélipar ugyanis élen jár a szociális partnerségi kapcsolatok kialakítása tekintetében (10);

| I. | mivel annak ellenére, hogy az európai acéliparban folyamatos erőfeszítések történnek a kutatás-fejlesztés területén, valamint a környezeti hatások csökkentését és az erőforrás-hatékonyság optimalizálását célzó beruházások terén, annak globális versenyképessége veszélyben van, az alábbiakban felsorolt több tényező hatásának az eredményeként::






  — | a pénzügyi és gazdasági válság, valamint egyes acélfelhasználó ágazatokban bekövetkezett strukturális változások nyomán jelentősen visszaesett az acélkereslet; |
| --- | --- | --- |

I.

mivel annak ellenére, hogy az európai acéliparban folyamatos erőfeszítések történnek a kutatás-fejlesztés területén, valamint a környezeti hatások csökkentését és az erőforrás-hatékonyság optimalizálását célzó beruházások terén, annak globális versenyképessége veszélyben van, az alábbiakban felsorolt több tényező hatásának az eredményeként::

—

a pénzügyi és gazdasági válság, valamint egyes acélfelhasználó ágazatokban bekövetkezett strukturális változások nyomán jelentősen visszaesett az acélkereslet;

| — | a versenytársakkal összehasonlítva kiemelkedően magasabbak a működési költségei; |
| --- | --- |

—

a versenytársakkal összehasonlítva kiemelkedően magasabbak a működési költségei;

| — | kiélezett a harmadik országokkal folytatott verseny, amely országokban a vállalatok működését nem szabályozza olyan szilárd rendszer, mint Európában; |
| --- | --- |

—

kiélezett a harmadik országokkal folytatott verseny, amely országokban a vállalatok működését nem szabályozza olyan szilárd rendszer, mint Európában;

| J. | mivel az acélipar kumulatív költségértékelésének eredményei szerint az uniós rendeleteknek való megfelelés jelentős mértékben befolyásolja az uniós acélgyártók haszonkulcsát; |
| --- | --- |

J.

mivel az acélipar kumulatív költségértékelésének eredményei szerint az uniós rendeleteknek való megfelelés jelentős mértékben befolyásolja az uniós acélgyártók haszonkulcsát;

| K. | mivel meglátásunk szerint az uniós környezetvédelmi és energiapolitika nehéz üzleti környezetet teremt a vas- és acélipar számára, különösen az energiaárak emelésével és az uniós termékek versenyképtelenné tételével a világpiacon; |
| --- | --- |

K.

mivel meglátásunk szerint az uniós környezetvédelmi és energiapolitika nehéz üzleti környezetet teremt a vas- és acélipar számára, különösen az energiaárak emelésével és az uniós termékek versenyképtelenné tételével a világpiacon;

| L. | mivel az energiaárak a teljes működési költségek mintegy 40 %-át teszik ki, és mivel az EU ipara által használt végfelhasználói villamos energia ára korlátozza az európai vállalkozások versenyképességét a globalizált piacon; |
| --- | --- |

L.

mivel az energiaárak a teljes működési költségek mintegy 40 %-át teszik ki, és mivel az EU ipara által használt végfelhasználói villamos energia ára korlátozza az európai vállalkozások versenyképességét a globalizált piacon;

| M. | mivel az acélipar, kiváltképpen a különlegesacél-ágazat vonatkozásában teljesen globális, és Európa harmadik országokkal szemben kemény versenyre kényszerül, miközben az előállítási költségek az EU-ban magasabbak, mivel – főleg az EU energia- és éghajlati politikái miatt – egyoldalú költségek terhelik, aminek következtében a jelenlegi helyzetben a gáz ára az EU-ban háromszor-négyszer, a villamos energia ára pedig kétszer magasabb, mint az Egyesült Államokban; |
| --- | --- |

M.

mivel az acélipar, kiváltképpen a különlegesacél-ágazat vonatkozásában teljesen globális, és Európa harmadik országokkal szemben kemény versenyre kényszerül, miközben az előállítási költségek az EU-ban magasabbak, mivel – főleg az EU energia- és éghajlati politikái miatt – egyoldalú költségek terhelik, aminek következtében a jelenlegi helyzetben a gáz ára az EU-ban háromszor-négyszer, a villamos energia ára pedig kétszer magasabb, mint az Egyesült Államokban;

| N. | mivel az Unióból exportált acélhulladék mennyisége meghaladja az Unióba behozott acélhulladék mennyiségét, ezért az Unió jelentős mennyiségű értékes másodlagos nyersanyagtól esik el, ami sok esetben olyan országok acélgyártásának kedvez, ahol a környezetvédelmi szabályozás az európainál kevésbé szigorú; mivel az EU acélipara a nyersanyagok behozatalától függ, és mivel a világ ipari nyersanyagainak 40 %-a kiviteli megszorítások alá esik, és Európa nagy mennyiségben exportál vashulladékot, miközben számos ország korlátozza a vashulladék kivitelét; |
| --- | --- |

N.

mivel az Unióból exportált acélhulladék mennyisége meghaladja az Unióba behozott acélhulladék mennyiségét, ezért az Unió jelentős mennyiségű értékes másodlagos nyersanyagtól esik el, ami sok esetben olyan országok acélgyártásának kedvez, ahol a környezetvédelmi szabályozás az európainál kevésbé szigorú; mivel az EU acélipara a nyersanyagok behozatalától függ, és mivel a világ ipari nyersanyagainak 40 %-a kiviteli megszorítások alá esik, és Európa nagy mennyiségben exportál vashulladékot, miközben számos ország korlátozza a vashulladék kivitelét;

| O. | mivel az acélipar foglalkoztatási kilátásai komoly aggodalomra adnak okot, hiszen az elmúlt néhány évben kapacitáscsökkentés vagy a gyárbezárások miatt több mint 65 000 munkahely szűnt meg Európában; |
| --- | --- |

O.

mivel az acélipar foglalkoztatási kilátásai komoly aggodalomra adnak okot, hiszen az elmúlt néhány évben kapacitáscsökkentés vagy a gyárbezárások miatt több mint 65 000 munkahely szűnt meg Európában;

| P. | mivel a jelenlegi válság rendkívüli szociális nehézségeket állít az érintett munkavállalók és régiók elé, és mivel a szerkezetátalakításban részt vevő vállalatoknak társadalmilag felelős módon kell eljárniuk, mert a tapasztalat azt mutatja, hogy sikeres szerkezetátalakítás nem hajtható végre megfelelő társadalmi párbeszéd nélkül; |
| --- | --- |

P.

mivel a jelenlegi válság rendkívüli szociális nehézségeket állít az érintett munkavállalók és régiók elé, és mivel a szerkezetátalakításban részt vevő vállalatoknak társadalmilag felelős módon kell eljárniuk, mert a tapasztalat azt mutatja, hogy sikeres szerkezetátalakítás nem hajtható végre megfelelő társadalmi párbeszéd nélkül;

| Q. | mivel a jelenlegi válság az acél globális túltermelését eredményezte; mivel azonban a várakozások szerint 2050-re az acél és más alapfémek felhasználása a jelenlegi szint két-háromszorosára emelkedik majd, és az európai acéliparnak az elkövetkező években át kell vészelnie ezt a „halál völgyének” is nevezett kritikus időszakot, beruházásokat kell végrehajtania és növelnie kell versenyképességét; |
| --- | --- |

Q.

mivel a jelenlegi válság az acél globális túltermelését eredményezte; mivel azonban a várakozások szerint 2050-re az acél és más alapfémek felhasználása a jelenlegi szint két-háromszorosára emelkedik majd, és az európai acéliparnak az elkövetkező években át kell vészelnie ezt a „halál völgyének” is nevezett kritikus időszakot, beruházásokat kell végrehajtania és növelnie kell versenyképességét;

| R. | mivel a gazdaságilag sikeres és társadalmilag felelős szerkezetátalakítás megkívánja, hogy hosszú távú stratégiába ágyazódjon be, amelynek célja, hogy biztosítsa és megerősítse a társaság hosszú távú fenntarthatóságát és versenyképességét; |
| --- | --- |

R.

mivel a gazdaságilag sikeres és társadalmilag felelős szerkezetátalakítás megkívánja, hogy hosszú távú stratégiába ágyazódjon be, amelynek célja, hogy biztosítsa és megerősítse a társaság hosszú távú fenntarthatóságát és versenyképességét;

| 1. | üdvözli a Bizottság európai acélipari cselekvési tervét, mivel az fontos eleme az acéltermelés Európán kívülre való további áthelyeződése megakadályozásának; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság európai acélipari cselekvési tervét, mivel az fontos eleme az acéltermelés Európán kívülre való további áthelyeződése megakadályozásának;

| 2. | üdvözli a Bizottság arra irányuló megközelítését, hogy egy magas szintű állandó acélipari kerekasztal formájában folytassa az uniós intézmények, az ipari vezetők és a szakszervezetek, valamint az ágazati szociális párbeszédért felelős európai bizottságok közötti párbeszédet; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a Bizottság arra irányuló megközelítését, hogy egy magas szintű állandó acélipari kerekasztal formájában folytassa az uniós intézmények, az ipari vezetők és a szakszervezetek, valamint az ágazati szociális párbeszédért felelős európai bizottságok közötti párbeszédet;

| 3. | üdvözli az acélipari kérdésekkel foglalkozó magas szintű csoport létrehozását, sajnálja ugyanakkor, hogy üléseire ritkán, évente mindössze egy alkalommal kerül sor; lényegesnek tartja, hogy a regionális és helyi önkormányzatok szorosan részt vegyenek a folyamatban, és a tagállamok legjelentősebb érintett szereplői közötti együttműködés, információcsere és a bevált gyakorlatok átadásának ösztönzése érdekében, támogassák és szorgalmazzák az acélipari vállalatoknak otthont adó európai régiók részvételét az acélipari kérdésekkel foglalkozó magas szintű csoport munkájában; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az acélipari kérdésekkel foglalkozó magas szintű csoport létrehozását, sajnálja ugyanakkor, hogy üléseire ritkán, évente mindössze egy alkalommal kerül sor; lényegesnek tartja, hogy a regionális és helyi önkormányzatok szorosan részt vegyenek a folyamatban, és a tagállamok legjelentősebb érintett szereplői közötti együttműködés, információcsere és a bevált gyakorlatok átadásának ösztönzése érdekében, támogassák és szorgalmazzák az acélipari vállalatoknak otthont adó európai régiók részvételét az acélipari kérdésekkel foglalkozó magas szintű csoport munkájában;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a versenyjogra és az állami támogatásra vonatkozó jelenlegi uniós szabályok szilárd keretfeltételeket garantálnak az acélipar számára; felhívja a Bizottságot, hogy a versenytorzulások eseteit továbbra is határozottan kövesse figyelemmel és szankcionálja; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a versenyjogra és az állami támogatásra vonatkozó jelenlegi uniós szabályok szilárd keretfeltételeket garantálnak az acélipar számára; felhívja a Bizottságot, hogy a versenytorzulások eseteit továbbra is határozottan kövesse figyelemmel és szankcionálja;

I.   
  A keretfeltételek javítása

I.1.   A kereslet fokozása

| 5. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható növekedés az erős európai ipartól függ, ezért arra sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a kulcsfontosságú acélfelhasználó ágazatok stratégiai fejlesztését, serkentve a beruházási feltételeket – többek között a kutatást, az innovációt és a készségfejlesztést –, kialakítva a hatékony és méltányos termelési folyamatok ösztönzőit (pl. szabványosítási és kormányzati beszerzési politikák alkalmazása révén), megerősítve a belső piacot és előmozdítva az európai infrastruktúrafejlesztő-projekteket az összes érintett szereplővel együttműködésben; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a fenntartható növekedés az erős európai ipartól függ, ezért arra sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a kulcsfontosságú acélfelhasználó ágazatok stratégiai fejlesztését, serkentve a beruházási feltételeket – többek között a kutatást, az innovációt és a készségfejlesztést –, kialakítva a hatékony és méltányos termelési folyamatok ösztönzőit (pl. szabványosítási és kormányzati beszerzési politikák alkalmazása révén), megerősítve a belső piacot és előmozdítva az európai infrastruktúrafejlesztő-projekteket az összes érintett szereplővel együttműködésben;

| 6. | úgy véli, hogy az építőipar az egyik legjelentősebb acélfelhasználó ágazat, amelynek fejlesztéséhez nem csupán a közlekedési és kommunikációs infrastruktúra, hanem az oktatással, kultúrával, közigazgatással összefüggő építési beruházások tekintetében is alaposan tanulmányozni kell az uniós építési beruházások bővítését; vizsgálni kell továbbá a fenntartható építkezés és az energiahatékonyság kérdését. |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy az építőipar az egyik legjelentősebb acélfelhasználó ágazat, amelynek fejlesztéséhez nem csupán a közlekedési és kommunikációs infrastruktúra, hanem az oktatással, kultúrával, közigazgatással összefüggő építési beruházások tekintetében is alaposan tanulmányozni kell az uniós építési beruházások bővítését; vizsgálni kell továbbá a fenntartható építkezés és az energiahatékonyság kérdését.

| 7. | kiemeli a transzatlanti kereskedelmi és befektetési partnerség jelentőségét és szerepét az acélt igénybevevő kulcságazatok kereskedelmének és kínálatának fejlesztésében, és következésképpen hangsúlyozza, hogy e tárgyalásokat úgy kell folytatni, hogy azok ezen ágazatok egyikében se veszélyeztessék iparunk versenyképességét; |
| --- | --- |

7.

kiemeli a transzatlanti kereskedelmi és befektetési partnerség jelentőségét és szerepét az acélt igénybevevő kulcságazatok kereskedelmének és kínálatának fejlesztésében, és következésképpen hangsúlyozza, hogy e tárgyalásokat úgy kell folytatni, hogy azok ezen ágazatok egyikében se veszélyeztessék iparunk versenyképességét;

| 8. | kéri a Bizottságot, hogy hozzon létre mélyreható acélpiaci elemző eszközt, amely pontos információt nyújtana európai és globális szinten az acél és az újrahasznosítás tekintetében a kereslet és kínálat egyensúlyáról, és amely különbséget tesz e piac fejlesztésének strukturális és ciklikus összetevői között; véleménye szerint az acélpiac nyomon követése jelentős mértékben hozzájárulhat az acél- és más fémhulladékok piacának átláthatóságához, és értékes inputot biztosíthat az acélipar ciklikus természete miatt elkerülhetetlen kiigazító és proaktív intézkedésekhez; |
| --- | --- |

8.

kéri a Bizottságot, hogy hozzon létre mélyreható acélpiaci elemző eszközt, amely pontos információt nyújtana európai és globális szinten az acél és az újrahasznosítás tekintetében a kereslet és kínálat egyensúlyáról, és amely különbséget tesz e piac fejlesztésének strukturális és ciklikus összetevői között; véleménye szerint az acélpiac nyomon követése jelentős mértékben hozzájárulhat az acél- és más fémhulladékok piacának átláthatóságához, és értékes inputot biztosíthat az acélipar ciklikus természete miatt elkerülhetetlen kiigazító és proaktív intézkedésekhez;

| 9. | kéri a Bizottságot, hogy e piaci elemző eszközt használja fel a kockázatok előrejelzésére és annak kivizsgálására, hogy a gyárak bezárása milyen hatással van az ágazat fellendülésére; |
| --- | --- |

9.

kéri a Bizottságot, hogy e piaci elemző eszközt használja fel a kockázatok előrejelzésére és annak kivizsgálására, hogy a gyárak bezárása milyen hatással van az ágazat fellendülésére;

I.2.   Foglalkoztatás

| 10. | véleménye szerint a Bizottságnak, a tagállamoknak, az iparágnak és a szakszervezeteknek közösen kell fellépniük annak érdekében, hogy megtartsák és az acéliparba vonzzák a képzett munkavállalókat, a tehetséges és magasan képzett tudományos szakembereket és vezetőket, valamint tanulószerződéses gyakorlati képzéseken keresztül a fiatal tehetségeket, ezzel biztosítva a dinamikus és innovatív munkaerőt; emlékeztet a regionális egyetemek és ipari kutatóintézetek kiemelkedő szerepére, amelyek kiválóságuk révén nagyban hozzájárulnak a versenyképes acélipar regionális feltételeinek megteremtéséhez; arra sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsanak végre a szakértelem elvesztésének megakadályozására és a munkahelyek megszűnésének minimalizálására irányuló azonnali intézkedéseket; felszólít a változás tervezésének és igazgatásának javítására a képzés előmozdítása, a készségek javítása és az átképzés pártfogása révén; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy mindmáig nem születtek rendszerszintű megoldások a generációváltásra, a jövőbeli szakemberhiányra, valamint a know-how és a hozzáértés terén jelentkező hiányosságokra, és hangsúlyozza, hogy meg kell tartani és fejleszteni kell a munkaerőt és az ágazat jövőbeli versenyképessége szempontjából létfontosságú készségeket; sürgeti a Bizottságot, hogy az „Erasmus mindenkinek” és az „Erasmus a vállalkozóknak” programok révén, a készségigényekre és a megfigyelt tendenciákra építve, mozdítsa elő a „szakképzettség-fejlesztési szövetségeket”, amelyek elsősorban munkaalapú tanulásra épülő közös tananyagok és módszerek kidolgozásán és megvalósításán fognak dolgozni; felszólít, hogy tegyenek lépéseket a munkavállalók megsegítésére és szakképzésük előmozdítására irányuló eszközök megerősítése céljából annak érdekében, hogy elősegítsék és előmozdítsák az ágazatban tevékenykedők újbóli elhelyezkedését a vállalati szerkezetátalakításokat követően; |
| --- | --- |

10.

véleménye szerint a Bizottságnak, a tagállamoknak, az iparágnak és a szakszervezeteknek közösen kell fellépniük annak érdekében, hogy megtartsák és az acéliparba vonzzák a képzett munkavállalókat, a tehetséges és magasan képzett tudományos szakembereket és vezetőket, valamint tanulószerződéses gyakorlati képzéseken keresztül a fiatal tehetségeket, ezzel biztosítva a dinamikus és innovatív munkaerőt; emlékeztet a regionális egyetemek és ipari kutatóintézetek kiemelkedő szerepére, amelyek kiválóságuk révén nagyban hozzájárulnak a versenyképes acélipar regionális feltételeinek megteremtéséhez; arra sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsanak végre a szakértelem elvesztésének megakadályozására és a munkahelyek megszűnésének minimalizálására irányuló azonnali intézkedéseket; felszólít a változás tervezésének és igazgatásának javítására a képzés előmozdítása, a készségek javítása és az átképzés pártfogása révén; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy mindmáig nem születtek rendszerszintű megoldások a generációváltásra, a jövőbeli szakemberhiányra, valamint a know-how és a hozzáértés terén jelentkező hiányosságokra, és hangsúlyozza, hogy meg kell tartani és fejleszteni kell a munkaerőt és az ágazat jövőbeli versenyképessége szempontjából létfontosságú készségeket; sürgeti a Bizottságot, hogy az „Erasmus mindenkinek” és az „Erasmus a vállalkozóknak” programok révén, a készségigényekre és a megfigyelt tendenciákra építve, mozdítsa elő a „szakképzettség-fejlesztési szövetségeket”, amelyek elsősorban munkaalapú tanulásra épülő közös tananyagok és módszerek kidolgozásán és megvalósításán fognak dolgozni; felszólít, hogy tegyenek lépéseket a munkavállalók megsegítésére és szakképzésük előmozdítására irányuló eszközök megerősítése céljából annak érdekében, hogy elősegítsék és előmozdítsák az ágazatban tevékenykedők újbóli elhelyezkedését a vállalati szerkezetátalakításokat követően;

| 11. | úgy véli, hogy megfelelő iparpolitika hiányában az európai ipar a kivételesen magas energiaköltségek következtében hosszú távon elveszíti versenyképességét; megjegyzi, hogy a magas energia- és nyersanyagköltségek nemcsak abból adódnak, hogy harmadik országokból kell behozni ilyen termékeket, hanem belső tényezők is szerepet játszanak; egyetért a Bizottsággal abban, hogy az acélipar jelenlegi szerkezetátalakítása társadalmi problémákat okoz a munkahelyek számának csökkentése miatt; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy megfelelő iparpolitika hiányában az európai ipar a kivételesen magas energiaköltségek következtében hosszú távon elveszíti versenyképességét; megjegyzi, hogy a magas energia- és nyersanyagköltségek nemcsak abból adódnak, hogy harmadik országokból kell behozni ilyen termékeket, hanem belső tényezők is szerepet játszanak; egyetért a Bizottsággal abban, hogy az acélipar jelenlegi szerkezetátalakítása társadalmi problémákat okoz a munkahelyek számának csökkentése miatt;

| 12. | kéri, hogy a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó új európai stratégia meghatározása, illetve a nyugdíjakról és egyéb szociális juttatásokról szóló tájékoztató kiadványok kidolgozása során vegyék figyelembe, hogy az acéliparban a munkavállalók és az alvállalkozók a termelési folyamat természetéből adódóan nehéz munkát végeznek, és stressznek vannak kitéve (11); hangsúlyozza, hogy az acélágazatban dolgozók a munkavégzés során jobban ki vannak téve a túlterhelés, a fizikai és az egészségügyi károsodás kockázatainak, mint a 28 tagú EU munkavállalói általában; |
| --- | --- |

12.

kéri, hogy a munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó új európai stratégia meghatározása, illetve a nyugdíjakról és egyéb szociális juttatásokról szóló tájékoztató kiadványok kidolgozása során vegyék figyelembe, hogy az acéliparban a munkavállalók és az alvállalkozók a termelési folyamat természetéből adódóan nehéz munkát végeznek, és stressznek vannak kitéve (11); hangsúlyozza, hogy az acélágazatban dolgozók a munkavégzés során jobban ki vannak téve a túlterhelés, a fizikai és az egészségügyi károsodás kockázatainak, mint a 28 tagú EU munkavállalói általában;

| 13. | üdvözli a munkavállalók képviselőivel folytatott társadalmi párbeszédet és a szociális párbeszéd olyan formális és informális kiegészítő struktúráit, mint például a munkacsoportok vagy az irányító bizottságok, amelyek szélesebb párbeszédet tesznek lehetővé a munkavállalók és a munkáltatók között; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a munkavállalók képviselőivel folytatott társadalmi párbeszédet és a szociális párbeszéd olyan formális és informális kiegészítő struktúráit, mint például a munkacsoportok vagy az irányító bizottságok, amelyek szélesebb párbeszédet tesznek lehetővé a munkavállalók és a munkáltatók között;

| 14. | hangsúlyozza, hogy az európai acélágazatban folytatott társadalmi párbeszéd fejlesztése érdekében különös figyelmet kell fordítani az ágazat sajátosságaira és az ágazatspecifikus okok azonosítására, többek között az acéltermelési munkák nehéz jellegére, a munkaerő jellegzetességeire, a környezetvédelmi aggodalmakra, a technológiai újítások terjesztésére és az európai acélipar szerkezeti átalakítására; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy az európai acélágazatban folytatott társadalmi párbeszéd fejlesztése érdekében különös figyelmet kell fordítani az ágazat sajátosságaira és az ágazatspecifikus okok azonosítására, többek között az acéltermelési munkák nehéz jellegére, a munkaerő jellegzetességeire, a környezetvédelmi aggodalmakra, a technológiai újítások terjesztésére és az európai acélipar szerkezeti átalakítására;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a cselekvési terv végrehajtásakor a gazdasági válság ágazati munkavállalókra és versenyképességre gyakorolt rövid távú hatására is kiemelt figyelmet kell fordítani, és felhívja a Bizottságot, hogy kövesse szorosan figyelemmel az európai kapacitáscsökkentéseket és gyárbezárásokat; véleménye szerint az uniós alapokat nem helyes egyes létesítmények üzleti tevékenységeinek fenntartására felhasználni, mivel ez torzítaná a versenyt az európai acélgyártók között, hanem kizárólag az üzemek bezárásából vagy a leépítésekből fakadó, az érintett munkavállalókra gyakorolt hatások enyhítésére kell fordítani, valamint a fiatalok munkavállalásának előmozdítására az ágazatban; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a cselekvési terv végrehajtásakor a gazdasági válság ágazati munkavállalókra és versenyképességre gyakorolt rövid távú hatására is kiemelt figyelmet kell fordítani, és felhívja a Bizottságot, hogy kövesse szorosan figyelemmel az európai kapacitáscsökkentéseket és gyárbezárásokat; véleménye szerint az uniós alapokat nem helyes egyes létesítmények üzleti tevékenységeinek fenntartására felhasználni, mivel ez torzítaná a versenyt az európai acélgyártók között, hanem kizárólag az üzemek bezárásából vagy a leépítésekből fakadó, az érintett munkavállalókra gyakorolt hatások enyhítésére kell fordítani, valamint a fiatalok munkavállalásának előmozdítására az ágazatban;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a kereslet szűkülése nem vezethet a munkahelyekért való tisztességtelen versenyhez az uniós tagállamok között; ezzel összefüggésben összeurópai megoldásra szólít fel; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a kereslet szűkülése nem vezethet a munkahelyekért való tisztességtelen versenyhez az uniós tagállamok között; ezzel összefüggésben összeurópai megoldásra szólít fel;

| 17. | felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözzön olyan kezdeményezéseket, amelyek célja az európai acéltermelés fenntartása és ezáltal a vonatkozó foglalkoztatási szintek biztosítása, továbbá olyan kezdeményezéseket, amelyek célja, hogy el lehessen kerülni az üzemek bezárását Európában; |
| --- | --- |

17.

felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözzön olyan kezdeményezéseket, amelyek célja az európai acéltermelés fenntartása és ezáltal a vonatkozó foglalkoztatási szintek biztosítása, továbbá olyan kezdeményezéseket, amelyek célja, hogy el lehessen kerülni az üzemek bezárását Európában;

| 18. | kéri a Bizottságot, hogy azonnal és teljes mértékben használja fel az uniós finanszírozást az ipari szerkezetátalakítás társadalmi hatásának csökkentésére; felszólít elsősorban az Európai Szociális Alap (ESZA) és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) teljes körű kihasználására; |
| --- | --- |

18.

kéri a Bizottságot, hogy azonnal és teljes mértékben használja fel az uniós finanszírozást az ipari szerkezetátalakítás társadalmi hatásának csökkentésére; felszólít elsősorban az Európai Szociális Alap (ESZA) és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) teljes körű kihasználására;

| 19. | meggyőződése, hogy a munkavállalók innovációs és szerkezetátalakítási műveletekbe való bevonása garantálja leginkább a gazdasági sikert; |
| --- | --- |

19.

meggyőződése, hogy a munkavállalók innovációs és szerkezetátalakítási műveletekbe való bevonása garantálja leginkább a gazdasági sikert;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a fenntarthatóbb termelési eljárásokra és termékekre történő átállás megvalósítása érdekében képzett és nagy gyakorlattal rendelkező munkavállalókra van szükség, és felszólít egy európai oktatási és képzési stratégia kialakítására; üdvözli az acélágazatra vonatkozó, környezetbarát műszaki szakképzési projektet (Greening Technical Vocational Education & Training) (12), amelynek keretében az acélipari vállalatok, kutatóintézetek és a szociális partnerek közösen vizsgálták a környezeti fenntarthatósághoz szükséges készségeket; kéri a Bizottságot, hogy a továbbiakban is támogassa a projekt eredményeinek végrehajtását; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a fenntarthatóbb termelési eljárásokra és termékekre történő átállás megvalósítása érdekében képzett és nagy gyakorlattal rendelkező munkavállalókra van szükség, és felszólít egy európai oktatási és képzési stratégia kialakítására; üdvözli az acélágazatra vonatkozó, környezetbarát műszaki szakképzési projektet (Greening Technical Vocational Education & Training) (12), amelynek keretében az acélipari vállalatok, kutatóintézetek és a szociális partnerek közösen vizsgálták a környezeti fenntarthatósághoz szükséges készségeket; kéri a Bizottságot, hogy a továbbiakban is támogassa a projekt eredményeinek végrehajtását;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki szerkezetátalakítási tervet, amely az európai régiókban jó munkahelyeket és ipari hozzáadottérték-teremtést biztosít és hoz létre; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki szerkezetátalakítási tervet, amely az európai régiókban jó munkahelyeket és ipari hozzáadottérték-teremtést biztosít és hoz létre;

II.   
  AZ EURÓPAI ACÉLIPAR VERSENYKÉPESSÉGÉNEK JAVÍTÁSÁRA IRÁNYULÓ INTÉZKEDÉSEK

II.1.   Biztonságos energiaellátás elérhető árakon

| 22. | megjegyzi, hogy mivel az európai kontinens korlátozott mennyiségben rendelkezik erőforrásokkal, az energiaárak az utóbbi években ugrásszerűen megemelkedtek az EU-ban, és ennek következményeképpen a globális színtéren romlott az EU iparának versenyképessége; elismeri, hogy az energiaárak az acélipar és más energiaigényes ágazatok legfontosabb költségtényezői; véleménye szerint az árviszonyok átláthatóságán alapuló egységes energiapiac hatékony működése az acélipar biztonságos és fenntartható, megfizethető árú energiaellátásának szükséges előfeltétele; hangsúlyozza, hogy pótolni kell a hiányzó, határokon átnyúló kapcsolatokat és a meglévő jogszabályokat teljes körűen végre kell hajtani annak érdekében, hogy élvezhessük az egységes európai energiapiac előnyeit; támogatja a Bizottság javaslatát, miszerint fokozni kell az erőfeszítéseket az energiaárak és az ipar költségei tekintetében az EU és legfőbb versenytársai között fennálló különbségek csökkentése érdekében, figyelembe véve az egyes tagállamok stratégiáit és lehetővé téve számukra sajátos nemzeti követelményeik teljesítését; úgy véli, hogy e célból a Bizottságnak 12 hónapon belül konkrét javaslatokat kell előterjesztenie; |
| --- | --- |

22.

megjegyzi, hogy mivel az európai kontinens korlátozott mennyiségben rendelkezik erőforrásokkal, az energiaárak az utóbbi években ugrásszerűen megemelkedtek az EU-ban, és ennek következményeképpen a globális színtéren romlott az EU iparának versenyképessége; elismeri, hogy az energiaárak az acélipar és más energiaigényes ágazatok legfontosabb költségtényezői; véleménye szerint az árviszonyok átláthatóságán alapuló egységes energiapiac hatékony működése az acélipar biztonságos és fenntartható, megfizethető árú energiaellátásának szükséges előfeltétele; hangsúlyozza, hogy pótolni kell a hiányzó, határokon átnyúló kapcsolatokat és a meglévő jogszabályokat teljes körűen végre kell hajtani annak érdekében, hogy élvezhessük az egységes európai energiapiac előnyeit; támogatja a Bizottság javaslatát, miszerint fokozni kell az erőfeszítéseket az energiaárak és az ipar költségei tekintetében az EU és legfőbb versenytársai között fennálló különbségek csökkentése érdekében, figyelembe véve az egyes tagállamok stratégiáit és lehetővé téve számukra sajátos nemzeti követelményeik teljesítését; úgy véli, hogy e célból a Bizottságnak 12 hónapon belül konkrét javaslatokat kell előterjesztenie;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak konkrétabban és részletekbe menően kellene kezelnie a kibocsátásáthelyezés kérdését, és hogy a 2030-ra megvalósítandó energia- és éghajlat-változási politikai célkitűzéseket technikai és gazdasági szempontból teljesíthetővé kell tenni az EU iparágai számára, és a legjobb teljesítményt nyújtókat nem szabad az éghajlat-változási politikából közvetlenül vagy közvetetten fakadó többletköltségekkel terhelni; hangsúlyozza, hogy a kibocsátásáthelyezésre vonatkozó rendelkezésekben a technikailag megvalósítható referenciaértékek 100 %-os ingyenes kiosztását kell előírni, csökkentési tényező nélkül a kibocsátásáthelyezés kockázatának kitett ágazatokban; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak konkrétabban és részletekbe menően kellene kezelnie a kibocsátásáthelyezés kérdését, és hogy a 2030-ra megvalósítandó energia- és éghajlat-változási politikai célkitűzéseket technikai és gazdasági szempontból teljesíthetővé kell tenni az EU iparágai számára, és a legjobb teljesítményt nyújtókat nem szabad az éghajlat-változási politikából közvetlenül vagy közvetetten fakadó többletköltségekkel terhelni; hangsúlyozza, hogy a kibocsátásáthelyezésre vonatkozó rendelkezésekben a technikailag megvalósítható referenciaértékek 100 %-os ingyenes kiosztását kell előírni, csökkentési tényező nélkül a kibocsátásáthelyezés kockázatának kitett ágazatokban;

| 24. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiatermelés gyors villamosenergia-piaci integrációja érdekében dolgozza ki az elterjedésüket ösztönző stratégiákat; |
| --- | --- |

24.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiatermelés gyors villamosenergia-piaci integrációja érdekében dolgozza ki az elterjedésüket ösztönző stratégiákat;

| 25. | úgy véli, hogy támogatást kell nyújtani olyan technológiákba való beruházáshoz, amelyek maximalizálják a bevitt energia és az energia-visszanyerés felhasználását, például a gőz- és villamosenergia-előállításhoz is felhasználható technológiai gázok és a hulladékhő felhasználásának optimalizálásával; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy támogatást kell nyújtani olyan technológiákba való beruházáshoz, amelyek maximalizálják a bevitt energia és az energia-visszanyerés felhasználását, például a gőz- és villamosenergia-előállításhoz is felhasználható technológiai gázok és a hulladékhő felhasználásának optimalizálásával;

| 26. | úgy véli, támogatni kell a villamosenergia-szolgáltatók és az ipari fogyasztók közötti hosszú távú szerződéseket, csökkenteni az energiaköltségeket és fokozni az EU távoli régiói számára kulcsfontosságú nemzetközi összekapcsolódásokat, ami egyúttal elejét veszi a harmadik országba vagy a tagállamok között történő gazdasági delokalizációnak; hangsúlyozza, hogy a hosszú távú energiaszerződések megkötése mérsékelheti a változékony energiaárak kockázatát és hozzájárulhat az energiaárak ipari fogyasztók számára történő csökkentéséhez; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson útmutatást a hosszú távú energiaellátási megállapodások versenyügyi szempontjaira vonatkozóan; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, támogatni kell a villamosenergia-szolgáltatók és az ipari fogyasztók közötti hosszú távú szerződéseket, csökkenteni az energiaköltségeket és fokozni az EU távoli régiói számára kulcsfontosságú nemzetközi összekapcsolódásokat, ami egyúttal elejét veszi a harmadik országba vagy a tagállamok között történő gazdasági delokalizációnak; hangsúlyozza, hogy a hosszú távú energiaszerződések megkötése mérsékelheti a változékony energiaárak kockázatát és hozzájárulhat az energiaárak ipari fogyasztók számára történő csökkentéséhez; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson útmutatást a hosszú távú energiaellátási megállapodások versenyügyi szempontjaira vonatkozóan;

| 27. | ösztönzi a Bizottságot, hogy dolgozzon ki stratégiákat az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó energiatermelés hatékony alkalmazására és a támogatások fokozatos kivezetésére, a villamosenergia-piacon az ilyen energiafajták gyors integrációja érdekében; eközben az energiaigényes ágazatokban lehetővé kell tenni a villamos energiára vonatkozó teljes ártöbblet ellentételezését, ha az olyan költséget jelent, amely az EU-n kívüli versenytársakat nem terheli; |
| --- | --- |

27.

ösztönzi a Bizottságot, hogy dolgozzon ki stratégiákat az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó energiatermelés hatékony alkalmazására és a támogatások fokozatos kivezetésére, a villamosenergia-piacon az ilyen energiafajták gyors integrációja érdekében; eközben az energiaigényes ágazatokban lehetővé kell tenni a villamos energiára vonatkozó teljes ártöbblet ellentételezését, ha az olyan költséget jelent, amely az EU-n kívüli versenytársakat nem terheli;

| 28. | hangsúlyozza, hogy az energiaellátás biztonsága az acélipar fontos előfeltétele; felhívja a tagállamokat, hogy teljes körűen hajtsák végre a harmadik energiaügyi csomagot; felszólítja a tagállamokat, hogy a szükséges energiainfrastruktúra-projektek kidolgozása révén gondoskodjanak a biztonságos energiaellátásról, valamint a megfelelő ösztönzőkről a befektetők számára annak biztosítása érdekében, hogy csökkentsék a behozott fosszilis tüzelőanyagoktól való függőséget; ösztönzi a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a földgázforrások és -útvonalak diverzifikálását, továbbá tegyen lépéseket a cseppfolyósított földgáz szállítási útvonalának koordinációja és biztonságossá tétele érdekében; felkéri a Bizottságot, hogy végezze el a villamosenergia-termelés megfelelőségének átfogó értékelését, és nyújtson útmutatást arról, miként őrizhető meg az energiahálózatok rugalmassága; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az energiaellátás biztonsága az acélipar fontos előfeltétele; felhívja a tagállamokat, hogy teljes körűen hajtsák végre a harmadik energiaügyi csomagot; felszólítja a tagállamokat, hogy a szükséges energiainfrastruktúra-projektek kidolgozása révén gondoskodjanak a biztonságos energiaellátásról, valamint a megfelelő ösztönzőkről a befektetők számára annak biztosítása érdekében, hogy csökkentsék a behozott fosszilis tüzelőanyagoktól való függőséget; ösztönzi a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a földgázforrások és -útvonalak diverzifikálását, továbbá tegyen lépéseket a cseppfolyósított földgáz szállítási útvonalának koordinációja és biztonságossá tétele érdekében; felkéri a Bizottságot, hogy végezze el a villamosenergia-termelés megfelelőségének átfogó értékelését, és nyújtson útmutatást arról, miként őrizhető meg az energiahálózatok rugalmassága;

| 29. | kéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést azon létesítmények sorsának nyomon követéséről, amelyeknek jelenlegi formájukban bizonytalansággal kell számolniuk, amint azt az EU acéliparáról szóló 2012. december 13-i európai parlamenti állásfoglalás előírja; |
| --- | --- |

29.

kéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést azon létesítmények sorsának nyomon követéséről, amelyeknek jelenlegi formájukban bizonytalansággal kell számolniuk, amint azt az EU acéliparáról szóló 2012. december 13-i európai parlamenti állásfoglalás előírja;

II.2.   Éghajlatvédelem, erőforrás-hatékonyság és környezeti hatás

| 30. | emlékeztet arra, hogy az európai acélipar 1990 óta mintegy 25 %-kal csökkentette teljes kibocsátását; megjegyzi, hogy az acél teljes mértékben, minőségromlás nélkül újrahasznosítható; elismeri, hogy az acélipari termékek fontos szerepet játszanak a tudásalapú, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és erőforrás-hatékony gazdaságra való átállás előmozdításában; hangsúlyozza az acélipar teljes kibocsátásának további csökkentésére irányuló erőfeszítések fontosságát; |
| --- | --- |

30.

emlékeztet arra, hogy az európai acélipar 1990 óta mintegy 25 %-kal csökkentette teljes kibocsátását; megjegyzi, hogy az acél teljes mértékben, minőségromlás nélkül újrahasznosítható; elismeri, hogy az acélipari termékek fontos szerepet játszanak a tudásalapú, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és erőforrás-hatékony gazdaságra való átállás előmozdításában; hangsúlyozza az acélipar teljes kibocsátásának további csökkentésére irányuló erőfeszítések fontosságát;

| 31. | véleménye szerint az európai acéltermelést egy fenntartható acéltermelési modell útján kell megőrizni; arra sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki európai fenntarthatósági előírásokat – például az acél építőanyagok jelölését (SustSteel) – és mozdítsa elő azok alkalmazását; |
| --- | --- |

31.

véleménye szerint az európai acéltermelést egy fenntartható acéltermelési modell útján kell megőrizni; arra sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki európai fenntarthatósági előírásokat – például az acél építőanyagok jelölését (SustSteel) – és mozdítsa elő azok alkalmazását;

| 32. | kiemeli a logisztikai – különösen a tengeri szállítmányozási – költségek, a nyersanyagellátás, a biztonságos ellátás és a kikötőfejlesztéshez kapcsolódó gazdasági fejlődés jelentőségét; |
| --- | --- |

32.

kiemeli a logisztikai – különösen a tengeri szállítmányozási – költségek, a nyersanyagellátás, a biztonságos ellátás és a kikötőfejlesztéshez kapcsolódó gazdasági fejlődés jelentőségét;

| 33. | úgy véli, hogy az EU-nak diverzifikálnia kell a nyersanyagellátást és -elosztást biztosító helyszíneket, mivel az európai acélipar szempontjából létfontosságú az egyetlen érkezési kikötőben kirakodott nyersanyagoktól való függés elkerülése; úgy véli, hogy létre kellene hozni az ásványi nyersanyagok Dél- és Kelet-Európa felé történő továbbítását szolgáló elosztó központot; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy az EU-nak diverzifikálnia kell a nyersanyagellátást és -elosztást biztosító helyszíneket, mivel az európai acélipar szempontjából létfontosságú az egyetlen érkezési kikötőben kirakodott nyersanyagoktól való függés elkerülése; úgy véli, hogy létre kellene hozni az ásványi nyersanyagok Dél- és Kelet-Európa felé történő továbbítását szolgáló elosztó központot;

| 34. | elismeri az EU-ban zajló elsődleges acélgyártás fontos szerepét, tekintettel a növekvő globális acélgyártásra és mivel számos európai értékláncban egyedi minőségi szint előállítására van szükség; hangsúlyozza, hogy a fémhulladékból történő acélgyártás hozzávetőlegesen 75 %-kal csökkenti az energiafelhasználást és 80 %-kal a nyersanyag-felhasználást; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa az európai acélhulladék-piac hatékony működését, és ennek érdekében tegye hatékonyabbá a másodlagos fémpiacok működését, lépjen fel az európai gazdaságot értékes nyersanyagoktól megfosztó illegális fémhulladék-kivitel megakadályozása érdekében és erősítse meg a hulladékszállításról szóló rendelet értelmében a tagállamok ellenőrzési kapacitásait; ösztönzi a fémhulladékok újrahasznosításának továbbfejlesztését a fémhulladékok maradéktalan összegyűjtése és alkalmazása, valamint minőségének javítása által, mivel ezáltal biztosítható a nyersanyagokhoz való hozzájutás, csökkenthető az energiafüggőség, csökkenthetők a kibocsátások és előmozdítható a körkörös gazdaság; támogatja a hulladékszállítás felügyeletére és ellenőrzésére irányuló bizottsági kezdeményezést a gyakran az európaitól eltérő környezetvédelmi szabályozást alkalmazó országokba irányuló illegális fémhulladék-export megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

34.

elismeri az EU-ban zajló elsődleges acélgyártás fontos szerepét, tekintettel a növekvő globális acélgyártásra és mivel számos európai értékláncban egyedi minőségi szint előállítására van szükség; hangsúlyozza, hogy a fémhulladékból történő acélgyártás hozzávetőlegesen 75 %-kal csökkenti az energiafelhasználást és 80 %-kal a nyersanyag-felhasználást; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa az európai acélhulladék-piac hatékony működését, és ennek érdekében tegye hatékonyabbá a másodlagos fémpiacok működését, lépjen fel az európai gazdaságot értékes nyersanyagoktól megfosztó illegális fémhulladék-kivitel megakadályozása érdekében és erősítse meg a hulladékszállításról szóló rendelet értelmében a tagállamok ellenőrzési kapacitásait; ösztönzi a fémhulladékok újrahasznosításának továbbfejlesztését a fémhulladékok maradéktalan összegyűjtése és alkalmazása, valamint minőségének javítása által, mivel ezáltal biztosítható a nyersanyagokhoz való hozzájutás, csökkenthető az energiafüggőség, csökkenthetők a kibocsátások és előmozdítható a körkörös gazdaság; támogatja a hulladékszállítás felügyeletére és ellenőrzésére irányuló bizottsági kezdeményezést a gyakran az európaitól eltérő környezetvédelmi szabályozást alkalmazó országokba irányuló illegális fémhulladék-export megakadályozása érdekében;

| 35. | sürgeti a Bizottságot, hogy az éghajlatváltozás, a környezetvédelem, az energia- és versenypolitika vonatkozásában alkalmazzon holisztikus megközelítést, figyelembe véve az ágazati sajátosságokat; úgy véli, hogy szabályozáskor a Bizottságnak szinergiákat kell keresnie, melyek lehetővé teszik az éghajlatváltozással és környezetvédelemmel kapcsolatos szakpolitikai célok megvalósítását, miközben támogatják a versenyképesség és a foglalkoztatás célkitűzéseit és minimalizálják a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatát; |
| --- | --- |

35.

sürgeti a Bizottságot, hogy az éghajlatváltozás, a környezetvédelem, az energia- és versenypolitika vonatkozásában alkalmazzon holisztikus megközelítést, figyelembe véve az ágazati sajátosságokat; úgy véli, hogy szabályozáskor a Bizottságnak szinergiákat kell keresnie, melyek lehetővé teszik az éghajlatváltozással és környezetvédelemmel kapcsolatos szakpolitikai célok megvalósítását, miközben támogatják a versenyképesség és a foglalkoztatás célkitűzéseit és minimalizálják a CO2-kibocsátásáthelyezés kockázatát;

| 36. | felszólítja a Bizottságot, hogy a CO2-kibocsátásáthelyezési jegyzék soron következő felülvizsgálatakor alkalmazzon nyílt és átlátható módszertant, figyelembe véve az európai acélipar mérséklésben betöltött lehetséges szerepét és a villamosenergia-árak versenyre gyakorolt közvetett hatását; sürgeti a Bizottságot, hogy továbbra is biztosítsa a CO2-kibocsátásáthelyezéssel kapcsolatos rendelkezések hatékonyságát az acélipar CO2-kibocsátásáthelyezési jegyzéken tartásával; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a Bizottságot, hogy a CO2-kibocsátásáthelyezési jegyzék soron következő felülvizsgálatakor alkalmazzon nyílt és átlátható módszertant, figyelembe véve az európai acélipar mérséklésben betöltött lehetséges szerepét és a villamosenergia-árak versenyre gyakorolt közvetett hatását; sürgeti a Bizottságot, hogy továbbra is biztosítsa a CO2-kibocsátásáthelyezéssel kapcsolatos rendelkezések hatékonyságát az acélipar CO2-kibocsátásáthelyezési jegyzéken tartásával;

| 37. | hangsúlyozza, hogy a 2030-ig szóló éghajlatvédelmi keretnek figyelembe kell vennie az ágazati különbségeket, a technológiai megvalósíthatóságot és a gazdasági életképességet, továbbá alapelvnek kell tekinteni, hogy a leghatékonyabb ipari létesítmények esetében nem idézhet elő többletköltségeket; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy a 2030-ig szóló éghajlatvédelmi keretnek figyelembe kell vennie az ágazati különbségeket, a technológiai megvalósíthatóságot és a gazdasági életképességet, továbbá alapelvnek kell tekinteni, hogy a leghatékonyabb ipari létesítmények esetében nem idézhet elő többletköltségeket;

| 38. | aggodalmának ad hangot a kibocsátáskereskedelmi rendszer harmadik fázisára vonatkozó, a tagállamok nemzeti végrehajtási intézkedéseiről szóló, közelmúltbéli bizottsági határozat által az ágazatra az ágazatközi korrekciós tényező alkalmazása révén esetlegesen gyakorolt hatás miatt, amely azt szemlélteti, hogy a cél még az Európában jelenleg alkalmazott legjobb elérhető technológiákkal sem valósítható meg az ipar számára, aminek az a következménye, hogy még a leghatékonyabb európai létesítményeknél is többletköltségek merülhetnek fel; |
| --- | --- |

38.

aggodalmának ad hangot a kibocsátáskereskedelmi rendszer harmadik fázisára vonatkozó, a tagállamok nemzeti végrehajtási intézkedéseiről szóló, közelmúltbéli bizottsági határozat által az ágazatra az ágazatközi korrekciós tényező alkalmazása révén esetlegesen gyakorolt hatás miatt, amely azt szemlélteti, hogy a cél még az Európában jelenleg alkalmazott legjobb elérhető technológiákkal sem valósítható meg az ipar számára, aminek az a következménye, hogy még a leghatékonyabb európai létesítményeknél is többletköltségek merülhetnek fel;

| 39. | hangsúlyozza, hogy az acélipar fejlesztése szempontjából fontos szerepet játszik a hatékony és megbízható infrastruktúra kiépítése, valamint emlékeztet arra, hogy a világ acéltermelésének 65 %-a még mindig vasérc alapú, ezért a megfelelő – a bányától az acélművön át az exportpiacokig az egész láncot lefedő – infrastruktúrába való befektetések nagymértékben befolyásolják a versenyképességet, különösen a gyéren lakott országokban; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy az acélipar fejlesztése szempontjából fontos szerepet játszik a hatékony és megbízható infrastruktúra kiépítése, valamint emlékeztet arra, hogy a világ acéltermelésének 65 %-a még mindig vasérc alapú, ezért a megfelelő – a bányától az acélművön át az exportpiacokig az egész láncot lefedő – infrastruktúrába való befektetések nagymértékben befolyásolják a versenyképességet, különösen a gyéren lakott országokban;

II.3.   Egyenlő versenyfeltételek nemzetközi szinten

| 40. | véleménye szerint kereskedelmi tárgyalások során elő kell mozdítani az Unió és tagállamai gazdasági és stratégiai érdekeit, viszonossági alapon kell eljárni és figyelembe kell venni az új piacokhoz és a nyersanyagokhoz való hozzáféréssel, a CO2-kibocsátásáthelyezéssel és beruházással, az egyenlő versenyfeltételekkel és a tudásszivárgással kapcsolatos megfontolásokat; úgy véli, hogy a stratégiáknak tükrözniük kell a fejlett, a jelentősebb feltörekvő gazdaságok és a legkevésbé fejlett országok gazdaságai közötti különbségeket; hangsúlyozza, hogy az európai acélipar növekedési ereje és fejlődési potenciálja szempontjából alapvető jelentőségű lesz a feltörekvő országok új exportpiacaihoz való hozzáférés ott, ahol az európai acél kereskedelmi korlátok nélkül értékesíthető; helyteleníti, hogy egyes kereskedelmi partnereink tisztességtelen korlátozó intézkedéseket, például saját acéliparukat védő befektetési korlátozásokat és közbeszerzési preferenciákat alkalmaznak, ami ok nélkül hátráltatja az uniós acélkivitelt; helyteleníti továbbá, hogy a globális válság 2008-as kirobbanása óta egyre inkább terjednek azok a protekcionista intézkedések, amelyeket számos harmadik ország saját acéliparának támogatására alkalmaz; |
| --- | --- |

40.

véleménye szerint kereskedelmi tárgyalások során elő kell mozdítani az Unió és tagállamai gazdasági és stratégiai érdekeit, viszonossági alapon kell eljárni és figyelembe kell venni az új piacokhoz és a nyersanyagokhoz való hozzáféréssel, a CO2-kibocsátásáthelyezéssel és beruházással, az egyenlő versenyfeltételekkel és a tudásszivárgással kapcsolatos megfontolásokat; úgy véli, hogy a stratégiáknak tükrözniük kell a fejlett, a jelentősebb feltörekvő gazdaságok és a legkevésbé fejlett országok gazdaságai közötti különbségeket; hangsúlyozza, hogy az európai acélipar növekedési ereje és fejlődési potenciálja szempontjából alapvető jelentőségű lesz a feltörekvő országok új exportpiacaihoz való hozzáférés ott, ahol az európai acél kereskedelmi korlátok nélkül értékesíthető; helyteleníti, hogy egyes kereskedelmi partnereink tisztességtelen korlátozó intézkedéseket, például saját acéliparukat védő befektetési korlátozásokat és közbeszerzési preferenciákat alkalmaznak, ami ok nélkül hátráltatja az uniós acélkivitelt; helyteleníti továbbá, hogy a globális válság 2008-as kirobbanása óta egyre inkább terjednek azok a protekcionista intézkedések, amelyeket számos harmadik ország saját acéliparának támogatására alkalmaz;

| 41. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy a jövőbeli kereskedelmi megállapodásokban biztosítsa az uniós acél- és acélalapú termékek exportlehetőségeinek és piacra jutási lehetőségeinek egyértelmű javítását; |
| --- | --- |

41.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy a jövőbeli kereskedelmi megállapodásokban biztosítsa az uniós acél- és acélalapú termékek exportlehetőségeinek és piacra jutási lehetőségeinek egyértelmű javítását;

| 42. | támogatja a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a szabadkereskedelmi megállapodások megkötése előtt végezzenek hatásvizsgálatot, többek között az acéliparra vonatkozóan, amely figyelembe veszi az uniós gyártás értékláncát és az európai iparnak a nemzetközi környezetben betöltött szerepét; arra kéri a Bizottságot, hogy konkrét, meghatározott kritériumok alapján rendszeresen mérje fel a – hatályos és a tárgyalás alatt álló – megállapodások halmozott hatásait, többek között az érdekeltek részvételi módja szempontjából; |
| --- | --- |

42.

támogatja a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a szabadkereskedelmi megállapodások megkötése előtt végezzenek hatásvizsgálatot, többek között az acéliparra vonatkozóan, amely figyelembe veszi az uniós gyártás értékláncát és az európai iparnak a nemzetközi környezetben betöltött szerepét; arra kéri a Bizottságot, hogy konkrét, meghatározott kritériumok alapján rendszeresen mérje fel a – hatályos és a tárgyalás alatt álló – megállapodások halmozott hatásait, többek között az érdekeltek részvételi módja szempontjából;

| 43. | nyomatékosan felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a jelenlegi és jövőbeli kereskedelmi tárgyalások és megállapodások keretében tett valamennyi kötelezettségvállalást ténylegesen teljesítsék; felszólítja a Bizottságot, hogy a rendelkezésére álló megfelelő eszközök – többek között a kereskedelmi védelmi eszköz vagy szükség esetén a WTO vitarendezési mechanizmusa – arányos, haladéktalan és hatékony felhasználásával vegye fel a küzdelmet a harmadik országok által folytatott tisztességtelen versennyel szemben; felszólítja a Bizottságot, hogy lépjen fel a tisztességtelen protekcionista gyakorlatokkal szemben, biztosítva az európai vállalatok piaci hozzáférését és a nyersanyagokhoz való hozzájutást; |
| --- | --- |

43.

nyomatékosan felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a jelenlegi és jövőbeli kereskedelmi tárgyalások és megállapodások keretében tett valamennyi kötelezettségvállalást ténylegesen teljesítsék; felszólítja a Bizottságot, hogy a rendelkezésére álló megfelelő eszközök – többek között a kereskedelmi védelmi eszköz vagy szükség esetén a WTO vitarendezési mechanizmusa – arányos, haladéktalan és hatékony felhasználásával vegye fel a küzdelmet a harmadik országok által folytatott tisztességtelen versennyel szemben; felszólítja a Bizottságot, hogy lépjen fel a tisztességtelen protekcionista gyakorlatokkal szemben, biztosítva az európai vállalatok piaci hozzáférését és a nyersanyagokhoz való hozzájutást;

| 44. | rámutat arra, hogy az acélipar a piacvédelmi eszközök leggyakoribb felhasználója; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Bizottság számára hosszú idő – átlagosan két év – szükséges a dömpingellenes intézkedések foganatosításához, míg az Egyesült Államok esetében ez az időtartam mindössze hat hónap; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy az Uniónak gyorsan bevethető, hatékony piacvédelmi eszközök álljanak rendelkezésére, amelyek dömping esetén gyorsabb eljárást tesznek számára lehetővé, amire az európai iparág által a globalizált gazdaságban tapasztalt kiélezett verseny miatt van szükség; |
| --- | --- |

44.

rámutat arra, hogy az acélipar a piacvédelmi eszközök leggyakoribb felhasználója; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Bizottság számára hosszú idő – átlagosan két év – szükséges a dömpingellenes intézkedések foganatosításához, míg az Egyesült Államok esetében ez az időtartam mindössze hat hónap; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy az Uniónak gyorsan bevethető, hatékony piacvédelmi eszközök álljanak rendelkezésére, amelyek dömping esetén gyorsabb eljárást tesznek számára lehetővé, amire az európai iparág által a globalizált gazdaságban tapasztalt kiélezett verseny miatt van szükség;

| 45. | sürgeti a Bizottságot annak ellenőrzésére, hogy a „Surveillance 2” rendszer legalább az 1241/2009/EU bizottsági rendeletben meghatározott, az egyes vas- és acéltermékek behozatalára vonatkozó előzetes felügyeletre szolgáló rendszerrel azonos felügyeletet és nyomon követési garanciákat biztosít a tisztességtelen szubvenciókkal és a dömpinggel szemben; |
| --- | --- |

45.

sürgeti a Bizottságot annak ellenőrzésére, hogy a „Surveillance 2” rendszer legalább az 1241/2009/EU bizottsági rendeletben meghatározott, az egyes vas- és acéltermékek behozatalára vonatkozó előzetes felügyeletre szolgáló rendszerrel azonos felügyeletet és nyomon követési garanciákat biztosít a tisztességtelen szubvenciókkal és a dömpinggel szemben;

| 46. | hangsúlyozza, hogy az acélipari termékek tisztességes kereskedelme csak az alapvető munkajogi és környezetvédelmi előírások teljesítése mellett működhet; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy az acélipari termékek tisztességes kereskedelme csak az alapvető munkajogi és környezetvédelmi előírások teljesítése mellett működhet;

| 47. | úgy véli, hogy a vállalatok társadalmi felelősségvállalásával (CSR) és a munkavállalói részvétellel kapcsolatos uniós normákat a harmadik országban található európai vállalatoknak is be kellene tartaniuk, illetve hogy elő kellene mozdítani a regionális fejlesztést; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy a vállalatok társadalmi felelősségvállalásával (CSR) és a munkavállalói részvétellel kapcsolatos uniós normákat a harmadik országban található európai vállalatoknak is be kellene tartaniuk, illetve hogy elő kellene mozdítani a regionális fejlesztést;

| 48. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy hajtsa végre a kokszolószénhez való hozzáférés biztosítására irányuló javasolt intézkedéseket; |
| --- | --- |

48.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy hajtsa végre a kokszolószénhez való hozzáférés biztosítására irányuló javasolt intézkedéseket;

| 49. | felkéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a pénzügyi piacok szabályozási keretének reformját a spekuláció miatti áringadozás megelőzése, az árképzés átláthatóságának biztosítása és az acél- és nyersanyagellátás biztonságának javítása érdekében; |
| --- | --- |

49.

felkéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a pénzügyi piacok szabályozási keretének reformját a spekuláció miatti áringadozás megelőzése, az árképzés átláthatóságának biztosítása és az acél- és nyersanyagellátás biztonságának javítása érdekében;

| 50. | sürgeti a Bizottságot, hogy a rozsdamentes acél végfelhasználásának és kémiai-fizikai összetételének tanúsítására irányuló jogalkotási aktusok révén védje az európai acélt, továbbá vezesse be az acéllal kapcsolatos termékek minőségi tanúsítványát, lehetővé téve ezáltal, hogy védjék az európai termelést a nem tanúsított termékektől; |
| --- | --- |

50.

sürgeti a Bizottságot, hogy a rozsdamentes acél végfelhasználásának és kémiai-fizikai összetételének tanúsítására irányuló jogalkotási aktusok révén védje az európai acélt, továbbá vezesse be az acéllal kapcsolatos termékek minőségi tanúsítványát, lehetővé téve ezáltal, hogy védjék az európai termelést a nem tanúsított termékektől;

| 51. | támogatja az acéltermékek illegális piacaival szembeni fellépésre irányuló bizottsági javaslatot; arra sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a héacsalás leküzdésére irányuló lehetséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

51.

támogatja az acéltermékek illegális piacaival szembeni fellépésre irányuló bizottsági javaslatot; arra sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a héacsalás leküzdésére irányuló lehetséges intézkedéseket;

II.4.   Kutatás, fejlesztés és innováció

| 52. | megjegyzi, hogy a fejlett technológiák széles körű elterjedése alapvető fontosságú abban, hogy teljesítsék a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervben előirányzott szén-dioxid-kibocsátás-csökkentési útvonalat; üdvözli az ULCOS program célkitűzését, azaz a rendkívül alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó innovatív acélgyártási technológiák azonosítását és fejlesztését, valamint a SPIRE programot, és az egyéb, új acélminőségek fejlesztésére, termelési és újrahasznosítási eljárásokra és üzleti modellekre irányuló programokat, amelyek javítják az értéket, a hatékonyságot és a fenntarthatóságot, előmozdítva az európai acélipar versenyképességét; |
| --- | --- |

52.

megjegyzi, hogy a fejlett technológiák széles körű elterjedése alapvető fontosságú abban, hogy teljesítsék a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervben előirányzott szén-dioxid-kibocsátás-csökkentési útvonalat; üdvözli az ULCOS program célkitűzését, azaz a rendkívül alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó innovatív acélgyártási technológiák azonosítását és fejlesztését, valamint a SPIRE programot, és az egyéb, új acélminőségek fejlesztésére, termelési és újrahasznosítási eljárásokra és üzleti modellekre irányuló programokat, amelyek javítják az értéket, a hatékonyságot és a fenntarthatóságot, előmozdítva az európai acélipar versenyképességét;

| 53. | felhívja a Bizottságot, hogy folytasson nagyra törő innovációs politikát, amely lehetővé teszi a magas minőségi színvonalú, energiahatékony és innovatív termékek kifejlesztését és lehetővé teszi az EU számára, hogy a növekvő globális versenyben megállja a helyét; |
| --- | --- |

53.

felhívja a Bizottságot, hogy folytasson nagyra törő innovációs politikát, amely lehetővé teszi a magas minőségi színvonalú, energiahatékony és innovatív termékek kifejlesztését és lehetővé teszi az EU számára, hogy a növekvő globális versenyben megállja a helyét;

| 54. | üdvözli a szén- és az acéliparral kapcsolatos egyedi eszközök, így például a Szén- és Acélipari Kutatási Alap által elért eredményeket, és arra ösztönzi a Bizottságot, hogy tartsa fenn a 2002 óta kidolgozott rendszert; |
| --- | --- |

54.

üdvözli a szén- és az acéliparral kapcsolatos egyedi eszközök, így például a Szén- és Acélipari Kutatási Alap által elért eredményeket, és arra ösztönzi a Bizottságot, hogy tartsa fenn a 2002 óta kidolgozott rendszert;

| 55. | úgy véli, hogy az innovációs támogatásokat az acéliparhoz kapcsolódó valamennyi tevékenységre ki kell terjeszteni; így tehát a Horizont 2020 program keretében, a gazdasági tevékenység fejlesztése és fenntarthatósága érdekében, EBB finanszírozási lehetőségeket kell biztosítani az acélipari vállalatok és a nekik otthont adó régiók között a kutatás, a fejlesztés és az innováció területén megvalósuló együttműködés ösztönzésére; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy az innovációs támogatásokat az acéliparhoz kapcsolódó valamennyi tevékenységre ki kell terjeszteni; így tehát a Horizont 2020 program keretében, a gazdasági tevékenység fejlesztése és fenntarthatósága érdekében, EBB finanszírozási lehetőségeket kell biztosítani az acélipari vállalatok és a nekik otthont adó régiók között a kutatás, a fejlesztés és az innováció területén megvalósuló együttműködés ösztönzésére;

| 56. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy a Horizont 2020 program keretében a tisztább, erőforrás- és energia-hatékonyabb technológiákra irányuló új technológiákkal kapcsolatos demonstrációs és kísérleti projektekre kell a hangsúlyt helyezni; |
| --- | --- |

56.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy a Horizont 2020 program keretében a tisztább, erőforrás- és energia-hatékonyabb technológiákra irányuló új technológiákkal kapcsolatos demonstrációs és kísérleti projektekre kell a hangsúlyt helyezni;

| 57. | úgy véli, hogy olyan ösztönzési mechanizmusokat kell kialakítani, amelyek arra biztatják a nagy multinacionális csoportokat, hogy azokon a területeken, ahol az ipari tevékenységüket folytatják, fektessenek be a kutatásba és a fejlesztésbe, és ezáltal támogassák az érintett régiók foglalkoztatását és dinamizmusát; |
| --- | --- |

57.

úgy véli, hogy olyan ösztönzési mechanizmusokat kell kialakítani, amelyek arra biztatják a nagy multinacionális csoportokat, hogy azokon a területeken, ahol az ipari tevékenységüket folytatják, fektessenek be a kutatásba és a fejlesztésbe, és ezáltal támogassák az érintett régiók foglalkoztatását és dinamizmusát;

| 58. | elismeri a fejlesztéssel, a továbbfejlesztéssel, a demonstrációval és a fejlett technológiák alkalmazásával kapcsolatos magas pénzügyi kockázatokat; támogatja a klaszterek, a kutatási együttműködés és a köz- és magánszféra közötti partnerségek – mint például a SPIRE és az EMIRI – kialakítását; ösztönzi az innovatív finanszírozási eszközök, így a kockázatmegosztási pénzügyi eszközök alkalmazását, ami lehetővé teszi a válságban lévő acélipar elsőbbségi elérését; felhívja az Európai Beruházási Bankot és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankot, hogy alakítsák ki az acélipari projektek hosszú távú finanszírozási keretét; |
| --- | --- |

58.

elismeri a fejlesztéssel, a továbbfejlesztéssel, a demonstrációval és a fejlett technológiák alkalmazásával kapcsolatos magas pénzügyi kockázatokat; támogatja a klaszterek, a kutatási együttműködés és a köz- és magánszféra közötti partnerségek – mint például a SPIRE és az EMIRI – kialakítását; ösztönzi az innovatív finanszírozási eszközök, így a kockázatmegosztási pénzügyi eszközök alkalmazását, ami lehetővé teszi a válságban lévő acélipar elsőbbségi elérését; felhívja az Európai Beruházási Bankot és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankot, hogy alakítsák ki az acélipari projektek hosszú távú finanszírozási keretét;

| 59. | kéri a Bizottságot, hogy az acéliparral kapcsolatban és a nyersanyag-értéklánc mentén folytassa a nyersanyagokkal foglalkozó európai innovációs partnerség végrehajtását, különösen az újrafeldolgozási módszerek és az új üzleti modellek tekintetében; |
| --- | --- |

59.

kéri a Bizottságot, hogy az acéliparral kapcsolatban és a nyersanyag-értéklánc mentén folytassa a nyersanyagokkal foglalkozó európai innovációs partnerség végrehajtását, különösen az újrafeldolgozási módszerek és az új üzleti modellek tekintetében;

o

o o

| 60. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

60.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak.

---

(1)  http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/metals-minerals/files/steel-cum-cost-imp_en.pdf

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0199.

(3)  http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/metals-minerals/files/high-level-roundtable-recommendations_en.pdf

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0509.

(5)  HL C 332. E, 2013.11.15., 72. o.

(6)  HL C 199. E, 2012.7.7., 131. o.

(7)  HL C 349. E, 2010.12.22., 84. o.

(8)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(9)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(10)  Eurofound (2009).

(11)  Eurofound (2014. január, megjelenés előtt).

(12)  http://www.gt-vet.com/?page_id=18

---

2014. február 5., szerda

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/68 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/68

---

P7_TA(2014)0076

A természeti és ember okozta katasztrófák biztosítása

Az Európai Parlament 2014. február 5-i állásfoglalása a természeti és ember okozta katasztrófák biztosításáról (2013/2174(INI))

(2017/C 093/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság 2013. április 16-i zöld könyvére a természeti és ember okozta katasztrófák biztosításáról (COM(2013)0213), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2013. április 16-i zöld könyvére a természeti és ember okozta katasztrófák biztosításáról (COM(2013)0213),

| — | tekintettel a „Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia” című 2013. április 16-i bizottsági közleményre (COM(2013)0216), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia” című 2013. április 16-i bizottsági közleményre (COM(2013)0216),

| — | tekintettel a Bizottság által a zöld könyvről szervezett, 2013. április 16. és 2013. július 15. közötti nyilvános konzultációra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által a zöld könyvről szervezett, 2013. április 16. és 2013. július 15. közötti nyilvános konzultációra,

| — | tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EKÜ) 12/2012. sz., „Éghajlatváltozás, hatások és kiszolgáltatottság Európában, 2012; mutatókon alapuló jelentés” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EKÜ) 12/2012. sz., „Éghajlatváltozás, hatások és kiszolgáltatottság Európában, 2012; mutatókon alapuló jelentés” című jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontjának „Természeti katasztrófák: a kockázat jelentősége és a biztosítási fedezet az EU-ban” című, 2012. szeptemberi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontjának „Természeti katasztrófák: a kockázat jelentősége és a biztosítási fedezet az EU-ban” című, 2012. szeptemberi jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0005/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0005/2014),

| A. | mivel a piaci elterjedtségi arány, amely globális biztosítási díjaknak az ország GDP-jéhez viszonyított százalékos arányát méri, tagállamonként eltérő, és mivel az időjárási jelenségekhez kapcsolódó gazdasági veszteségek mértékét különböző arányok jellemzik a tagállamok körében; |
| --- | --- |

A.

mivel a piaci elterjedtségi arány, amely globális biztosítási díjaknak az ország GDP-jéhez viszonyított százalékos arányát méri, tagállamonként eltérő, és mivel az időjárási jelenségekhez kapcsolódó gazdasági veszteségek mértékét különböző arányok jellemzik a tagállamok körében;

| B. | mivel a piaci elterjedtség eltérő foka a tagállamokban – melyet különböző keresleti szinteket eredményező jogi, geofizikai, történelmi és kulturális különbségek határoznak meg – európai szintű fellépést tehet szükségessé, szükség esetén az információs és megelőzési politika terén, de azokon nem túllépve; |
| --- | --- |

B.

mivel a piaci elterjedtség eltérő foka a tagállamokban – melyet különböző keresleti szinteket eredményező jogi, geofizikai, történelmi és kulturális különbségek határoznak meg – európai szintű fellépést tehet szükségessé, szükség esetén az információs és megelőzési politika terén, de azokon nem túllépve;

| C. | mivel az európai uniós biztosítási piac heterogén, mert a tagállamok különböző kockázatoknak és természeti katasztrófáknak vannak kitéve, illetve a természeti katasztrófák megjósolhatósága számos tényezőtől függ (meteorológiai, hidrológiai, geofizikai stb.); |
| --- | --- |

C.

mivel az európai uniós biztosítási piac heterogén, mert a tagállamok különböző kockázatoknak és természeti katasztrófáknak vannak kitéve, illetve a természeti katasztrófák megjósolhatósága számos tényezőtől függ (meteorológiai, hidrológiai, geofizikai stb.);

| D. | mivel 1980 és 2011 között kisszámú nagyobb esemény tette ki az időjárási jelenségekhez kapcsolódó összes költségnek hozzávetőlegesen a felét; mivel a nemzeti és ember okozta katasztrófák pénzügyi kockázatot jelentenek, bárhol is következnek be; |
| --- | --- |

D.

mivel 1980 és 2011 között kisszámú nagyobb esemény tette ki az időjárási jelenségekhez kapcsolódó összes költségnek hozzávetőlegesen a felét; mivel a nemzeti és ember okozta katasztrófák pénzügyi kockázatot jelentenek, bárhol is következnek be;

| E. | mivel a vihardagályok, az erdőtüzek, a folyók árvize vagy az áradás azok a főbb természeti katasztrófák, amelyeknek kockázatával Európának szembe kell néznie, és – bár ezek előfordulásának gyakorisága gyorsan nő – továbbra is lehetetlen előzetesen felbecsülni az általuk okozott károkat és költségeket; |
| --- | --- |

E.

mivel a vihardagályok, az erdőtüzek, a folyók árvize vagy az áradás azok a főbb természeti katasztrófák, amelyeknek kockázatával Európának szembe kell néznie, és – bár ezek előfordulásának gyakorisága gyorsan nő – továbbra is lehetetlen előzetesen felbecsülni az általuk okozott károkat és költségeket;

| F. | mivel a polgárok gyakran nincsenek tisztában az időjárási jelenségekből esetlegesen adódó különféle kockázatokkal, illetve az egyének és a közösségek egyaránt hajlamosak alábecsülni a természeti katasztrófák jelentette kockázatokat, illetve a felkészülés hiányának következményeit; |
| --- | --- |

F.

mivel a polgárok gyakran nincsenek tisztában az időjárási jelenségekből esetlegesen adódó különféle kockázatokkal, illetve az egyének és a közösségek egyaránt hajlamosak alábecsülni a természeti katasztrófák jelentette kockázatokat, illetve a felkészülés hiányának következményeit;

| G. | mivel a természeti katasztrófák meteorológiai és földrajzi jelenségektől függnek, az ember okozta katasztrófák azonban a helytelen magatartás vagy a rossz kockázatkezelés következményei; |
| --- | --- |

G.

mivel a természeti katasztrófák meteorológiai és földrajzi jelenségektől függnek, az ember okozta katasztrófák azonban a helytelen magatartás vagy a rossz kockázatkezelés következményei;

| H. | mivel egyes természeti katasztrófák következményeit néhány esetben fokozza, hogy a kormányok, helyi hatóságok és állampolgárok nem teszik meg a megfelelő elővigyázatossági intézkedéseket; |
| --- | --- |

H.

mivel egyes természeti katasztrófák következményeit néhány esetben fokozza, hogy a kormányok, helyi hatóságok és állampolgárok nem teszik meg a megfelelő elővigyázatossági intézkedéseket;

| I. | mivel az ember okozta katasztrófák tekintetében balesetmegelőzés céljából nagyon fontos a biztonsági szabályok betartása és optimalizálása; |
| --- | --- |

I.

mivel az ember okozta katasztrófák tekintetében balesetmegelőzés céljából nagyon fontos a biztonsági szabályok betartása és optimalizálása;

| J. | mivel a természeti katasztrófák biztosítási piacát befolyásolja az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás formáját öltő megelőző intézkedések (pl. árvízvédelmi létesítmények kialakítása vagy az erdőtüzek gyors felfedezéséhez és az azokra való gyors reagáláshoz szükséges képesség létrehozása) mértéke, miközben az ember okozta katasztrófákra vonatkozó biztosítás célja a biztonsági szabványok által előírt felelősségbiztosítási követelmények teljesítése, ennek értelmében pedig nem helyénvaló a vagyonikár- és a felelősségbiztosítások egyforma kezelése; |
| --- | --- |

J.

mivel a természeti katasztrófák biztosítási piacát befolyásolja az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás formáját öltő megelőző intézkedések (pl. árvízvédelmi létesítmények kialakítása vagy az erdőtüzek gyors felfedezéséhez és az azokra való gyors reagáláshoz szükséges képesség létrehozása) mértéke, miközben az ember okozta katasztrófákra vonatkozó biztosítás célja a biztonsági szabványok által előírt felelősségbiztosítási követelmények teljesítése, ennek értelmében pedig nem helyénvaló a vagyonikár- és a felelősségbiztosítások egyforma kezelése;

Megelőzés és tájékoztatás

| 1. | úgy véli, hogy az emberek védelme és a váratlan események okozta károk elkerülése szempontjából a megelőzés a legfontosabb tényező; rámutat az EU szerepére az elővigyázatossági intézkedéseknek kellő figyelmet szentelő, felelősebb társadalom létrehozása és a megelőzés kultúrájának megteremtése terén, amely bővíti a polgárok mind a természeti, mind az ember okozta kockázatokra vonatkozó ismereteit; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy az emberek védelme és a váratlan események okozta károk elkerülése szempontjából a megelőzés a legfontosabb tényező; rámutat az EU szerepére az elővigyázatossági intézkedéseknek kellő figyelmet szentelő, felelősebb társadalom létrehozása és a megelőzés kultúrájának megteremtése terén, amely bővíti a polgárok mind a természeti, mind az ember okozta kockázatokra vonatkozó ismereteit;

| 2. | úgy véli, hogy további kutatások eredményeképpen a különböző helyzeteket figyelembe vevő részletes keretrendszer hozható létre, amelynek célja a környezeti kockázatok megértése és megelőzése, illetve a bizonytalanság csökkentése e téren; üdvözli a biztosítási társaságok és a kutatóintézetek közötti partnerségeket, melyek célja a források, képességek és kockázattal kapcsolatos szakértelem egyesítése annak érdekében, hogy jobban meg lehessen érteni a kapcsolódó kérdéseket, ezáltal jobban felkészítve a polgárokat és közösségeiket a természeti katasztrófákból adódó kockázatokra; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy további kutatások eredményeképpen a különböző helyzeteket figyelembe vevő részletes keretrendszer hozható létre, amelynek célja a környezeti kockázatok megértése és megelőzése, illetve a bizonytalanság csökkentése e téren; üdvözli a biztosítási társaságok és a kutatóintézetek közötti partnerségeket, melyek célja a források, képességek és kockázattal kapcsolatos szakértelem egyesítése annak érdekében, hogy jobban meg lehessen érteni a kapcsolódó kérdéseket, ezáltal jobban felkészítve a polgárokat és közösségeiket a természeti katasztrófákból adódó kockázatokra;

| 3. | úgy véli, hogy ez a tájékoztatás döntő jelentőségű az ilyen katasztrófák megelőzése és enyhítése céljából; ezért felszólít a tagállamok és a magánszektor közötti szorosabb együttműködésre annak érdekében, hogy az állampolgárokat megfelelő információkkal lássák el a kockázatok tekintetében; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy ez a tájékoztatás döntő jelentőségű az ilyen katasztrófák megelőzése és enyhítése céljából; ezért felszólít a tagállamok és a magánszektor közötti szorosabb együttműködésre annak érdekében, hogy az állampolgárokat megfelelő információkkal lássák el a kockázatok tekintetében;

| 4. | úgy véli, hogy az EU és a nemzeti hatóságok látható hozzáadott értéket tudnak nyújtani a felelősségteljes egyéni magatartás támogatásával, valamint a kockázatkezelésre és -enyhítésre vonatkozó legjobb gyakorlatoknak a tagállamok és a régiók körében való megosztásával, és üdvözli azon kampányok támogatását, melyeknek célja a lakosság természeti katasztrófák kockázataira, földrajzra és éghajlatra vonatkozó ismereteinek bővítése; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az EU és a nemzeti hatóságok látható hozzáadott értéket tudnak nyújtani a felelősségteljes egyéni magatartás támogatásával, valamint a kockázatkezelésre és -enyhítésre vonatkozó legjobb gyakorlatoknak a tagállamok és a régiók körében való megosztásával, és üdvözli azon kampányok támogatását, melyeknek célja a lakosság természeti katasztrófák kockázataira, földrajzra és éghajlatra vonatkozó ismereteinek bővítése;

| 5. | rámutat, hogy a helyi hatóságok és érintett felek bevonása a várostervezési és városfejlesztési döntéshozatalba javíthatja a természeti katasztrófák kezelését; úgy véli, hogy a közszféra és a magánszféra közötti együttműködés segíthet a tagállamoknak és a helyi hatóságoknak a magas kockázatú területek azonosításában, a megelőző intézkedésekre vonatkozó döntéshozatalban és az összehangolt fellépésre való felkészülésben; |
| --- | --- |

5.

rámutat, hogy a helyi hatóságok és érintett felek bevonása a várostervezési és városfejlesztési döntéshozatalba javíthatja a természeti katasztrófák kezelését; úgy véli, hogy a közszféra és a magánszféra közötti együttműködés segíthet a tagállamoknak és a helyi hatóságoknak a magas kockázatú területek azonosításában, a megelőző intézkedésekre vonatkozó döntéshozatalban és az összehangolt fellépésre való felkészülésben;

| 6. | felkéri a tagállamokat és a közhatóságokat, hogy tegyenek megfelelő megelőző intézkedéseket a természeti katasztrófák következményeinek enyhítése érdekében; felkéri a kormányokat, hogy hozzanak létre válságreagálási egységeket az ilyen válságok következményeinek enyhítésére; |
| --- | --- |

6.

felkéri a tagállamokat és a közhatóságokat, hogy tegyenek megfelelő megelőző intézkedéseket a természeti katasztrófák következményeinek enyhítése érdekében; felkéri a kormányokat, hogy hozzanak létre válságreagálási egységeket az ilyen válságok következményeinek enyhítésére;

| 7. | felkéri a tagállamokat, hogy osszák meg tapasztalataikat annak érdekében, hogy megvédjék polgáraikat a váratlan eseményektől és alakítsanak ki egy információcsere-hálózatot, valamint kössenek megállapodást a határon átnyúló együttműködés és igazgatás tekintetében; |
| --- | --- |

7.

felkéri a tagállamokat, hogy osszák meg tapasztalataikat annak érdekében, hogy megvédjék polgáraikat a váratlan eseményektől és alakítsanak ki egy információcsere-hálózatot, valamint kössenek megállapodást a határon átnyúló együttműködés és igazgatás tekintetében;

Biztosítási piac

| 8. | üdvözli a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy bővítse a katasztrófákra vonatkozó ismereteket, ám hangsúlyozza, hogy a természeti és az ember okozta katasztrófák esetére különböző típusú biztosítás szükséges, illetve e katasztrófák két különböző biztosítási piachoz tartoznak, ezért nem lehet együtt kezelni őket annak ellenére sem, hogy egyes esetekben emberek döntései eredményeképpen súlyosbodik a természeti katasztrófa kockázatának való kitettség; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy bővítse a katasztrófákra vonatkozó ismereteket, ám hangsúlyozza, hogy a természeti és az ember okozta katasztrófák esetére különböző típusú biztosítás szükséges, illetve e katasztrófák két különböző biztosítási piachoz tartoznak, ezért nem lehet együtt kezelni őket annak ellenére sem, hogy egyes esetekben emberek döntései eredményeképpen súlyosbodik a természeti katasztrófa kockázatának való kitettség;

| 9. | kiemeli, hogy az EU-nak nem szabad egymást átfedő és egymásnak ellentmondó felelősségi szabályokat alkotnia; rámutat, hogy a legtöbb tagállamban létezik valamilyen formában biztosításalapú rendszer áradások és más természeti károk esetére; megjegyzi, hogy a rendszert kiegészítheti állami alapokból fizetett kártérítés a magánúton nem biztosítható eszközök tekintetében és hogy állami alapokból téríthetőek meg azok a biztosítási kárigények, amelyek meghaladják a maximális összegeket, illetve különösen súlyos kárra vonatkoznak; ezenkívül úgy véli, hogy egy tagállam viszontbiztosítás nyújtása révén is részt vehet a károk megtérítésében; véleménye szerint azonban e rendszerek számos vonatkozásban eltérnek egymástól és nem lenne helyénvaló vagy szükséges egységesíteni őket; |
| --- | --- |

9.

kiemeli, hogy az EU-nak nem szabad egymást átfedő és egymásnak ellentmondó felelősségi szabályokat alkotnia; rámutat, hogy a legtöbb tagállamban létezik valamilyen formában biztosításalapú rendszer áradások és más természeti károk esetére; megjegyzi, hogy a rendszert kiegészítheti állami alapokból fizetett kártérítés a magánúton nem biztosítható eszközök tekintetében és hogy állami alapokból téríthetőek meg azok a biztosítási kárigények, amelyek meghaladják a maximális összegeket, illetve különösen súlyos kárra vonatkoznak; ezenkívül úgy véli, hogy egy tagállam viszontbiztosítás nyújtása révén is részt vehet a károk megtérítésében; véleménye szerint azonban e rendszerek számos vonatkozásban eltérnek egymástól és nem lenne helyénvaló vagy szükséges egységesíteni őket;

| 10. | megjegyzi, hogy az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2012/2002/EK rendelet képezi az uniós fellépés alapját nagyobb katasztrófák esetén, és a rendelet egyértelműen kijelenti, hogy „a Közösség fellépése nem mentesíti azokat a harmadik feleket a felelősségük alól, akik, a »szennyező fizet« elv alapján, az általuk okozott károkért elsősorban felelősek, és nem akadályozza sem tagállami, sem pedig közösségi szinten a megelőző intézkedéseket”. |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2012/2002/EK rendelet képezi az uniós fellépés alapját nagyobb katasztrófák esetén, és a rendelet egyértelműen kijelenti, hogy „a Közösség fellépése nem mentesíti azokat a harmadik feleket a felelősségük alól, akik, a »szennyező fizet« elv alapján, az általuk okozott károkért elsősorban felelősek, és nem akadályozza sem tagállami, sem pedig közösségi szinten a megelőző intézkedéseket”.

| 11. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy biztosítsa az idevágó információkhoz – többek között az összehasonlító statisztikákhoz – való egyszerű hozzáférést, illetve a tagállamokat, hogy tegyenek közzé világos és pontos adatokat a fogyasztók, közösségek és társaságok természeti katasztrófákra vonatkozó biztosításkötést illető döntéshozatalának támogatására; úgy véli, hogy hasznos lenne az események besorolásán alapuló szabványeljárások bevezetése; |
| --- | --- |

11.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy biztosítsa az idevágó információkhoz – többek között az összehasonlító statisztikákhoz – való egyszerű hozzáférést, illetve a tagállamokat, hogy tegyenek közzé világos és pontos adatokat a fogyasztók, közösségek és társaságok természeti katasztrófákra vonatkozó biztosításkötést illető döntéshozatalának támogatására; úgy véli, hogy hasznos lenne az események besorolásán alapuló szabványeljárások bevezetése;

| 12. | emlékeztet arra, hogy a természeti katasztrófák veszélyeztetik a magánháztartásokat és az üzleti vállalkozásokat is, és ösztönzi a biztosítótársaságokat, hogy a kockázatalapú árképzést alkalmazzák a katasztrófabiztosítás központi megközelítéseként; felkéri a tagállamokat, hogy ajánljanak ösztönzőket a polgárok számára, melyek arra ösztönzik őket, hogy biztosítást kössenek tulajdonuk kár elleni védelme céljából, illetve olyan ösztönzőket, amelyek megfelelnek a biztosítási igényeknek a környezeti felelősség szempontjából, például a bányászati, a gáz-, vegyi vagy nukleáris ágazatban működő vállalkozások számára; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy a természeti katasztrófák veszélyeztetik a magánháztartásokat és az üzleti vállalkozásokat is, és ösztönzi a biztosítótársaságokat, hogy a kockázatalapú árképzést alkalmazzák a katasztrófabiztosítás központi megközelítéseként; felkéri a tagállamokat, hogy ajánljanak ösztönzőket a polgárok számára, melyek arra ösztönzik őket, hogy biztosítást kössenek tulajdonuk kár elleni védelme céljából, illetve olyan ösztönzőket, amelyek megfelelnek a biztosítási igényeknek a környezeti felelősség szempontjából, például a bányászati, a gáz-, vegyi vagy nukleáris ágazatban működő vállalkozások számára;

| 13. | felkéri a biztosítótársaságokat, hogy egyértelműsítsék a fogyasztóknak szóló szerződéseket és nyújtsanak tájékoztatást a rendelkezésre álló lehetőségekről és ezek hatásáról a biztosítási fedezet árára a fogyasztók megfelelő döntésének biztosítása érdekében; kéri a biztosítótársaságokat, hogy nyújtsanak világos és érthető információkat az ügyfelek és az esetleges ügyfelek részére; |
| --- | --- |

13.

felkéri a biztosítótársaságokat, hogy egyértelműsítsék a fogyasztóknak szóló szerződéseket és nyújtsanak tájékoztatást a rendelkezésre álló lehetőségekről és ezek hatásáról a biztosítási fedezet árára a fogyasztók megfelelő döntésének biztosítása érdekében; kéri a biztosítótársaságokat, hogy nyújtsanak világos és érthető információkat az ügyfelek és az esetleges ügyfelek részére;

| 14. | elismeri, hogy a fogyasztóknak meg kell érteniük, milyen biztosításuk van és hogyan fog működni a kockázat megvalósulásakor; hangsúlyozza, hogy a fogyasztókat teljes körűen tájékoztatni kell az összes feltételről – többek között a szerződéstől való elállásra és a panasztételre vonatkozó eljárásokról, illetve az ezen eljárások esetében alkalmazandó határidőkről – a biztosítási termék megvásárlásakor, mielőtt aláírják a szerződést; úgy véli, hogy a kockázatalapú árképzésnek központi szerepet kell játszania a biztosítási fedezet rendelkezésre állása tekintetében; úgy véli, hogy a fogyasztók védelmének különös fontossággal kell bírnia az Unió és a tagállamok számára; |
| --- | --- |

14.

elismeri, hogy a fogyasztóknak meg kell érteniük, milyen biztosításuk van és hogyan fog működni a kockázat megvalósulásakor; hangsúlyozza, hogy a fogyasztókat teljes körűen tájékoztatni kell az összes feltételről – többek között a szerződéstől való elállásra és a panasztételre vonatkozó eljárásokról, illetve az ezen eljárások esetében alkalmazandó határidőkről – a biztosítási termék megvásárlásakor, mielőtt aláírják a szerződést; úgy véli, hogy a kockázatalapú árképzésnek központi szerepet kell játszania a biztosítási fedezet rendelkezésre állása tekintetében; úgy véli, hogy a fogyasztók védelmének különös fontossággal kell bírnia az Unió és a tagállamok számára;

Nem kötelező biztosítás

| 15. | emlékeztet arra, hogy végső soron az állam vagy a regionális hatóságok viselik az akár természeti, akár ember okozta károkból adódó közvetlen vagy közvetett költségterhek nagy részét, és javasolja, hogy a tagállamok és a regionális hatóságok ismerjék el a kockázatmegelőzés fontosságát és tegyék azt beruházási stratégiájuk egyik pillérévé, mivel hatékonyabb a katasztrófák következményeinek mérséklésére törekedni, mint csak biztosítást nyújtani és utólag végezni el a javításokat; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy végső soron az állam vagy a regionális hatóságok viselik az akár természeti, akár ember okozta károkból adódó közvetlen vagy közvetett költségterhek nagy részét, és javasolja, hogy a tagállamok és a regionális hatóságok ismerjék el a kockázatmegelőzés fontosságát és tegyék azt beruházási stratégiájuk egyik pillérévé, mivel hatékonyabb a katasztrófák következményeinek mérséklésére törekedni, mint csak biztosítást nyújtani és utólag végezni el a javításokat;

| 16. | kiemeli, hogy erkölcsi kockázat áll fenn, amennyiben a polgárok feltételezik, hogy az állam majd a nemzeti költségvetés terhére, közforrásokból fedezi az ő veszteségeiket; ezért kritikusan szemléli azokat a fellépéseket és intézkedéseket, amelyek gátolhatják az állampolgárokat vagy a közösségeket abban, hogy lépéseket tegyenek saját védelmükre; véleménye szerint a polgároknak viselniük kell a felelősség rájuk eső hányadát és a kártérítéseknek nem kell fedezniük minden kárt; |
| --- | --- |

16.

kiemeli, hogy erkölcsi kockázat áll fenn, amennyiben a polgárok feltételezik, hogy az állam majd a nemzeti költségvetés terhére, közforrásokból fedezi az ő veszteségeiket; ezért kritikusan szemléli azokat a fellépéseket és intézkedéseket, amelyek gátolhatják az állampolgárokat vagy a közösségeket abban, hogy lépéseket tegyenek saját védelmükre; véleménye szerint a polgároknak viselniük kell a felelősség rájuk eső hányadát és a kártérítéseknek nem kell fedezniük minden kárt;

| 17. | emlékeztet arra, hogy az egyéni felelősséget fenn kell tartani ebben az ágazatban, és tisztában van azzal, hogy a tagállamok arra irányuló erőfeszítései, hogy összekapcsolják az egyéni felelősségvállalás támogatását a kormányzati fellépésekkel; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet arra, hogy az egyéni felelősséget fenn kell tartani ebben az ágazatban, és tisztában van azzal, hogy a tagállamok arra irányuló erőfeszítései, hogy összekapcsolják az egyéni felelősségvállalás támogatását a kormányzati fellépésekkel;

| 18. | következésképpen megállapítja, hogy e téren nem áll fenn a piac olyan mértékű torzulása, amely indokolná az európai szintű beavatkozást, és nem hiszi, hogy megvalósítható lenne bármiféle egyenmegoldás e kérdésben; emlékeztet arra, hogy a testreszabott biztosítási termékek sok tényezőtől függnek, például a kockázatok típusától, lehetséges mértéküktől és minőségüktől, a megelőzési kultúrától, a felkészültség és a cselekvőképesség szintjétől, valamint a tagállamok és a regionális hatóságok hozzáállásától a kockázatok figyelemmel kísérését és a rájuk való felkészülést illetően; |
| --- | --- |

18.

következésképpen megállapítja, hogy e téren nem áll fenn a piac olyan mértékű torzulása, amely indokolná az európai szintű beavatkozást, és nem hiszi, hogy megvalósítható lenne bármiféle egyenmegoldás e kérdésben; emlékeztet arra, hogy a testreszabott biztosítási termékek sok tényezőtől függnek, például a kockázatok típusától, lehetséges mértéküktől és minőségüktől, a megelőzési kultúrától, a felkészültség és a cselekvőképesség szintjétől, valamint a tagállamok és a regionális hatóságok hozzáállásától a kockázatok figyelemmel kísérését és a rájuk való felkészülést illetően;

| 19. | úgy véli, hogy a természeti katasztrófák elleni biztosítások rugalmas piaca lehetővé teszi a biztosítótársaságok számára, hogy alkalmazkodjanak a különböző körülményekhez, és véleménye szerint a nem kötelező keret a legjobb módja egy adott földrajzi térségben fennálló természeti kockázatokra szabott termékek kidolgozásának; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a természeti katasztrófák elleni biztosítások rugalmas piaca lehetővé teszi a biztosítótársaságok számára, hogy alkalmazkodjanak a különböző körülményekhez, és véleménye szerint a nem kötelező keret a legjobb módja egy adott földrajzi térségben fennálló természeti kockázatokra szabott termékek kidolgozásának;

o

o o

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/71

---

P7_TA(2014)0079

Európai uniós együttműködési megállapodások a versenypolitika végrehajtásáról – a következő lépések

Az Európai Parlament 2014. február 5-i állásfoglalása a versenypolitika végrehajtásáról szóló európai uniós együttműködési megállapodásokról – a következő lépések (2013/2921(RSP))

(2017/C 093/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között, versenyjogi szabályaik alkalmazására vonatkozó együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2012)0245), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között, versenyjogi szabályaik alkalmazására vonatkozó együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2012)0245),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, versenyjogi szabályaik alkalmazására vonatkozó együttműködésről szóló, 2013. május 17-i megállapodástervezetre (12418/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, versenyjogi szabályaik alkalmazására vonatkozó együttműködésről szóló, 2013. május 17-i megállapodástervezetre (12418/2012),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 103. és 352. cikke értelmében és a 218. cikke (6) bekezdésének a) és v) pontjával összefüggésben benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0146/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 103. és 352. cikke értelmében és a 218. cikke (6) bekezdésének a) és v) pontjával összefüggésben benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0146/2013),

| — | tekintettel a versenypolitika végrehajtásáról szóló európai uniós együttműködési megállapodásokra és a következő lépésekre vonatkozó, a Bizottságnak feltett szóbeli választ igénylő kérdésre (O-000022/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a versenypolitika végrehajtásáról szóló európai uniós együttműködési megállapodásokra és a következő lépésekre vonatkozó, a Bizottságnak feltett szóbeli választ igénylő kérdésre (O-000022/2014),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| 1. | üdvözli az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, versenyjogi szabályaik alkalmazására vonatkozó együttműködésről szóló megállapodásra irányuló javaslatot (a továbbiakban: a megállapodás); rendkívül pozitívan ítéli meg a versenyjog végrehajtására irányuló együttműködési megállapodásokat az egyre globalizáltabb gazdasági környezetben, ahol is határokon átnyúló kartellek működnek, és a vállalategyesítések gyakorta több joghatóságot érintenek; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, versenyjogi szabályaik alkalmazására vonatkozó együttműködésről szóló megállapodásra irányuló javaslatot (a továbbiakban: a megállapodás); rendkívül pozitívan ítéli meg a versenyjog végrehajtására irányuló együttműködési megállapodásokat az egyre globalizáltabb gazdasági környezetben, ahol is határokon átnyúló kartellek működnek, és a vállalategyesítések gyakorta több joghatóságot érintenek;

| 2. | meggyőződése, hogy szükség van a Svájccal létrejövő megállapodásra, figyelembe véve, hogy Svájc földrajzi helyzete az EU számára stratégiai jelentőséggel bír, Svájcban számos uniós vállalat, az Európai Unióban pedig számos svájci vállalat van jelen, és a két joghatóságon belül a közelmúltban számos vizsgálat is folyt párhuzamosan; továbbá úgy véli, hogy az uniós és a svájci versenyjog anyagi jogi szabályainak magas szintű összeegyeztethetősége meg fogja könnyíteni a megállapodás végrehajtását; reméli, hogy e megállapodás révén hatékonyabbak lesznek a nemzetközi kartellek elleni büntető eljárások és a határokon átnyúló súlyos bűncselekmények szankcionálása; reméli továbbá, hogy a hasonló ügyekben határozatot hozó versenyjogi hatóságok párhuzamos munkavégzése és a két joghatóság általi értékelések közötti eltérés kockázata csökkeni fog; kéri az Európai Bizottságot és a svájci versenyügyi bizottságot, hogy tartsák fenn a kartellek elleni küzdelem iránti határozott elkötelezettségüket, mivel ezek károsak a fogyasztók jólétére és az innovációra, továbbá negatívan érintik mindkét gazdaság versenyképességét; |
| --- | --- |

2.

meggyőződése, hogy szükség van a Svájccal létrejövő megállapodásra, figyelembe véve, hogy Svájc földrajzi helyzete az EU számára stratégiai jelentőséggel bír, Svájcban számos uniós vállalat, az Európai Unióban pedig számos svájci vállalat van jelen, és a két joghatóságon belül a közelmúltban számos vizsgálat is folyt párhuzamosan; továbbá úgy véli, hogy az uniós és a svájci versenyjog anyagi jogi szabályainak magas szintű összeegyeztethetősége meg fogja könnyíteni a megállapodás végrehajtását; reméli, hogy e megállapodás révén hatékonyabbak lesznek a nemzetközi kartellek elleni büntető eljárások és a határokon átnyúló súlyos bűncselekmények szankcionálása; reméli továbbá, hogy a hasonló ügyekben határozatot hozó versenyjogi hatóságok párhuzamos munkavégzése és a két joghatóság általi értékelések közötti eltérés kockázata csökkeni fog; kéri az Európai Bizottságot és a svájci versenyügyi bizottságot, hogy tartsák fenn a kartellek elleni küzdelem iránti határozott elkötelezettségüket, mivel ezek károsak a fogyasztók jólétére és az innovációra, továbbá negatívan érintik mindkét gazdaság versenyképességét;

| 3. | sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a megállapodás nem határoz meg kötelező érvényű előírásokat az együttműködésre vonatkozóan, és széles mérlegelési lehetőséget hagy, különösen a „jelentős érdekekre” való hivatkozás révén, amelyet bármelyik fél indokként használhat fel ahhoz, hogy ne teljesítse a másik fél valamely kérését; felszólítja a Bizottságot és a svájci hatóságokat, hogy tanúsítsanak komoly együttműködést; kéri továbbá az EU nemzeti versenyjogi hatóságait és a svájci versenyügyi bizottságot az egymással való együttműködésre; |
| --- | --- |

3.

sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a megállapodás nem határoz meg kötelező érvényű előírásokat az együttműködésre vonatkozóan, és széles mérlegelési lehetőséget hagy, különösen a „jelentős érdekekre” való hivatkozás révén, amelyet bármelyik fél indokként használhat fel ahhoz, hogy ne teljesítse a másik fél valamely kérését; felszólítja a Bizottságot és a svájci hatóságokat, hogy tanúsítsanak komoly együttműködést; kéri továbbá az EU nemzeti versenyjogi hatóságait és a svájci versenyügyi bizottságot az egymással való együttműködésre;

| 4. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy biztosítsák a felek saját jogrendszerén belüli eljárási garanciák tiszteletben tartását; arra szólít fel, hogy alakítsanak ki biztonságos mechanizmusokat a bizalmas információk továbbítására; felszólítja a Bizottságot, hogy a bizalmas információk cseréjére vonatkozó, az e megállapodásban foglalt általános elv figyelembe vétele mellett biztosítsa az engedékenységi programok és a vitarendezési eljárások vonzerejét; ezért hangsúlyozza az engedékenység iránti kérelemhez vagy a vitarendezési eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok védelmének jelentőségét, különösen a polgári vagy büntetőügyi eljárások kapcsán történő jövőbeli nyilvánosságra hozatallal szemben annak érdekében, hogy biztosítsák az engedékenységi kérelmet benyújtók és a vitarendezési eljárásban érintettek számára, hogy ezeket a dokumentumokat nem fogják továbbítani és nem fogják előzetes hozzájárulás nélkül felhasználni; hangsúlyozza, hogy a személyes adatok védelmét és az üzleti titoktartást teljes mértékben biztosítani kell; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy biztosítsák a felek saját jogrendszerén belüli eljárási garanciák tiszteletben tartását; arra szólít fel, hogy alakítsanak ki biztonságos mechanizmusokat a bizalmas információk továbbítására; felszólítja a Bizottságot, hogy a bizalmas információk cseréjére vonatkozó, az e megállapodásban foglalt általános elv figyelembe vétele mellett biztosítsa az engedékenységi programok és a vitarendezési eljárások vonzerejét; ezért hangsúlyozza az engedékenység iránti kérelemhez vagy a vitarendezési eljáráshoz kapcsolódó dokumentumok védelmének jelentőségét, különösen a polgári vagy büntetőügyi eljárások kapcsán történő jövőbeli nyilvánosságra hozatallal szemben annak érdekében, hogy biztosítsák az engedékenységi kérelmet benyújtók és a vitarendezési eljárásban érintettek számára, hogy ezeket a dokumentumokat nem fogják továbbítani és nem fogják előzetes hozzájárulás nélkül felhasználni; hangsúlyozza, hogy a személyes adatok védelmét és az üzleti titoktartást teljes mértékben biztosítani kell;

| 5. | megjegyzi, hogy mindkét joghatóságon belül kívánatos lenne a végleges határozatokkal szembeni fellebbezésre vonatkozóan egységes megközelítés kialakítása, és kéri az Európai Bizottságot és a svájci versenyügyi bizottságot, hogy vizsgálják meg a további együttműködés e lehetséges területét; megjegyzi azonban, hogy a felek számára engedélyezett, a közbenső határozatokkal (például az adatok cseréjével kapcsolatos határozattal) szembeni fellebbezés akadályozná a nyomozásokat és veszélyeztethetné e megállapodás hatékonyságát; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy mindkét joghatóságon belül kívánatos lenne a végleges határozatokkal szembeni fellebbezésre vonatkozóan egységes megközelítés kialakítása, és kéri az Európai Bizottságot és a svájci versenyügyi bizottságot, hogy vizsgálják meg a további együttműködés e lehetséges területét; megjegyzi azonban, hogy a felek számára engedélyezett, a közbenső határozatokkal (például az adatok cseréjével kapcsolatos határozattal) szembeni fellebbezés akadályozná a nyomozásokat és veszélyeztethetné e megállapodás hatékonyságát;

| 6. | kéri a tagállamokat és nemzeti versenyjogi hatóságaikat, hogy teljes mértékben működjenek együtt a Bizottsággal e megállapodás hatékony végrehajtása érdekében; úgy véli, hogy a tapasztalatokból való okulás és bármilyen esetleges problémás kérdés tesztelése érdekében alapvető fontosságú e megállapodás végrehajtásának alapos nyomon követése; ezzel összefüggésben felszólítja a Bizottságot a végrehajtás nyomon követésére; |
| --- | --- |

6.

kéri a tagállamokat és nemzeti versenyjogi hatóságaikat, hogy teljes mértékben működjenek együtt a Bizottsággal e megállapodás hatékony végrehajtása érdekében; úgy véli, hogy a tapasztalatokból való okulás és bármilyen esetleges problémás kérdés tesztelése érdekében alapvető fontosságú e megállapodás végrehajtásának alapos nyomon követése; ezzel összefüggésben felszólítja a Bizottságot a végrehajtás nyomon követésére;

| 7. | azonban megjegyzi, hogy a svájci és az uniós versenyjogi szabályok alkalmazására vonatkozó együttműködés terén elért előrelépés nem fedheti el annak sürgető szükségességét, hogy Svájc és az EU között a kétoldalú megállapodások egységes értelmezését, nyomon követését, és végrehajtását biztosító, átfogó intézményi megállapodás szülessen; ezzel összefüggésben felszólítja a Bizottságot, hogy sürgősen kössön meg és nyújtson be a Parlamentnek egy Svájc és az EU közötti átfogó intézményi megállapodást, amely biztosítja jelen megállapodás hatékonyságát; |
| --- | --- |

7.

azonban megjegyzi, hogy a svájci és az uniós versenyjogi szabályok alkalmazására vonatkozó együttműködés terén elért előrelépés nem fedheti el annak sürgető szükségességét, hogy Svájc és az EU között a kétoldalú megállapodások egységes értelmezését, nyomon követését, és végrehajtását biztosító, átfogó intézményi megállapodás szülessen; ezzel összefüggésben felszólítja a Bizottságot, hogy sürgősen kössön meg és nyújtson be a Parlamentnek egy Svájc és az EU közötti átfogó intézményi megállapodást, amely biztosítja jelen megállapodás hatékonyságát;

| 8. | pozitív lépésnek tekinti az ilyen jellegű „második generációs megállapodások” által bevezetett fő új rendelkezést, azaz a Bizottság és a svájci versenyügyi bizottság közötti bizalmas információcsere lehetőségét; úgy véli, hogy ez a megállapodás modellként szolgálhat a versenyjog végrehajtásáról szóló jövőbeli kétoldalú megállapodásokhoz, amikor a megállapodásban részes felek között nagy mértékű hasonlóság van a versenyjog anyagi jogi szabályai, a vizsgálati hatáskörök és az alkalmazandó szankciók vonatkozásában; úgy véli, hogy az EU-nak általános keretet kell elfogadnia, mely meghatározza ki a versenyjog végrehajtására vonatkozó együttműködésről szóló jövőbeli tárgyalások minimális közös és egységes alapjait, ugyanakkor a Bizottság számára megfelelő mozgásteret biztosít ahhoz, hogy egyedi esetekben ambiciózusabb eredményeket érhessen el; megjegyzi, hogy ennek a keretnek szabályokat kellene tartalmaznia a bizalmas információk továbbítására használt biztonságos hálózatokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

8.

pozitív lépésnek tekinti az ilyen jellegű „második generációs megállapodások” által bevezetett fő új rendelkezést, azaz a Bizottság és a svájci versenyügyi bizottság közötti bizalmas információcsere lehetőségét; úgy véli, hogy ez a megállapodás modellként szolgálhat a versenyjog végrehajtásáról szóló jövőbeli kétoldalú megállapodásokhoz, amikor a megállapodásban részes felek között nagy mértékű hasonlóság van a versenyjog anyagi jogi szabályai, a vizsgálati hatáskörök és az alkalmazandó szankciók vonatkozásában; úgy véli, hogy az EU-nak általános keretet kell elfogadnia, mely meghatározza ki a versenyjog végrehajtására vonatkozó együttműködésről szóló jövőbeli tárgyalások minimális közös és egységes alapjait, ugyanakkor a Bizottság számára megfelelő mozgásteret biztosít ahhoz, hogy egyedi esetekben ambiciózusabb eredményeket érhessen el; megjegyzi, hogy ennek a keretnek szabályokat kellene tartalmaznia a bizalmas információk továbbítására használt biztonságos hálózatokkal kapcsolatban;

| 9. | kéri a Bizottságot, hogy aktívan segítse elő a versenyjog végrehajtására irányuló nemzetközi szintű együttműködést, főként olyan többoldalú fórumokon, mint a Kereskedelmi Világszervezet (WTO), a Nemzetközi Versenyügyi Hálózat (ICN) vagy az Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD); úgy véli, hogy ez lenne az együttműködés leghatékonyabb módja, mivel a vizsgálatok gyakran több olyan joghatóságot érintenek, amelyekben nem állnak fenn minden fél között kétoldalú megállapodások vagy amennyiben fennállnak, eltérő feltételek vannak érvényben; kéri az OECD-t és az ICN-t, hogy dolgozzanak ki a többoldalú együttműködést segítő eszközöket és tartsák naprakészen a legjobb gyakorlatokra vonatkozó iránymutatásokat; |
| --- | --- |

9.

kéri a Bizottságot, hogy aktívan segítse elő a versenyjog végrehajtására irányuló nemzetközi szintű együttműködést, főként olyan többoldalú fórumokon, mint a Kereskedelmi Világszervezet (WTO), a Nemzetközi Versenyügyi Hálózat (ICN) vagy az Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD); úgy véli, hogy ez lenne az együttműködés leghatékonyabb módja, mivel a vizsgálatok gyakran több olyan joghatóságot érintenek, amelyekben nem állnak fenn minden fél között kétoldalú megállapodások vagy amennyiben fennállnak, eltérő feltételek vannak érvényben; kéri az OECD-t és az ICN-t, hogy dolgozzanak ki a többoldalú együttműködést segítő eszközöket és tartsák naprakészen a legjobb gyakorlatokra vonatkozó iránymutatásokat;

| 10. | megjegyzi, hogy amíg a többoldalú együttműködés nem teljesen működőképes, a Tanács és a Bizottság elősegíthetné a kétoldalú együttműködés e formáját; arra biztatja a Bizottságot, hogy tárja fel a hasonló tárgyalások megnyitásának lehetőségét azon országokkal, amelyekkel már létezik első generációs megállapodás, valamint olyan egyéb jelentős nemzetközi szereplőkkel és feltörekvő gazdaságokkal, mint Kína vagy India, abban az esetben, ha a megállapodást aláíró felek között a versenyjog anyagi szabályai, a vizsgálati hatáskörök és az alkalmazandó szankciók vonatkozásában megfelelő mértékű hasonlóság van; támogatja Kína tekintetében a 2012. szeptember 20-i, a monopóliumellenes törvénnyel kapcsolatos együttműködésre vonatkozó, az EU és Kína közötti egyetértési megállapodásra alapozó együttműködés további fokozását, és kéri, hogy ezt a kérdést vitassák meg a kétoldalú befektetési szerződés tárgyalása során annak érdekében, hogy hatékonyabban megvédjék az uniós vállalatok jogait; hangsúlyozza, hogy a globális trösztellenes jogszabályok végrehajtása tekintetében a konvergencia elérését célzó stratégiához hozzátartozik azon hatékony eszközök kialakításának biztosítása, amelyekkel biztosítani lehet, hogy harmadik országokban ne használják a versenyjogi szabályokat az iparpolitikai célok elrejtésére; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy amíg a többoldalú együttműködés nem teljesen működőképes, a Tanács és a Bizottság elősegíthetné a kétoldalú együttműködés e formáját; arra biztatja a Bizottságot, hogy tárja fel a hasonló tárgyalások megnyitásának lehetőségét azon országokkal, amelyekkel már létezik első generációs megállapodás, valamint olyan egyéb jelentős nemzetközi szereplőkkel és feltörekvő gazdaságokkal, mint Kína vagy India, abban az esetben, ha a megállapodást aláíró felek között a versenyjog anyagi szabályai, a vizsgálati hatáskörök és az alkalmazandó szankciók vonatkozásában megfelelő mértékű hasonlóság van; támogatja Kína tekintetében a 2012. szeptember 20-i, a monopóliumellenes törvénnyel kapcsolatos együttműködésre vonatkozó, az EU és Kína közötti egyetértési megállapodásra alapozó együttműködés további fokozását, és kéri, hogy ezt a kérdést vitassák meg a kétoldalú befektetési szerződés tárgyalása során annak érdekében, hogy hatékonyabban megvédjék az uniós vállalatok jogait; hangsúlyozza, hogy a globális trösztellenes jogszabályok végrehajtása tekintetében a konvergencia elérését célzó stratégiához hozzátartozik azon hatékony eszközök kialakításának biztosítása, amelyekkel biztosítani lehet, hogy harmadik országokban ne használják a versenyjogi szabályokat az iparpolitikai célok elrejtésére;

| 11. | ebben az összefüggésben üdvözli az Európai Unió és India közötti, a versenyjog végrehajtására vonatkozó együttműködésről szóló, 2013. november 21-i egyetértési megállapodást, valamint a második generációs kétoldalú megállapodásra vonatkozó, Kanadával folyamatban lévő tárgyalásokat, és a Japánnal kötött szabadkereskedelmi megállapodás versenyjogi együttműködésre vonatkozó rendelkezéseiről szóló, folyamatban lévő tárgyalásokat; hangsúlyozza, hogy míg az egyetértési vagy a szabadkereskedelmi megállapodás intézkedései megfelelő kezdeti lépések az együttműködés felé, hosszú távon elengedhetetlen egy kifinomultabb, kötelező érvényű együttműködés felé való közeledés, hiszen a nemzetközi kartellek és a versenyjogi jogsértések esetei egyre inkább globális szintűek; |
| --- | --- |

11.

ebben az összefüggésben üdvözli az Európai Unió és India közötti, a versenyjog végrehajtására vonatkozó együttműködésről szóló, 2013. november 21-i egyetértési megállapodást, valamint a második generációs kétoldalú megállapodásra vonatkozó, Kanadával folyamatban lévő tárgyalásokat, és a Japánnal kötött szabadkereskedelmi megállapodás versenyjogi együttműködésre vonatkozó rendelkezéseiről szóló, folyamatban lévő tárgyalásokat; hangsúlyozza, hogy míg az egyetértési vagy a szabadkereskedelmi megállapodás intézkedései megfelelő kezdeti lépések az együttműködés felé, hosszú távon elengedhetetlen egy kifinomultabb, kötelező érvényű együttműködés felé való közeledés, hiszen a nemzetközi kartellek és a versenyjogi jogsértések esetei egyre inkább globális szintűek;

| 12. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt a szabadkereskedelmi megállapodások versenyjogi részének megerősítésére; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt a szabadkereskedelmi megállapodások versenyjogi részének megerősítésére;

| 13. | megjegyzi azonban, hogy alapvető jelentőségű az érintett versenyjogi rendszerek közötti megfelelő hasonlóság; megjegyzi továbbá, hogy biztosítani kell, hogy az EU által közölt információt ne használhassák fel természetes személyekkel szemben szabadságvesztés kivetésére mindaddig, amíg uniós szinten ez a politika érvényesül; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi azonban, hogy alapvető jelentőségű az érintett versenyjogi rendszerek közötti megfelelő hasonlóság; megjegyzi továbbá, hogy biztosítani kell, hogy az EU által közölt információt ne használhassák fel természetes személyekkel szemben szabadságvesztés kivetésére mindaddig, amíg uniós szinten ez a politika érvényesül;

| 14. | kéri a Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet a nemzetközi együttműködés terén végzett összes tevékenységéről jóval azok lezárását megelőzően, legyen az többoldalú vagy más típusú, kétoldalú kezdeményezés (hivatalos megállapodás, egyetértési megállapodás, stb.), tekintettel jelenleg különösen a Kanadával a kétoldalú megállapodásról folyamatban lévő tárgyalásokra; kéri, hogy az ilyen jellegű tevékenységek szerepeljenek a versenypolitikai biztos által a Parlamentnek benyújtott éves munkaprogramban, és hogy a biztos rendszeresen tájékoztassa levélben az illetékes parlamenti bizottság elnökét a versenyjog végrehajtására vonatkozó nemzetközi együttműködés fejleményeiről; |
| --- | --- |

14.

kéri a Bizottságot, hogy rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet a nemzetközi együttműködés terén végzett összes tevékenységéről jóval azok lezárását megelőzően, legyen az többoldalú vagy más típusú, kétoldalú kezdeményezés (hivatalos megállapodás, egyetértési megállapodás, stb.), tekintettel jelenleg különösen a Kanadával a kétoldalú megállapodásról folyamatban lévő tárgyalásokra; kéri, hogy az ilyen jellegű tevékenységek szerepeljenek a versenypolitikai biztos által a Parlamentnek benyújtott éves munkaprogramban, és hogy a biztos rendszeresen tájékoztassa levélben az illetékes parlamenti bizottság elnökét a versenyjog végrehajtására vonatkozó nemzetközi együttműködés fejleményeiről;

| 15. | felszólítja a Bizottságot, hogy átfogóbb módon és gyakrabban tájékoztassa a Parlamentet a versenyjogi megállapodásokra vonatkozó jövőbeli tárgyalásokról; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Bizottságot, hogy átfogóbb módon és gyakrabban tájékoztassa a Parlamentet a versenyjogi megállapodásokra vonatkozó jövőbeli tárgyalásokról;

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a nemzeti versenyügyi hatóságoknak, a svájci versenyügyi bizottságnak, a WTO-nak, az OECD-nek és az ICN-nek. |
| --- | --- |

16.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a nemzeti versenyügyi hatóságoknak, a svájci versenyügyi bizottságnak, a WTO-nak, az OECD-nek és az ICN-nek.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/74 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/74

---

P7_TA(2014)0081

Fegyverkereskedelmi szerződés

Az Európai Parlament 2014. február 5-i állásfoglalása a fegyverkereskedelmi szerződés ratifikálásáról (2014/2534(RSP))

(2017/C 093/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2013. április 2-án elfogadott fegyverkereskedelmi szerződésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2013. április 2-án elfogadott fegyverkereskedelmi szerződésére,

| — | tekintettel a Tanács 2010. június 14-i 2010/336/KKBP határozatára (1) és a fegyverkereskedelmi szerződés támogatásának céljából végzett uniós tevékenységekről szóló korábbi tanácsi határozatokra, illetve a tagállamoknak a fegyverkereskedelmi szerződés Európai Unió érdekében történő aláírására való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra (12178/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2010. június 14-i 2010/336/KKBP határozatára (1) és a fegyverkereskedelmi szerződés támogatásának céljából végzett uniós tevékenységekről szóló korábbi tanácsi határozatokra, illetve a tagállamoknak a fegyverkereskedelmi szerződés Európai Unió érdekében történő aláírására való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra (12178/2013),

| — | tekintettel a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 1991. június 18-i 91/477/EGK tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 1991. június 18-i 91/477/EGK tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló, 2009. május 6-i 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a védelmi vonatkozású termékek Közösségen belüli transzferére vonatkozó feltételek egyszerűsítéséről szóló, 2009. május 6-i 2009/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzeteknek a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, a tűzfegyverek, részeik, alkotóelemeik és a lőszerek tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló jegyzőkönyve (az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyve) 10. cikkének végrehajtásáról, valamint a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alkotóelemeik és lőszereik kiviteli engedélyezési, behozatali és tranzit szabályainak létrehozásáról szóló 2012. március 14-i 258/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzeteknek a nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezményét kiegészítő, a tűzfegyverek, részeik, alkotóelemeik és a lőszerek tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló jegyzőkönyve (az ENSZ tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyve) 10. cikkének végrehajtásáról, valamint a tűzfegyverek, tűzfegyverdarabok, alkotóelemeik és lőszereik kiviteli engedélyezési, behozatali és tranzit szabályainak létrehozásáról szóló 2012. március 14-i 258/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról szóló, 2008. december 8-i 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontra (5),

| — | tekintettel a fegyverkereskedelmi szerződésről és a hagyományos fegyverek exportjára, importjára és értékesítésére vonatkozó közös nemzetközi szabályok létrehozásáról szóló 2007. június 21-i (6), az ENSZ fegyverkereskedelmi szerződéséről (ATT) folyó tárgyalásokról szóló 2012. június 13-i (7), valamint a fegyverszállításról szóló európai uniós magatartási kódexről – a közös álláspont Tanács általi elfogadásának és a kódex jogilag kötelező érvényű eszközzé tételének hiányáról szóló 2008. március 13-i (8) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fegyverkereskedelmi szerződésről és a hagyományos fegyverek exportjára, importjára és értékesítésére vonatkozó közös nemzetközi szabályok létrehozásáról szóló 2007. június 21-i (6), az ENSZ fegyverkereskedelmi szerződéséről (ATT) folyó tárgyalásokról szóló 2012. június 13-i (7), valamint a fegyverszállításról szóló európai uniós magatartási kódexről – a közös álláspont Tanács általi elfogadásának és a kódex jogilag kötelező érvényű eszközzé tételének hiányáról szóló 2008. március 13-i (8) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az az Európai Unióról szóló szerződés 21. és 34. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az az Európai Unióról szóló szerződés 21. és 34. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3., 4. és 5. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3., 4. és 5. cikkére,

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (3) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0233/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (3) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0233/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a hagyományos fegyverek nemzetközi kereskedelme évente legalább 70 milliárd dollárt megmozgató üzlet, illetve a világon naponta gyártott 8 millió fegyverből az ENSZ becslése szerint közel 1 milliót elveszítenek vagy ellopnak, így általában rossz kezekbe kerülnek, továbbá a világon minden percben meghal valaki fegyveres erőszak következtében; |
| --- | --- |

A.

mivel a hagyományos fegyverek nemzetközi kereskedelme évente legalább 70 milliárd dollárt megmozgató üzlet, illetve a világon naponta gyártott 8 millió fegyverből az ENSZ becslése szerint közel 1 milliót elveszítenek vagy ellopnak, így általában rossz kezekbe kerülnek, továbbá a világon minden percben meghal valaki fegyveres erőszak következtében;

| B. | mivel a Stockholmi Nemzetközi Békekutató Intézet szerint az EU egésze teszi ki a világ fegyverexportjának 26 %-át, és mivel ezen export 61 %-a az EU-n kívülre irányul; |
| --- | --- |

B.

mivel a Stockholmi Nemzetközi Békekutató Intézet szerint az EU egésze teszi ki a világ fegyverexportjának 26 %-át, és mivel ezen export 61 %-a az EU-n kívülre irányul;

| C. | mivel a 2009/43/EK irányelv elfogadása óta közös uniós globális engedélyezési rendszer szabályozza a katonai felszerelések kereskedelmét az EU-n belül, és mivel a kizárólagos hatáskörébe tartózó területeken az EU az illetékes nemzetközi szerződések megkötésében; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2009/43/EK irányelv elfogadása óta közös uniós globális engedélyezési rendszer szabályozza a katonai felszerelések kereskedelmét az EU-n belül, és mivel a kizárólagos hatáskörébe tartózó területeken az EU az illetékes nemzetközi szerződések megkötésében;

| D. | mivel a Tanács 2008. évi közös álláspontja meghatároz négy kötelező kritériumot, amely az exportengedély megtagadásához vezethet, illetve négy másikat, amelyeket figyelembe kell venni, mivel e kritériumok nem érintik a tagállamok szigorúbb fegyverellenőrzési intézkedéseit; |
| --- | --- |

D.

mivel a Tanács 2008. évi közös álláspontja meghatároz négy kötelező kritériumot, amely az exportengedély megtagadásához vezethet, illetve négy másikat, amelyeket figyelembe kell venni, mivel e kritériumok nem érintik a tagállamok szigorúbb fegyverellenőrzési intézkedéseit;

| E. | mivel az emberi jogok tiszteletben tartása azon közös értékek alapját jelentik, amelyekre az Európai Unió is épül, és mivel a szerződések alapján a kereskedelempolitikának az EU külső fellépéseinek részeként hozzá kell járulnia az emberi jogok tiszteletben tartásához; |
| --- | --- |

E.

mivel az emberi jogok tiszteletben tartása azon közös értékek alapját jelentik, amelyekre az Európai Unió is épül, és mivel a szerződések alapján a kereskedelempolitikának az EU külső fellépéseinek részeként hozzá kell járulnia az emberi jogok tiszteletben tartásához;

| F. | mivel a fegyverexport nem csak a biztonságra, de a kutatásra és fejlesztésre, az innovációra és az ipari kapacitásra, a kétoldalú és többoldalú kereskedelemre, illetve a fenntartható fejlődésre is hatást gyakorol; mivel a fegyverek könnyebb elérhetősége által előidézett instabilitás gyakran vezet gazdasági hanyatláshoz és szegénységhez; mivel a fegyverkereskedelem – különösen a fejlődő országokban – gyakran vezet korrupcióhoz és túlzott eladósodáshoz, továbbá jelentős forrásokat von el a társadalmi fejlődéstől; mivel a nemzetközi kereskedelem egyedül a nemzetközi helyes kormányzás – ha nem is a teljes béke, biztonság és stabilitás – közepette tudja megvalósítani a benne rejlő, fenntartható munkahelyteremtésre, növekedésre és fejlesztésre vonatkozó lehetőségeket; |
| --- | --- |

F.

mivel a fegyverexport nem csak a biztonságra, de a kutatásra és fejlesztésre, az innovációra és az ipari kapacitásra, a kétoldalú és többoldalú kereskedelemre, illetve a fenntartható fejlődésre is hatást gyakorol; mivel a fegyverek könnyebb elérhetősége által előidézett instabilitás gyakran vezet gazdasági hanyatláshoz és szegénységhez; mivel a fegyverkereskedelem – különösen a fejlődő országokban – gyakran vezet korrupcióhoz és túlzott eladósodáshoz, továbbá jelentős forrásokat von el a társadalmi fejlődéstől; mivel a nemzetközi kereskedelem egyedül a nemzetközi helyes kormányzás – ha nem is a teljes béke, biztonság és stabilitás – közepette tudja megvalósítani a benne rejlő, fenntartható munkahelyteremtésre, növekedésre és fejlesztésre vonatkozó lehetőségeket;

Általános megfontolások

| 1. | üdvözli, hogy hét évig tartó hosszú tárgyalások után az ENSZ égisze alatt megkötötték a hagyományos fegyverek nemzetközi kereskedelméről szóló, jogilag kötelező érvényű fegyverkereskedelmi szerződést; emlékeztet arra, hogy a szerződés célja, hogy a nemzetközi és regionális békéhez, biztonsághoz és stabilitáshoz való hozzájárulás, illetve az emberi szenvedés csökkentése érdekében a lehető legmagasabb szintű, egységes nemzetközi normákat állapítsa meg a hagyományos fegyverek nemzetközi kereskedelmének szabályozására vonatkozóan, valamint megelőzze és felszámolja a hagyományos fegyverek illegális kereskedelmét; úgy véli, hogy a szerződés hatékony végrehajtása jelentősen hozzájárulhat a nemzetközi emberi jogok és a humanitárius jogok tiszteletben tartásának növeléséhez a világon; üdvözli a civil társadalmi szervezetek által a fegyverkereskedelmi szerződés megfoganásától kezdve annak elfogadásáig nyújtott jelentős hozzájárulást; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy hét évig tartó hosszú tárgyalások után az ENSZ égisze alatt megkötötték a hagyományos fegyverek nemzetközi kereskedelméről szóló, jogilag kötelező érvényű fegyverkereskedelmi szerződést; emlékeztet arra, hogy a szerződés célja, hogy a nemzetközi és regionális békéhez, biztonsághoz és stabilitáshoz való hozzájárulás, illetve az emberi szenvedés csökkentése érdekében a lehető legmagasabb szintű, egységes nemzetközi normákat állapítsa meg a hagyományos fegyverek nemzetközi kereskedelmének szabályozására vonatkozóan, valamint megelőzze és felszámolja a hagyományos fegyverek illegális kereskedelmét; úgy véli, hogy a szerződés hatékony végrehajtása jelentősen hozzájárulhat a nemzetközi emberi jogok és a humanitárius jogok tiszteletben tartásának növeléséhez a világon; üdvözli a civil társadalmi szervezetek által a fegyverkereskedelmi szerződés megfoganásától kezdve annak elfogadásáig nyújtott jelentős hozzájárulást;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a fegyverkereskedelmi szerződés által kialakított rendszer hosszú távú sikere azon múlik, hogy abban a lehető legtöbb állam részt vegyen, beleértve különösen a nemzetközi fegyverkereskedelemben részt vevő valamennyi fontos szereplőt; üdvözli, hogy az ENSZ tagállamainak többsége már aláírta a szerződést, és az ő követésükre, illetve a szerződés mihamarabbi ratifikálására biztatja a többi tagállamot; felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy külpolitikai célkitűzései, illetve a kétoldalú megállapodások témái közé vegye fel a harmadik országok felkérését a fegyverkereskedelmi szerződéshez való csatlakozásra; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a fegyverkereskedelmi szerződés által kialakított rendszer hosszú távú sikere azon múlik, hogy abban a lehető legtöbb állam részt vegyen, beleértve különösen a nemzetközi fegyverkereskedelemben részt vevő valamennyi fontos szereplőt; üdvözli, hogy az ENSZ tagállamainak többsége már aláírta a szerződést, és az ő követésükre, illetve a szerződés mihamarabbi ratifikálására biztatja a többi tagállamot; felszólítja az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy külpolitikai célkitűzései, illetve a kétoldalú megállapodások témái közé vegye fel a harmadik országok felkérését a fegyverkereskedelmi szerződéshez való csatlakozásra;

| 3. | megjegyzi, hogy egyes kereskedelmi egyezmények magukban foglalnak a tömegpusztító fegyverek vonatkozásában olyan záradékokat, amelyek elősegítik az elterjedés elleni célokat és megállapodásokat, és ezért kéri a Bizottságot, hogy térképezze fel, milyen mértékben lehetne a felhasználni a jelenlegi és jövőbeli kereskedelmi eszközöket a fegyverkereskedelmi szerződés ratifikálásának és végrehajtásának elősegítésére; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy egyes kereskedelmi egyezmények magukban foglalnak a tömegpusztító fegyverek vonatkozásában olyan záradékokat, amelyek elősegítik az elterjedés elleni célokat és megállapodásokat, és ezért kéri a Bizottságot, hogy térképezze fel, milyen mértékben lehetne a felhasználni a jelenlegi és jövőbeli kereskedelmi eszközöket a fegyverkereskedelmi szerződés ratifikálásának és végrehajtásának elősegítésére;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a jogellenes vagy szabályozatlan fegyvertranszfer emberek szenvedését okozza, fegyveres konfliktust szít, instabilitás, terrortámadások és korrupció okozója, és ezzel együtt jár a gazdasági-társadalmi fejlődés megállítása, valamint a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog megsértése, |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a jogellenes vagy szabályozatlan fegyvertranszfer emberek szenvedését okozza, fegyveres konfliktust szít, instabilitás, terrortámadások és korrupció okozója, és ezzel együtt jár a gazdasági-társadalmi fejlődés megállítása, valamint a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog megsértése,

Hatály

| 5. | sajnálatosnak tartja, hogy a szerződés nem vezet be pontos és közös fogalommeghatározást a hagyományos fegyverekre, és az csak a fegyvereknek a 2. cikk (1) bekezdésében megállapított nyolc kategóriájára vonatkozik, illetve az egyes kategóriákba tartozó konkrét fegyvertípusokat sem sorolja fel; üdvözli azonban, hogy tág kategóriákat alkalmaznak az érintett fegyvertípusok meghatározására; különös elégedettségét fejezi ki amiatt, hogy belevették a kézifegyvereket és a könnyűfegyvereket, a lőszereket, az alkotóelemeket és az alkatrészeket is; felszólítja a részes államokat, hogy nemzeti jogszabályaikon belül minden kategóriát a lehető legtágabban értelmezzenek; sajnálkozik, hogy a távirányítású fegyveres légi járművekre (drónokra) nem terjed ki a szerződés hatálya; |
| --- | --- |

5.

sajnálatosnak tartja, hogy a szerződés nem vezet be pontos és közös fogalommeghatározást a hagyományos fegyverekre, és az csak a fegyvereknek a 2. cikk (1) bekezdésében megállapított nyolc kategóriájára vonatkozik, illetve az egyes kategóriákba tartozó konkrét fegyvertípusokat sem sorolja fel; üdvözli azonban, hogy tág kategóriákat alkalmaznak az érintett fegyvertípusok meghatározására; különös elégedettségét fejezi ki amiatt, hogy belevették a kézifegyvereket és a könnyűfegyvereket, a lőszereket, az alkotóelemeket és az alkatrészeket is; felszólítja a részes államokat, hogy nemzeti jogszabályaikon belül minden kategóriát a lehető legtágabban értelmezzenek; sajnálkozik, hogy a távirányítású fegyveres légi járművekre (drónokra) nem terjed ki a szerződés hatálya;

| 6. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szerződésből kimarad a javításból, karbantartásból vagy fejlesztésből álló technikai segítségnyújtás, amely tevékenységekre ugyanakkor az uniós jog kiterjed; |
| --- | --- |

6.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szerződésből kimarad a javításból, karbantartásból vagy fejlesztésből álló technikai segítségnyújtás, amely tevékenységekre ugyanakkor az uniós jog kiterjed;

| 7. | felszólítja az uniós tagállamokat annak tisztázására, hogy a szerződés 2. cikkének (2) bekezdésében említett „transzfer” fogalma az ajándékozásra, a kölcsönzésre és a lízingre, illetve a transzfer minden egyéb formájára is vonatkozik, s ennélfogva a szerződés hatálya e tevékenységekre ugyanúgy kiterjed; |
| --- | --- |

7.

felszólítja az uniós tagállamokat annak tisztázására, hogy a szerződés 2. cikkének (2) bekezdésében említett „transzfer” fogalma az ajándékozásra, a kölcsönzésre és a lízingre, illetve a transzfer minden egyéb formájára is vonatkozik, s ennélfogva a szerződés hatálya e tevékenységekre ugyanúgy kiterjed;

| 8. | felhívja a részes államokat, hogy a kiviteli ellenőrzések, illetve a fegyverkereskedelmi szerződés 6. cikkének (Tilalmak) és a 7. cikk (1) bekezdésének (Kivitel és Kivitel értékelés) alkalmazása szempontjából szenteljenek nagyobb figyelmet a polgári és katonai célra egyaránt felhasználható termékeknek, pl. a megfigyelési technikai eszközöknek, valamint a kiberhadviselésre alkalmas vagy halált nem okozó emberi jogi jogsértésekre bevethető alkatrészeknek és termékeknek és javasolja, hogy vizsgálják meg a fegyverkereskedelmi szerződésnek a fegyverkivitellel kapcsolatos szolgáltatásokra, valamint a kettős felhasználású termékekre és technológiákra való kiterjesztésének lehetőségét; |
| --- | --- |

8.

felhívja a részes államokat, hogy a kiviteli ellenőrzések, illetve a fegyverkereskedelmi szerződés 6. cikkének (Tilalmak) és a 7. cikk (1) bekezdésének (Kivitel és Kivitel értékelés) alkalmazása szempontjából szenteljenek nagyobb figyelmet a polgári és katonai célra egyaránt felhasználható termékeknek, pl. a megfigyelési technikai eszközöknek, valamint a kiberhadviselésre alkalmas vagy halált nem okozó emberi jogi jogsértésekre bevethető alkatrészeknek és termékeknek és javasolja, hogy vizsgálják meg a fegyverkereskedelmi szerződésnek a fegyverkivitellel kapcsolatos szolgáltatásokra, valamint a kettős felhasználású termékekre és technológiákra való kiterjesztésének lehetőségét;

| 9. | üdvözli a fegyverek eltérítésének megakadályozását célzó rendelkezéseket; megjegyzi azonban, hogy a részes államok kiterjedt mozgástérrel rendelkeznek a fegyvereltérítés kockázati szintjének meghatározása terén; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szóban forgó rendelkezések nem rendelkeznek kifejezetten a lőszerekről, az alkotóelemekről és az alkatrészekről, és felszólítja a részes államokat, különösen pedig az EU tagállamait, hogy a Tanács 2008. évi közös álláspontjával összhangban nemzeti jogszabályaikban orvosolják ezt; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a fegyverek eltérítésének megakadályozását célzó rendelkezéseket; megjegyzi azonban, hogy a részes államok kiterjedt mozgástérrel rendelkeznek a fegyvereltérítés kockázati szintjének meghatározása terén; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szóban forgó rendelkezések nem rendelkeznek kifejezetten a lőszerekről, az alkotóelemekről és az alkatrészekről, és felszólítja a részes államokat, különösen pedig az EU tagállamait, hogy a Tanács 2008. évi közös álláspontjával összhangban nemzeti jogszabályaikban orvosolják ezt;

| 10. | elismeri a fegyvergyártó ipar növekedésben és innovációban betöltött szerepét, amellett, hogy alapvető szerepet játszik létfontosságú kapacitások biztosításában; emlékeztet az államok azon jogos érdekére, hogy hagyományos fegyvereket szerezzenek be és gyakorolják az önvédelemhez fűződő jogukat, valamint hogy hagyományos fegyvereket állítsanak elő, exportáljanak, importáljanak, illetve egymásnak átadjanak; emlékeztet továbbá arra, hogy a demokrácia és a jogállamiság alapelvei, az emberi jogok és a humanitárius jogszabályok megőrzését és védelmét, illetve a konfliktusmegelőzés és konfliktusrendezés előmozdítását szem előtt tartva a részes államok legfőbb érdeke, hogy a fegyvergyártó ipar megfeleljen a nemzetközi jognak és a kötelező fegyverzet-ellenőrzési rendszereknek; |
| --- | --- |

10.

elismeri a fegyvergyártó ipar növekedésben és innovációban betöltött szerepét, amellett, hogy alapvető szerepet játszik létfontosságú kapacitások biztosításában; emlékeztet az államok azon jogos érdekére, hogy hagyományos fegyvereket szerezzenek be és gyakorolják az önvédelemhez fűződő jogukat, valamint hogy hagyományos fegyvereket állítsanak elő, exportáljanak, importáljanak, illetve egymásnak átadjanak; emlékeztet továbbá arra, hogy a demokrácia és a jogállamiság alapelvei, az emberi jogok és a humanitárius jogszabályok megőrzését és védelmét, illetve a konfliktusmegelőzés és konfliktusrendezés előmozdítását szem előtt tartva a részes államok legfőbb érdeke, hogy a fegyvergyártó ipar megfeleljen a nemzetközi jognak és a kötelező fegyverzet-ellenőrzési rendszereknek;

| 11. | felszólítja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy támogassa az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-iránymutatásban meghatározottakkal összhangban lévő kötelező magatartási kódexek kidolgozását a katonai eszközök kereskedelmében részt vevő magánszektorbeli szereplők számára; határozottan ösztönzi az európai fegyvergyártó ipart, hogy adott esetben a köz- és a magánszféra közötti partnerségek révén nyílt és átlátható módon járuljon hozzá a végrehajtást támogató erőfeszítésekhez, illetve – különösen a megerősített elszámoltathatósági követelmények és az illegális fegyvertranszfer megelőzéséért vállalt felelősségből eredő kötelezettség révén – a megfelelés előmozdításához; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy támogassa az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-iránymutatásban meghatározottakkal összhangban lévő kötelező magatartási kódexek kidolgozását a katonai eszközök kereskedelmében részt vevő magánszektorbeli szereplők számára; határozottan ösztönzi az európai fegyvergyártó ipart, hogy adott esetben a köz- és a magánszféra közötti partnerségek révén nyílt és átlátható módon járuljon hozzá a végrehajtást támogató erőfeszítésekhez, illetve – különösen a megerősített elszámoltathatósági követelmények és az illegális fegyvertranszfer megelőzéséért vállalt felelősségből eredő kötelezettség révén – a megfelelés előmozdításához;

Kritériumok és nemzetközi normák

| 12. | hangsúlyozza a szerződés által a részes államoknak előírt azon kötelezettség jelentőségét, hogy hozzanak létre nemzeti rendszereket a fegyvertranszfer (export, import, tranzit, átrakodás és közvetítőkereskedelem) ellenőrzésére; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza a szerződés által a részes államoknak előírt azon kötelezettség jelentőségét, hogy hozzanak létre nemzeti rendszereket a fegyvertranszfer (export, import, tranzit, átrakodás és közvetítőkereskedelem) ellenőrzésére;

| 13. | kiemelten hangsúlyozza, hogy minden transzfer tilos abban az esetben, ha az állam az engedélyezés idején tudomással rendelkezik arról, hogy a fegyvereket népirtás, emberiesség elleni bűncselekmények vagy háborús bűncselekmények elkövetésére használnák fel; |
| --- | --- |

13.

kiemelten hangsúlyozza, hogy minden transzfer tilos abban az esetben, ha az állam az engedélyezés idején tudomással rendelkezik arról, hogy a fegyvereket népirtás, emberiesség elleni bűncselekmények vagy háborús bűncselekmények elkövetésére használnák fel;

| 14. | üdvözli, hogy számos regionális fegyvertranszfer-ellenőrzési megállapodással és eszközzel, köztük a Tanács 2008. évi közös álláspontjával összhangban nem engedélyezett a fegyvertranszfer, amennyiben a részes államok úgy vélik, hogy „jelentős a kockázata” annak, hogy a fegyverek aláássák a békét és biztonságot, vagy azokat az alábbiakra használhatják fel: (1) a humanitárius jog megsértése, (2) emberi jogi jogszabályok megsértése, (3) szervezett bűnözés vagy (4) terrorizmus; arra ösztönzi valamennyi részes államot, hogy e feltételek szigorú és következetes alkalmazása érdekében dolgozzon ki részletes útmutatást; |
| --- | --- |

14.

üdvözli, hogy számos regionális fegyvertranszfer-ellenőrzési megállapodással és eszközzel, köztük a Tanács 2008. évi közös álláspontjával összhangban nem engedélyezett a fegyvertranszfer, amennyiben a részes államok úgy vélik, hogy „jelentős a kockázata” annak, hogy a fegyverek aláássák a békét és biztonságot, vagy azokat az alábbiakra használhatják fel: (1) a humanitárius jog megsértése, (2) emberi jogi jogszabályok megsértése, (3) szervezett bűnözés vagy (4) terrorizmus; arra ösztönzi valamennyi részes államot, hogy e feltételek szigorú és következetes alkalmazása érdekében dolgozzon ki részletes útmutatást;

| 15. | kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy – a jogi zavar és az érintett uniós gazdasági szereplőkre rótt túlzott többletköltségek elkerülése érdekében – az európai szintű intézményi felépítés és a végrehajtási mechanizmusok tekintetében biztosítsanak nagyobb koherenciát a fegyverek és stratégiai termékek mozgását (export, transzfer, közvetítőkereskedelem és tranzit) szabályozó olyan különféle európai eszközök között, mint pl. a Tanács 2008. évi közös álláspontja, a kettős felhasználású termékekről szóló 428/2009/EK rendelet, a tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyv 10. cikkének végrehajtásáról szóló 258/2012/EU rendelet, valamint a Szerződés 218. cikke szerinti célzott intézkedések; |
| --- | --- |

15.

kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy – a jogi zavar és az érintett uniós gazdasági szereplőkre rótt túlzott többletköltségek elkerülése érdekében – az európai szintű intézményi felépítés és a végrehajtási mechanizmusok tekintetében biztosítsanak nagyobb koherenciát a fegyverek és stratégiai termékek mozgását (export, transzfer, közvetítőkereskedelem és tranzit) szabályozó olyan különféle európai eszközök között, mint pl. a Tanács 2008. évi közös álláspontja, a kettős felhasználású termékekről szóló 428/2009/EK rendelet, a tűzfegyverekről szóló jegyzőkönyv 10. cikkének végrehajtásáról szóló 258/2012/EU rendelet, valamint a Szerződés 218. cikke szerinti célzott intézkedések;

| 16. | üdvözli annak előírását, hogy az engedélyezésre vonatkozó döntéshozatali folyamat során a részes államok számoljanak annak a kockázatával, hogy az átadásra kerülő fegyvereket súlyos nemi alapú erőszakos cselekmények, illetve nők és gyermekek elleni erőszakos cselekmények elkövetésére vagy elősegítésére is felhasználhatják; |
| --- | --- |

16.

üdvözli annak előírását, hogy az engedélyezésre vonatkozó döntéshozatali folyamat során a részes államok számoljanak annak a kockázatával, hogy az átadásra kerülő fegyvereket súlyos nemi alapú erőszakos cselekmények, illetve nők és gyermekek elleni erőszakos cselekmények elkövetésére vagy elősegítésére is felhasználhatják;

Végrehajtás és jelentéstétel

| 17. | hangsúlyozza a szerződés hatékony és hiteles végrehajtásának fontosságát, a részes államok felelősségi körének egyértelmű meghatározásával; ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy az értelmezés terén a részes államoknak jelentős mozgásteret hagytak; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza a szerződés hatékony és hiteles végrehajtásának fontosságát, a részes államok felelősségi körének egyértelmű meghatározásával; ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy az értelmezés terén a részes államoknak jelentős mozgásteret hagytak;

| 18. | felhívja a figyelmet arra, hogy nem kötelező a rendeltetési országban fennálló feszültségek vagy fegyveres konfliktusok értékelése, sem pedig az ország fejlettségi szintjének figyelembevétele; |
| --- | --- |

18.

felhívja a figyelmet arra, hogy nem kötelező a rendeltetési országban fennálló feszültségek vagy fegyveres konfliktusok értékelése, sem pedig az ország fejlettségi szintjének figyelembevétele;

| 19. | rámutat a részes államok azon kötelezettségére, hogy évente jelentést tegyenek az általuk a hagyományos fegyverek terén végrehajtott exportról és importról; határozottan felszólít arra, hogy a vonatkozó jelentéseket általános szabályként tegyék a nyilvánosság számára elérhetővé; ennek megfelelően felszólítja az uniós tagállamokat, hogy kötelezzék el magukat a fegyverátadásokra vonatkozó jelentések átláthatósága és nyilvánosságra hozatala mellett, s ne várjanak ezen alapelv egyetemes alkalmazására; |
| --- | --- |

19.

rámutat a részes államok azon kötelezettségére, hogy évente jelentést tegyenek az általuk a hagyományos fegyverek terén végrehajtott exportról és importról; határozottan felszólít arra, hogy a vonatkozó jelentéseket általános szabályként tegyék a nyilvánosság számára elérhetővé; ennek megfelelően felszólítja az uniós tagállamokat, hogy kötelezzék el magukat a fegyverátadásokra vonatkozó jelentések átláthatósága és nyilvánosságra hozatala mellett, s ne várjanak ezen alapelv egyetemes alkalmazására;

| 20. | meggyőződése, hogy a teljes átláthatóság nagyban függ a parlamentek, a polgárok és a civil társadalmi szervezetek irányában történő elszámoltathatóságtól, és sürgeti, hogy hozzanak létre olyan átláthatósági mechanizmusokat, amelyek lehetővé teszik a polgárok és szervezetek számára, hogy részt vegyenek a hatóságok elszámoltatásában; |
| --- | --- |

20.

meggyőződése, hogy a teljes átláthatóság nagyban függ a parlamentek, a polgárok és a civil társadalmi szervezetek irányában történő elszámoltathatóságtól, és sürgeti, hogy hozzanak létre olyan átláthatósági mechanizmusokat, amelyek lehetővé teszik a polgárok és szervezetek számára, hogy részt vegyenek a hatóságok elszámoltatásában;

| 21. | hangsúlyozza a nemzeti parlamentek, a nem kormányzati szervek és a civil társadalom szerepét a fegyverkereskedelmi egyezmény elfogadott normáinak nemzeti és nemzetközi szintű átültetésében és végrehajtásában, valamint egy elszámoltathatóságot is magában foglaló, átlátható ellenőrzési rendszer létrehozásában; kéri ezért egy nemzetközi, átlátható és átfogó ellenőrzési mechanizmus támogatását (a pénzügyi támogatást is beleértve), amely erősíteni fogja a parlamentek és a civil társadalom szerepét; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza a nemzeti parlamentek, a nem kormányzati szervek és a civil társadalom szerepét a fegyverkereskedelmi egyezmény elfogadott normáinak nemzeti és nemzetközi szintű átültetésében és végrehajtásában, valamint egy elszámoltathatóságot is magában foglaló, átlátható ellenőrzési rendszer létrehozásában; kéri ezért egy nemzetközi, átlátható és átfogó ellenőrzési mechanizmus támogatását (a pénzügyi támogatást is beleértve), amely erősíteni fogja a parlamentek és a civil társadalom szerepét;

| 22. | üdvözli a nemzetközi együttműködésre és segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezéseket és a szerződés végrehajtása terén támogatásra szoruló részes államokat támogató önkéntes alap létrehozását; |
| --- | --- |

22.

üdvözli a nemzetközi együttműködésre és segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezéseket és a szerződés végrehajtása terén támogatásra szoruló részes államokat támogató önkéntes alap létrehozását;

| 23. | üdvözli ezenkívül, hogy létrehozzák a részes államok konferenciáját, amelyet a szerződés végrehajtásának felülvizsgálata érdekében rendszeresen összehívnak, többek között annak érdekében is, hogy a szerződés hatálya az új fegyverkezési technológiák kereskedelmére is kiterjedjen; |
| --- | --- |

23.

üdvözli ezenkívül, hogy létrehozzák a részes államok konferenciáját, amelyet a szerződés végrehajtásának felülvizsgálata érdekében rendszeresen összehívnak, többek között annak érdekében is, hogy a szerződés hatálya az új fegyverkezési technológiák kereskedelmére is kiterjedjen;

Az EU és tagállamai

| 24. | elismeri az Unió és tagállamai következetes szerepét a nemzetközi fegyverkereskedelemre irányadó kötelező közös szabályozás kialakítását célzó nemzetközi folyamat támogatásában; üdvözli, hogy valamennyi tagállam aláírta a szerződést; várakozással tekint a szerződés tagállamok általi gyors ratifikálása elé, amint a Parlament jóváhagyását adta; |
| --- | --- |

24.

elismeri az Unió és tagállamai következetes szerepét a nemzetközi fegyverkereskedelemre irányadó kötelező közös szabályozás kialakítását célzó nemzetközi folyamat támogatásában; üdvözli, hogy valamennyi tagállam aláírta a szerződést; várakozással tekint a szerződés tagállamok általi gyors ratifikálása elé, amint a Parlament jóváhagyását adta;

| 25. | ezért felszólítja a görög elnökséget, hogy kiemelt fontosságot tulajdonítson a fegyverkereskedelmi szerződés ratifikálásának és végrehajtásának, és rendszeresen számoljon e tevékenységekről a Parlamentnek; sürgeti a tagállamokat, hogy sürgősen, hatékonyan és egységesen hajtsák végre a fegyverkereskedelmi szerződést az egész Európai Unión belül amellett, hogy folyamatosan teljes mértékben végrehajtják a Tanács 2008. évi közös álláspontját mint a fegyverexport ellenőrzésére vonatkozó közös európai normák jelenlegi alapját; |
| --- | --- |

25.

ezért felszólítja a görög elnökséget, hogy kiemelt fontosságot tulajdonítson a fegyverkereskedelmi szerződés ratifikálásának és végrehajtásának, és rendszeresen számoljon e tevékenységekről a Parlamentnek; sürgeti a tagállamokat, hogy sürgősen, hatékonyan és egységesen hajtsák végre a fegyverkereskedelmi szerződést az egész Európai Unión belül amellett, hogy folyamatosan teljes mértékben végrehajtják a Tanács 2008. évi közös álláspontját mint a fegyverexport ellenőrzésére vonatkozó közös európai normák jelenlegi alapját;

| 26. | emlékezteti a tagállamokat a fegyverexportról szóló 2008. évi tanácsi közös álláspont egységes és azonos szigorral történő alkalmazásához és értelmezéséhez kapcsolódó közös felelősségükre; |
| --- | --- |

26.

emlékezteti a tagállamokat a fegyverexportról szóló 2008. évi tanácsi közös álláspont egységes és azonos szigorral történő alkalmazásához és értelmezéséhez kapcsolódó közös felelősségükre;

| 27. | sürgeti a tagállamokat, hogy az átláthatóság és teljesség jegyében tegyenek eleget mind az EU, mind az ENSZ felé fennálló jelentéstételi kötelezettségeiknek, és az egész világon segítsék elő az átláthatóságot és az információk és legjobban bevált gyakorlati megoldások cseréjét a fegyvertranszfer és fegyvereltérítés tekintetében; |
| --- | --- |

27.

sürgeti a tagállamokat, hogy az átláthatóság és teljesség jegyében tegyenek eleget mind az EU, mind az ENSZ felé fennálló jelentéstételi kötelezettségeiknek, és az egész világon segítsék elő az átláthatóságot és az információk és legjobban bevált gyakorlati megoldások cseréjét a fegyvertranszfer és fegyvereltérítés tekintetében;

| 28. | üdvözli az EU aktív szerepét a fegyverkereskedelmi szerződéséről szóló tárgyalások során; sajnálatosnak tartja azonban, hogy a fegyverkereskedelmi szerződés nem tartalmaz olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé tennék az EU-nak vagy egyéb regionális szervezeteknek, hogy a szerződés részes felei legyenek; hangsúlyozza, hogy a regionális szervezeteknek aktív szerepet kell játszaniuk a szerződés végrehajtásában, és kéri, hogy a fegyverkereskedelmi szerződés a lehető leghamarabb tartalmazzon olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik az EU és az egyéb regionális szervezetek számára, hogy részt vegyenek a szerződésben; |
| --- | --- |

28.

üdvözli az EU aktív szerepét a fegyverkereskedelmi szerződéséről szóló tárgyalások során; sajnálatosnak tartja azonban, hogy a fegyverkereskedelmi szerződés nem tartalmaz olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé tennék az EU-nak vagy egyéb regionális szervezeteknek, hogy a szerződés részes felei legyenek; hangsúlyozza, hogy a regionális szervezeteknek aktív szerepet kell játszaniuk a szerződés végrehajtásában, és kéri, hogy a fegyverkereskedelmi szerződés a lehető leghamarabb tartalmazzon olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik az EU és az egyéb regionális szervezetek számára, hogy részt vegyenek a szerződésben;

| 29. | üdvözli, hogy a szerződés előírja, hogy a részes államok évente jelentésben számoljanak be fegyverbehozatalukról és -kivitelükről egyaránt (13. cikk (3) bekezdés). Ez a pozitív elem megerősíti az államok közötti bizalmat, minthogy ilyen módon tájékozódni lehet a más országok által vásárolt fegyverekről; |
| --- | --- |

29.

üdvözli, hogy a szerződés előírja, hogy a részes államok évente jelentésben számoljanak be fegyverbehozatalukról és -kivitelükről egyaránt (13. cikk (3) bekezdés). Ez a pozitív elem megerősíti az államok közötti bizalmat, minthogy ilyen módon tájékozódni lehet a más országok által vásárolt fegyverekről;

| 30. | kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be ambiciózus javaslatot a fegyverkereskedelmi szerződés végrehajtását célzó európai uniós támogató mechanizmusról szóló tanácsi határozatra vonatkozóan; |
| --- | --- |

30.

kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be ambiciózus javaslatot a fegyverkereskedelmi szerződés végrehajtását célzó európai uniós támogató mechanizmusról szóló tanácsi határozatra vonatkozóan;

| 31. | kéri az EU-t és tagállamait, hogy biztosítsanak támogatást azon harmadik országoknak, amelyek segítségre szorulnak a szerződésből következő kötelezettségek teljesítése terén; e tekintetben üdvözli a Külügyek Tanácsa 2013. december 16-i következtetéseit, amelyben az uniós költségvetésből 5,2 millió eurót különítenek el a szerződés által létrehozott önkéntes alap számára; |
| --- | --- |

31.

kéri az EU-t és tagállamait, hogy biztosítsanak támogatást azon harmadik országoknak, amelyek segítségre szorulnak a szerződésből következő kötelezettségek teljesítése terén; e tekintetben üdvözli a Külügyek Tanácsa 2013. december 16-i következtetéseit, amelyben az uniós költségvetésből 5,2 millió eurót különítenek el a szerződés által létrehozott önkéntes alap számára;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a végrehajtás támogatását célzó mindenfajta erőfeszítést megfelelően össze kell hangolni egyéb adományozók, illetve a fegyverkereskedelmi szerződés egyéb résztvevőinek tevékenységével, és figyelembe kell venni a kutatóintézetek és az olyan civil társadalmi szervezetek véleményét, mint amilyenek az ENSZ fegyverszabályozásra vonatkozó koordinációtámogatási alapja (UNSCAR) által támogatottak, valamint ösztönözni kell a helyi civil társadalom részvételét; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a végrehajtás támogatását célzó mindenfajta erőfeszítést megfelelően össze kell hangolni egyéb adományozók, illetve a fegyverkereskedelmi szerződés egyéb résztvevőinek tevékenységével, és figyelembe kell venni a kutatóintézetek és az olyan civil társadalmi szervezetek véleményét, mint amilyenek az ENSZ fegyverszabályozásra vonatkozó koordinációtámogatási alapja (UNSCAR) által támogatottak, valamint ösztönözni kell a helyi civil társadalom részvételét;

| 33. | felszólítja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy alakítson ki és hajtson végre a fegyverkereskedelmi szerződésre vonatkozó koherens tájékoztatási programokat, a fegyverkereskedelmi szerződés részes felei által folytatott valamennyi meglévő tevékenység integrálásával és az azokra való alapozással, figyelembe véve a civil társadalmi szervezetek helyi támogató kezdeményezéseihez kapcsolódó tevékenységeket, illetve az adományozók és civil társadalmi szervezetek tájékoztatási tevékenységeit, kellő tekintettel az e területen levont tanulságokra; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy alakítson ki és hajtson végre a fegyverkereskedelmi szerződésre vonatkozó koherens tájékoztatási programokat, a fegyverkereskedelmi szerződés részes felei által folytatott valamennyi meglévő tevékenység integrálásával és az azokra való alapozással, figyelembe véve a civil társadalmi szervezetek helyi támogató kezdeményezéseihez kapcsolódó tevékenységeket, illetve az adományozók és civil társadalmi szervezetek tájékoztatási tevékenységeit, kellő tekintettel az e területen levont tanulságokra;

| 34. | felhívja a figyelmet arra a rendelkezésre, amely szükség esetén és végső eszközként a szerződésnek a részes államok háromnegyedes többségével történő módosítására vonatkozik, és arra biztatja az EU-t és tagállamait, hogy a jövőben alkalmazzák ezt a rendelkezést a rendszer megerősítése és a kiskapuk megszüntetése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy időközben mozdítson elő kétoldalú megoldásokat a szerződéses kereskedelmi kapcsolatok vonatkozásában; |
| --- | --- |

34.

felhívja a figyelmet arra a rendelkezésre, amely szükség esetén és végső eszközként a szerződésnek a részes államok háromnegyedes többségével történő módosítására vonatkozik, és arra biztatja az EU-t és tagállamait, hogy a jövőben alkalmazzák ezt a rendelkezést a rendszer megerősítése és a kiskapuk megszüntetése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy időközben mozdítson elő kétoldalú megoldásokat a szerződéses kereskedelmi kapcsolatok vonatkozásában;

| 35. | felhívja a hellén parlamentet, hogy az EU Tanácsának görög elnöksége keretében tűzze a KKBP-ről és KBVP-ről tartandó parlamentközi konferencia napirendjére a fegyverkereskedelmi szerződés ratifikálása, illetve a Tanács 2008. évi közös álláspontja témáját; |
| --- | --- |

35.

felhívja a hellén parlamentet, hogy az EU Tanácsának görög elnöksége keretében tűzze a KKBP-ről és KBVP-ről tartandó parlamentközi konferencia napirendjére a fegyverkereskedelmi szerződés ratifikálása, illetve a Tanács 2008. évi közös álláspontja témáját;

| 36. | felszólítja a Tanácsot, hogy – mivel a fegyverkereskedelmi szerződés kizárólagos uniós hatásköröket és nemzeti hatásköröket egyaránt érint – engedélyezze a tagállamok számára a fegyverkereskedelmi szerződés Európai Unió nevében történő ratifikálását; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a Tanácsot, hogy – mivel a fegyverkereskedelmi szerződés kizárólagos uniós hatásköröket és nemzeti hatásköröket egyaránt érint – engedélyezze a tagállamok számára a fegyverkereskedelmi szerződés Európai Unió nevében történő ratifikálását;

o

o o

| 37. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a tagállamok nemzeti parlamentjeinek, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Bizottságnak, valamint az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

37.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a tagállamok nemzeti parlamentjeinek, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Bizottságnak, valamint az ENSZ főtitkárának.

---

(1)  HL L 152., 2010.6.18., 14. o.

(2)  HL L 256., 1991.9.13., 51. o.

(3)  HL L 146., 2009.6.10., 1. o.

(4)  HL L 94., 2012.3.30., 1. o.

(5)  HL L 335., 2008.12.13., 99. o.

(6)  HL C 146. E, 2008.6.12., 342. o.

(7)  HL C 332. E, 2013.11.15., 58. o.

(8)  HL C 66. E, 2009.3.20., 48. o.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/79 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/79

---

P7_TA(2014)0094

Az éghajlattal és az energiával kapcsolatos politikák 2030-as kerete

Az Európai Parlament 2014. február 5-i állásfoglalása az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló keretéről (2013/2135(INI))

(2017/C 093/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „Az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló kerete” című zöld könyvére (COM(2013)0169), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló kerete” című zöld könyvére (COM(2013)0169),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 191., 192. és 194. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 191., 192. és 194. cikkére,

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégiáról szóló, 2011. február 17-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégiáról szóló, 2011. február 17-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 2004/67/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. október 20-i 994/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről és a 2004/67/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. október 20-i 994/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2013. április 17-i 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), valamint a Bizottság 2013. október 14-i, „Hosszú távú infrastruktúra-tervezés Európában és Európa határain túl” című közleményére (COM(2013)0711), amely megállapítja a közös érdekű energiainfrastruktúra-projektek első uniós szintű listáját; |
| --- | --- |

—

tekintettel a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról és az 1364/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről, valamint a 713/2009/EK, a 714/2009/EK és a 715/2009/EK rendelet módosításáról szóló, 2013. április 17-i 347/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), valamint a Bizottság 2013. október 14-i, „Hosszú távú infrastruktúra-tervezés Európában és Európa határain túl” című közleményére (COM(2013)0711), amely megállapítja a közös érdekű energiainfrastruktúra-projektek első uniós szintű listáját;

| — | tekintettel „Az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálata – az Európai Unió cselekvési terve az energiaellátás biztonsága és az energiapolitikai szolidaritás terén” című, 2008. november 13-i bizottsági közleményre (COM(2008)0781), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálata – az Európai Unió cselekvési terve az energiaellátás biztonsága és az energiapolitikai szolidaritás terén” című, 2008. november 13-i bizottsági közleményre (COM(2008)0781),

| — | tekintettel az épületek energiateljesítményéről szóló, 2002. december 16-i 2002/91/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az épületek energiateljesítményéről szóló, 2002. december 16-i 2002/91/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0665),

| — | tekintettel a Bizottság „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című, 2011. március 28-i fehér könyvére (COM(2011)0144) és az „Az egységes európai közlekedési térség megvalósításához vezető útitervről – Egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című, 2011. december 15-i európai parlamenti állásfoglalásra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című, 2011. március 28-i fehér könyvére (COM(2011)0144) és az „Az egységes európai közlekedési térség megvalósításához vezető útitervről – Egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című, 2011. december 15-i európai parlamenti állásfoglalásra (7),

| — | tekintettel „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című, 2011. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2011)0112) és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemtervéről szóló, 2012. március 15-i európai parlamenti állásfoglalásra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című, 2011. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2011)0112) és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemtervéről szóló, 2012. március 15-i európai parlamenti állásfoglalásra (8),

| — | tekintettel „Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve” című, 2011. szeptember 20-i bizottsági közleményre (COM(2011)0571) és az erőforrás-hatékony Európáról szóló, 2012. május 24-i európai parlamenti állásfoglalásra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve” című, 2011. szeptember 20-i bizottsági közleményre (COM(2011)0571) és az erőforrás-hatékony Európáról szóló, 2012. május 24-i európai parlamenti állásfoglalásra (9),

| — | tekintettel a „2050-ig szóló energiaügyi ütemterv” című, 2011. december 15-i bizottsági közleményre (COM(2011)0885) és „a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv: egy energiagazdag jövő” című, 2013. március 14-i európai parlamenti állásfoglalásra (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2050-ig szóló energiaügyi ütemterv” című, 2011. december 15-i bizottsági közleményre (COM(2011)0885) és „a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv: egy energiagazdag jövő” című, 2013. március 14-i európai parlamenti állásfoglalásra (10),

| — | tekintettel az „Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében” című, 2012. október 10-i bizottsági közleményre (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében” című, 2012. október 10-i bizottsági közleményre (COM(2012)0582),

| — | tekintettel a Parlamentnek az energiahatékonysági cselekvési terv felülvizsgálatáról szóló, 2010. december 15-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlamentnek az energiahatékonysági cselekvési terv felülvizsgálatáról szóló, 2010. december 15-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az „Eredményjelentés a megújuló energiákról” című, 2013. március 27-i bizottsági közleményre (COM(2013)0175), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Eredményjelentés a megújuló energiákról” című, 2013. március 27-i bizottsági közleményre (COM(2013)0175),

| — | tekintettel a palagáz- és palaolaj-kitermelés környezetre gyakorolt hatásáról szóló, 2012. november 21-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a palagáz- és palaolaj-kitermelés környezetre gyakorolt hatásáról szóló, 2012. november 21-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a palagáz és palaolaj ipari, energetikai és egyéb szempontjairól szóló, 2012. november 21-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a palagáz és palaolaj ipari, energetikai és egyéb szempontjairól szóló, 2012. november 21-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a dohai (katari) éghajlat-változási konferenciáról (COP18) szóló, 2012. november 22-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a dohai (katari) éghajlat-változási konferenciáról (COP18) szóló, 2012. november 22-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a mikrotermelésről, azaz a kis léptékű elektromosáram- és hőtermelésről szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mikrotermelésről, azaz a kis léptékű elektromosáram- és hőtermelésről szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a „Megújuló energia: az európai energiapiac egyik meghatározó tényezője” című, 2012. június 6-i bizottsági közleményre (COM(2012)0271) és a megújuló energia tekintetében az európai energiapiacon fennálló jelenlegi kihívásokról és esélyekről szóló, 2013. május 21-i európai parlamenti állásfoglalásra (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Megújuló energia: az európai energiapiac egyik meghatározó tényezője” című, 2012. június 6-i bizottsági közleményre (COM(2012)0271) és a megújuló energia tekintetében az európai energiapiacon fennálló jelenlegi kihívásokról és esélyekről szóló, 2013. május 21-i európai parlamenti állásfoglalásra (16),

| — | tekintettel a belső energiapiac működőképessé tételéről szóló, 2012. november 15-i bizottsági közleményre (COM(2012)0663) és a belső energiapiac működőképessé tételéről szóló, 2013. szeptember 10-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső energiapiac működőképessé tételéről szóló, 2012. november 15-i bizottsági közleményre (COM(2012)0663) és a belső energiapiac működőképessé tételéről szóló, 2013. szeptember 10-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel „Az európai szén-dioxid-piac helyzete 2012-ben” című, 2012. november 14-i bizottsági jelentésre (COM(2012)0652), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai szén-dioxid-piac helyzete 2012-ben” című, 2012. november 14-i bizottsági jelentésre (COM(2012)0652),

| — | tekintettel a „Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia” című 2013. április 16-i bizottsági közleményre (COM(2013)0216), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia” című 2013. április 16-i bizottsági közleményre (COM(2013)0216),

| — | tekintettel a Tanács 2011. március 14-i következtetéseire, amelyekben megerősítette az Európai Unió azon célkitűzését, hogy 2050-ig az 1990-es szintekhez képest 80–95 %-kal csökkentse az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2011. március 14-i következtetéseire, amelyekben megerősítette az Európai Unió azon célkitűzését, hogy 2050-ig az 1990-es szintekhez képest 80–95 %-kal csökkentse az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását,

| — | tekintettel a varsói (lengyelországi) éghajlat-változási konferenciáról (COP19) szóló 2013. október 23-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel a varsói (lengyelországi) éghajlat-változási konferenciáról (COP19) szóló 2013. október 23-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel az energiahatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés elősegítése érdekében az információs és kommunikációs technológiák alkalmazásáról szóló, 2010. május 6-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiahatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés elősegítése érdekében az információs és kommunikációs technológiák alkalmazásáról szóló, 2010. május 6-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel a Bizottság által az Európai Politikai Tanulmányok Központjától megrendelt, „Az acélipart érintő kumulatív költséghatás értékelése” című, 2013. június 10-i jelentésre (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által az Európai Politikai Tanulmányok Központjától megrendelt, „Az acélipart érintő kumulatív költséghatás értékelése” című, 2013. június 10-i jelentésre (20),

| — | tekintettel a Bizottság „A zöld gazdaság növekedésében rejlő foglalkoztatási lehetőségek kiaknázása” című munkadokumentumára (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A zöld gazdaság növekedésében rejlő foglalkoztatási lehetőségek kiaknázása” című munkadokumentumára (SWD(2012)0092),

| — | tekintettel az „Energiapolitikai együttműködés kezdeményezése a határainkon túli partnerekkel: a biztonságos, fenntartható és versenyképes energiaellátás stratégiai megközelítése” című, 2012. június 12-i állásfoglalására (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Energiapolitikai együttműködés kezdeményezése a határainkon túli partnerekkel: a biztonságos, fenntartható és versenyképes energiaellátás stratégiai megközelítése” című, 2012. június 12-i állásfoglalására (21),

| — | tekintettel a Bizottság és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet „A zöldebb gazdaságra való áttérés: társadalmi vonatkozások” című közös jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet „A zöldebb gazdaságra való áttérés: társadalmi vonatkozások” című közös jelentésére,

| — | tekintettel „A kék növekedés – A fenntartható fejlődés javítása az Unióban a tengerészeti, a tengeri közlekedési és a turisztikai ágazaton belül” című, 2013. július 2-i állásfoglalására (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kék növekedés – A fenntartható fejlődés javítása az Unióban a tengerészeti, a tengeri közlekedési és a turisztikai ágazaton belül” című, 2013. július 2-i állásfoglalására (22),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel az eljárási szabályzat 51. cikke alapján a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság által folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzat 51. cikke alapján a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság által folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0047/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0047/2014),

| A. | mivel az éghajlati célkitűzések, a fenntartható fejlődés, az energiaellátás biztonsága, a gazdasági és technológiai versenyképesség és az egységes energiapiac megvalósítása rendkívül fontosak az EU számára és szorosan összekapcsolódnak; |
| --- | --- |

A.

mivel az éghajlati célkitűzések, a fenntartható fejlődés, az energiaellátás biztonsága, a gazdasági és technológiai versenyképesség és az egységes energiapiac megvalósítása rendkívül fontosak az EU számára és szorosan összekapcsolódnak;

| B. | mivel ezt elismeri az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ), amely úgy rendelkezik, hogy az Unió energiapolitikájának a célja többek között az energiapiac működése, az (energia)ellátás biztonsága, az energiahatékonyság, az energiatakarékosság, az új és megújuló energiaforrások és az energiahálózatok összekapcsolása, valamint hogy az Unió környezetvédelmi politikájának hozzá kell járulnia a környezet minőségének megőrzéséhez, védelméhez és javításához, az emberi egészség előmozdításához, a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű felhasználásához, illetve a nemzetközi szintű intézkedések elősegítéséhez a regionális vagy globális környezeti problémák, különösen pedig az éghajlatváltozás kezelése érdekében; |
| --- | --- |

B.

mivel ezt elismeri az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ), amely úgy rendelkezik, hogy az Unió energiapolitikájának a célja többek között az energiapiac működése, az (energia)ellátás biztonsága, az energiahatékonyság, az energiatakarékosság, az új és megújuló energiaforrások és az energiahálózatok összekapcsolása, valamint hogy az Unió környezetvédelmi politikájának hozzá kell járulnia a környezet minőségének megőrzéséhez, védelméhez és javításához, az emberi egészség előmozdításához, a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű felhasználásához, illetve a nemzetközi szintű intézkedések elősegítéséhez a regionális vagy globális környezeti problémák, különösen pedig az éghajlatváltozás kezelése érdekében;

| C. | mivel csak a kötelező erejű célértékek biztosítják a tagállamok számára a kellő rugalmasságot ahhoz, hogy a lehető legeredményesebben és leginkább költséghatékonyan széntelenítsék gazdaságukat, figyelembe véve a nemzeti körülményeket és sajátosságokat; |
| --- | --- |

C.

mivel csak a kötelező erejű célértékek biztosítják a tagállamok számára a kellő rugalmasságot ahhoz, hogy a lehető legeredményesebben és leginkább költséghatékonyan széntelenítsék gazdaságukat, figyelembe véve a nemzeti körülményeket és sajátosságokat;

| D. | mivel az Európai Tanács elkötelezte magát az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2050-re megvalósítandó 80–95 %-os csökkentése mellett a fejlett országok által közösen elérendő szükséges csökkentések részeként; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Tanács elkötelezte magát az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2050-re megvalósítandó 80–95 %-os csökkentése mellett a fejlett országok által közösen elérendő szükséges csökkentések részeként;

| E. | mivel a 2030-ig szóló éghajlat- és energiapolitikának össze kell kapcsolnia az éghajlatváltozással kapcsolatos (mind hosszú, mind rövid távú) kötelezettségvállalások gondos mérlegelését az olyan, sürgető gazdasági és szociális kérdések kezelésével, mint az energiabiztonság, az ipar és a háztartások magas energiaköltségei, a munkahelyteremtés és gazdasági fellendülés szükségessége és a fenntartható növekedési modellre való áttérés; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2030-ig szóló éghajlat- és energiapolitikának össze kell kapcsolnia az éghajlatváltozással kapcsolatos (mind hosszú, mind rövid távú) kötelezettségvállalások gondos mérlegelését az olyan, sürgető gazdasági és szociális kérdések kezelésével, mint az energiabiztonság, az ipar és a háztartások magas energiaköltségei, a munkahelyteremtés és gazdasági fellendülés szükségessége és a fenntartható növekedési modellre való áttérés;

| F. | mivel a különböző szakpolitikai célkitűzéseknek – mint például az üvegházhatású gázok (ÜHG) kibocsátása csökkentésének, az energiaellátás biztosításának, valamint a növekedés, a versenyképesség és a foglalkoztatás támogatásának – a forrásokat költséghatékony módon felhasználó csúcstechnológián kell alapulniuk; |
| --- | --- |

F.

mivel a különböző szakpolitikai célkitűzéseknek – mint például az üvegházhatású gázok (ÜHG) kibocsátása csökkentésének, az energiaellátás biztosításának, valamint a növekedés, a versenyképesség és a foglalkoztatás támogatásának – a forrásokat költséghatékony módon felhasználó csúcstechnológián kell alapulniuk;

| G. | mivel 2020-ban lejár az éghajlatváltozásra és a megújuló energiaforrásokra vonatkozó jelenlegi csomaggal kapcsolatos jogi keret, amely kötelező célkitűzéseket tartalmaz a megújuló energiák arányára és az energiafogyasztás, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére nézve; mivel a nagyobb mértékű megújulóenergia-használatra vonatkozó nemzeti követelmények megszűnése alááshatja a szükséges növekedést ebben az ágazatban; |
| --- | --- |

G.

mivel 2020-ban lejár az éghajlatváltozásra és a megújuló energiaforrásokra vonatkozó jelenlegi csomaggal kapcsolatos jogi keret, amely kötelező célkitűzéseket tartalmaz a megújuló energiák arányára és az energiafogyasztás, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére nézve; mivel a nagyobb mértékű megújulóenergia-használatra vonatkozó nemzeti követelmények megszűnése alááshatja a szükséges növekedést ebben az ágazatban;

| H. | mivel a Bizottság a fent említett, 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervében kijelentette, hogy az emberek jóléte, az ipari versenyképesség és a társadalom általános működése a biztonságos, fenntartható és megfizethető energiától függ; |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottság a fent említett, 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervében kijelentette, hogy az emberek jóléte, az ipari versenyképesség és a társadalom általános működése a biztonságos, fenntartható és megfizethető energiától függ;

| I. | mivel· jelentős beruházásokra van szükség az energiarendszerek korszerűsítése érdekében – széntelenítés mellett vagy anélkül –, amely 2030-ig befolyásolja majd az energiaárakat; |
| --- | --- |

I.

mivel· jelentős beruházásokra van szükség az energiarendszerek korszerűsítése érdekében – széntelenítés mellett vagy anélkül –, amely 2030-ig befolyásolja majd az energiaárakat;

| J. | mivel az energiatakarékosság és az energiahatékonyság a leggyorsabb és a legolcsóbb módja az olyan kérdések kezelésének, mint például az energiabiztonság, a külső forrásoktól való függés, a magas árak és a környezetvédelmi aggályok; |
| --- | --- |

J.

mivel az energiatakarékosság és az energiahatékonyság a leggyorsabb és a legolcsóbb módja az olyan kérdések kezelésének, mint például az energiabiztonság, a külső forrásoktól való függés, a magas árak és a környezetvédelmi aggályok;

| K. | mivel becslések szerint az építőipari ágazat költséghatékony energiamegtakarítási potenciálja 2020-ig 65 millió tonna kőolaj-egyenértéket tesz ki; |
| --- | --- |

K.

mivel becslések szerint az építőipari ágazat költséghatékony energiamegtakarítási potenciálja 2020-ig 65 millió tonna kőolaj-egyenértéket tesz ki;

| L. | mivel az éghajlat- és energiapolitika jövőbeni irányát övező jelenlegi bizonytalanság gátolja a tiszta technológia terén igencsak szükséges beruházást; |
| --- | --- |

L.

mivel az éghajlat- és energiapolitika jövőbeni irányát övező jelenlegi bizonytalanság gátolja a tiszta technológia terén igencsak szükséges beruházást;

| M. | mivel a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv kimondja, hogy az energiaágazat széntelenítése és a megújuló energiaforrások magas részarányával számoló forgatókönyv olcsóbb, mint a jelenlegi politikák folytatása, és a nukleáris és fosszilis energia ára továbbra is folyamatosan emelkedni, a megújuló forrásokból származó energia ára pedig csökkenni fog; |
| --- | --- |

M.

mivel a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv kimondja, hogy az energiaágazat széntelenítése és a megújuló energiaforrások magas részarányával számoló forgatókönyv olcsóbb, mint a jelenlegi politikák folytatása, és a nukleáris és fosszilis energia ára továbbra is folyamatosan emelkedni, a megújuló forrásokból származó energia ára pedig csökkenni fog;

| N. | mivel a Bizottság „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című közleményének becslése szerint az egészségügyi költségek terén a helyi levegőminőség javulása révén elért megtakarítás 2030-ra évi 17 milliárd eurót tenne ki, illetve mivel a Nemzetközi Energia Ügynökség (IEA) becslése szerint 2035-re a 2 oC-os célkitűzéshez következetesen ragaszkodó politikák 46 %-kal, azaz 275 milliárd euróval (az EU GDP-jének 1 %-ával) csökkenthetik az EU éves fosszilistüzelőanyag-behozatali kiadásait; |
| --- | --- |

N.

mivel a Bizottság „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című közleményének becslése szerint az egészségügyi költségek terén a helyi levegőminőség javulása révén elért megtakarítás 2030-ra évi 17 milliárd eurót tenne ki, illetve mivel a Nemzetközi Energia Ügynökség (IEA) becslése szerint 2035-re a 2 oC-os célkitűzéshez következetesen ragaszkodó politikák 46 %-kal, azaz 275 milliárd euróval (az EU GDP-jének 1 %-ával) csökkenthetik az EU éves fosszilistüzelőanyag-behozatali kiadásait;

| O. | mivel a végső energiaárak az utóbbi évtizedben folyamatosan emelkedtek, és ez egyre nagyobb gondot okoz az uniós polgároknak és jelentős költséggel jár a vállalatok és iparágak számára; |
| --- | --- |

O.

mivel a végső energiaárak az utóbbi évtizedben folyamatosan emelkedtek, és ez egyre nagyobb gondot okoz az uniós polgároknak és jelentős költséggel jár a vállalatok és iparágak számára;

| P. | mivel az éghajlat- és energiapolitikának nemcsak a legkiszolgáltatottabb társadalmi csoportokra, hanem az alacsony vagy közepes jövedelmű háztartásokra gyakorolt hatását is figyelembe kell venni, amelyek életszínvonala az utóbbi években csökkent; |
| --- | --- |

P.

mivel az éghajlat- és energiapolitikának nemcsak a legkiszolgáltatottabb társadalmi csoportokra, hanem az alacsony vagy közepes jövedelmű háztartásokra gyakorolt hatását is figyelembe kell venni, amelyek életszínvonala az utóbbi években csökkent;

| Q. | mivel az EU-ban a közlekedési ágazat felel az ÜHG-kibocsátás és az energiafogyasztás jelentős részéért; mivel a közlekedési ágazat ÜHG-kibocsátása 1996 és 2007 között 36 %-kal nőtt; |
| --- | --- |

Q.

mivel az EU-ban a közlekedési ágazat felel az ÜHG-kibocsátás és az energiafogyasztás jelentős részéért; mivel a közlekedési ágazat ÜHG-kibocsátása 1996 és 2007 között 36 %-kal nőtt;

| R. | mivel az éghajlatváltozás sürgető és potenciálisan visszafordíthatatlan fenyegetést jelent az emberi fejlődésre, a biológiai sokféleségre és a nemzetbiztonságra nézve, és ezzel a fenyegetéssel a nemzetközi közösségnek foglalkoznia kell; |
| --- | --- |

R.

mivel az éghajlatváltozás sürgető és potenciálisan visszafordíthatatlan fenyegetést jelent az emberi fejlődésre, a biológiai sokféleségre és a nemzetbiztonságra nézve, és ezzel a fenyegetéssel a nemzetközi közösségnek foglalkoznia kell;

| S. | mivel az Éghajlat-változási Kormányközi Testület munkacsoportjának 2013. évi értékeléséből kitűnik, hogy még tudunk alakítani a jövőnkön, ám a lehetőségek kapuja gyorsan zárul, mivel a „karbon költségvetésnek”, amelynek segítségével lenne esély a globális felmelegedés 2 oC-ra való korlátozására, már több mint a felét elköltöttük, és hogy ezt a főbb üzleti és infrastrukturális beruházások jelenlegi tervezési ciklusaira vonatkozó döntéshozatal során haladéktalanul figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

S.

mivel az Éghajlat-változási Kormányközi Testület munkacsoportjának 2013. évi értékeléséből kitűnik, hogy még tudunk alakítani a jövőnkön, ám a lehetőségek kapuja gyorsan zárul, mivel a „karbon költségvetésnek”, amelynek segítségével lenne esély a globális felmelegedés 2 oC-ra való korlátozására, már több mint a felét elköltöttük, és hogy ezt a főbb üzleti és infrastrukturális beruházások jelenlegi tervezési ciklusaira vonatkozó döntéshozatal során haladéktalanul figyelembe kell venni;

| T. | mivel a nemzetközi közösség a 2009-es koppenhágai csúcstalálkozón kötelezettséget vállalt arra, hogy a XXI. század során a globális felmelegedés az iparosodás előtti szinthez viszonyítva nem haladja meg a 2 oC-ot; |
| --- | --- |

T.

mivel a nemzetközi közösség a 2009-es koppenhágai csúcstalálkozón kötelezettséget vállalt arra, hogy a XXI. század során a globális felmelegedés az iparosodás előtti szinthez viszonyítva nem haladja meg a 2 oC-ot;

| U. | mivel az Éghajlat-változási Kormányközi Testület ötödik értékelő jelentése nemrég megerősítette, hogy előreláthatóan nem tudjuk teljesíteni ezt az éghajlatváltozással kapcsolatos kötelezettségvállalást, mivel a billió tonnát meghaladó halmozott szén-dioxid-kibocsátás 2 oC-nál nagyobb hőmérséklet-emelkedést okoz, és mivel nagyjából már e mennyiség felénél tartunk; mivel a jelenlegi gyakorlat ezek szerint kevesebb mint 30 éven belül 2 oC-t meghaladó hőmérséklet-emelkedést eredményez; mivel ambiciózus célokat kell kitűznünk, és már most el kell kezdenünk dolgozni ezek megvalósításán; |
| --- | --- |

U.

mivel az Éghajlat-változási Kormányközi Testület ötödik értékelő jelentése nemrég megerősítette, hogy előreláthatóan nem tudjuk teljesíteni ezt az éghajlatváltozással kapcsolatos kötelezettségvállalást, mivel a billió tonnát meghaladó halmozott szén-dioxid-kibocsátás 2 oC-nál nagyobb hőmérséklet-emelkedést okoz, és mivel nagyjából már e mennyiség felénél tartunk; mivel a jelenlegi gyakorlat ezek szerint kevesebb mint 30 éven belül 2 oC-t meghaladó hőmérséklet-emelkedést eredményez; mivel ambiciózus célokat kell kitűznünk, és már most el kell kezdenünk dolgozni ezek megvalósításán;

| V. | mivel a Világbank „Csavard le a fűtést!” című jelentése szerint a jelenlegi kibocsátáscsökkentési pályán maradva 20–30 éven belül 2 oC-os, 2100-ra pedig 4 oC -os hőmérséklet-emelkedés következik be; |
| --- | --- |

V.

mivel a Világbank „Csavard le a fűtést!” című jelentése szerint a jelenlegi kibocsátáscsökkentési pályán maradva 20–30 éven belül 2 oC-os, 2100-ra pedig 4 oC -os hőmérséklet-emelkedés következik be;

| W. | mivel az éghajlatváltozás 2 oC alatt tartása érdekében az Európai Tanács 2011-ben újból megerősítette az üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak az 1990-es évek kibocsátási szintjéhez viszonyított 80–95 %-os csökkentésére vonatkozó, 2050-re szóló uniós célkitűzést; |
| --- | --- |

W.

mivel az éghajlatváltozás 2 oC alatt tartása érdekében az Európai Tanács 2011-ben újból megerősítette az üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak az 1990-es évek kibocsátási szintjéhez viszonyított 80–95 %-os csökkentésére vonatkozó, 2050-re szóló uniós célkitűzést;

| X. | mivel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár 2014 szeptemberére éghajlatváltozásról szóló csúcstalálkozóra hívta az államfőket, hogy egyértelmű kötelezettségvállalásokat tegyenek az éghajlatváltozással kapcsolatos további lépések vonatkozásában; |
| --- | --- |

X.

mivel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár 2014 szeptemberére éghajlatváltozásról szóló csúcstalálkozóra hívta az államfőket, hogy egyértelmű kötelezettségvállalásokat tegyenek az éghajlatváltozással kapcsolatos további lépések vonatkozásában;

| Y. | mivel az ENSZ Környezetvédelmi Programjának a 2013-as kibocsátási szakadékokról szóló jelentése szerint a 2020-ra szóló jelenlegi éghajlat-változási kötelezettségvállalások nem elégségesek a veszélyes éghajlatváltozás megelőzéséhez, és mivel ezért 2020 után nagyratörőbb ÜHG-kibocsátáscsökkentési célokat kell meghatározni; |
| --- | --- |

Y.

mivel az ENSZ Környezetvédelmi Programjának a 2013-as kibocsátási szakadékokról szóló jelentése szerint a 2020-ra szóló jelenlegi éghajlat-változási kötelezettségvállalások nem elégségesek a veszélyes éghajlatváltozás megelőzéséhez, és mivel ezért 2020 után nagyratörőbb ÜHG-kibocsátáscsökkentési célokat kell meghatározni;

| Z. | mivel az Eurostat számadatai azt mutatják, hogy az EU 1990 és 2011 között 16,97 %-kal csökkentette szén-dioxid-kibocsátásait, és e tekintetben jó úton halad a 2020-ra kitűzött céljának elérése felé; mivel az Európai Uniónak jelentősebb mértékű ÜHG-kibocsátáscsökkentést kell megvalósítania ahhoz, hogy teljesíteni tudja a 2050-re szóló éghajlat-változási célkitűzéseit; |
| --- | --- |

Z.

mivel az Eurostat számadatai azt mutatják, hogy az EU 1990 és 2011 között 16,97 %-kal csökkentette szén-dioxid-kibocsátásait, és e tekintetben jó úton halad a 2020-ra kitűzött céljának elérése felé; mivel az Európai Uniónak jelentősebb mértékű ÜHG-kibocsátáscsökkentést kell megvalósítania ahhoz, hogy teljesíteni tudja a 2050-re szóló éghajlat-változási célkitűzéseit;

| AA. | mivel az ENSZ statisztikai osztályának számadatai szerint a globális szén-dioxid-kibocsátás 1990 és 2010 között több mint 50 %-kal nőtt; |
| --- | --- |

AA.

mivel az ENSZ statisztikai osztályának számadatai szerint a globális szén-dioxid-kibocsátás 1990 és 2010 között több mint 50 %-kal nőtt;

| AB. | mivel az igazolt uniós kibocsátás a kibocsátáskereskedelmi rendszeren (ETS) belüli ágazatokban 2005-től 2012-ig 16 %-kal csökkent, a kibocsátáskereskedelmi övezeten kívül eső ágazatokban pedig 10 %-kal, ami azt jelzi, hogy a 2020-ra kitűzött 21 %-os, illetve 10 %-os csökkentést valószínűleg a kitűzöttnél több évvel hamarabb elérjük; |
| --- | --- |

AB.

mivel az igazolt uniós kibocsátás a kibocsátáskereskedelmi rendszeren (ETS) belüli ágazatokban 2005-től 2012-ig 16 %-kal csökkent, a kibocsátáskereskedelmi övezeten kívül eső ágazatokban pedig 10 %-kal, ami azt jelzi, hogy a 2020-ra kitűzött 21 %-os, illetve 10 %-os csökkentést valószínűleg a kitűzöttnél több évvel hamarabb elérjük;

| AC. | mivel az alacsony szén-dioxid-kibocsátás 2050-re szóló ütemterve szerint a jelenlegi 40–44 %-os uniós kibocsátáscsökkentés költséghatékonysági pályáját követve a 2050-re kitűzött 80–95 %-os célkitűzés alsó értékeit érhetjük el, tehát 44 %-nál nagyobb célértéket kell elérni 2030-ra ahhoz, hogy a költséghatékonysági pálya tekintetében e tartomány középső vagy felső részébe kerüljünk; |
| --- | --- |

AC.

mivel az alacsony szén-dioxid-kibocsátás 2050-re szóló ütemterve szerint a jelenlegi 40–44 %-os uniós kibocsátáscsökkentés költséghatékonysági pályáját követve a 2050-re kitűzött 80–95 %-os célkitűzés alsó értékeit érhetjük el, tehát 44 %-nál nagyobb célértéket kell elérni 2030-ra ahhoz, hogy a költséghatékonysági pálya tekintetében e tartomány középső vagy felső részébe kerüljünk;

| AD. | mivel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség becslése szerint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás elmaradásának minimumköltsége az egész EU-ra nézve évi 100 milliárd eurótól (2020) évi 250 milliárd euróig (2050) terjedhet; |
| --- | --- |

AD.

mivel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség becslése szerint az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás elmaradásának minimumköltsége az egész EU-ra nézve évi 100 milliárd eurótól (2020) évi 250 milliárd euróig (2050) terjedhet;

| AE. | mivel míg a Nemzetközi Energia Ügynökség becslései szerint az EU az üvegházhatású gázok globális kibocsátásainak 11 %-áért felelős, és az EU egy főre eső, tonnában mért CO2-kibocsátása még mindig magasabb a világátlagnál, valamint a feltörekvő gazdaságok és a fejlődő országok átlagánál, az egységes európai piac rendelkezik a világ minden gazdasága közül a legmagasabb GDP-vel és jelentős diplomáciai képességgel bír; mivel egyoldalú fellépéssel az EU ugyan csak korlátozottan képes a globális kibocsátások csökkentésére, ezért jelentős vezető szerep vár rá más gazdaságok éghajlatváltozással összefüggő tevékenysége hatásának fokozásában, különös tekintettel egy kötelező érvényű, nemzetközi megállapodás tető alá hozatalában, melyre 2015-ben, Párizsban kerülne sor; mivel az EU-nak ezért világos és nagyra törő álláspontot kell kialakítania és biztosítania kell, hogy a jövőbeni megállapodás minden tagállam részéről ratifikálható legyen; |
| --- | --- |

AE.

mivel míg a Nemzetközi Energia Ügynökség becslései szerint az EU az üvegházhatású gázok globális kibocsátásainak 11 %-áért felelős, és az EU egy főre eső, tonnában mért CO2-kibocsátása még mindig magasabb a világátlagnál, valamint a feltörekvő gazdaságok és a fejlődő országok átlagánál, az egységes európai piac rendelkezik a világ minden gazdasága közül a legmagasabb GDP-vel és jelentős diplomáciai képességgel bír; mivel egyoldalú fellépéssel az EU ugyan csak korlátozottan képes a globális kibocsátások csökkentésére, ezért jelentős vezető szerep vár rá más gazdaságok éghajlatváltozással összefüggő tevékenysége hatásának fokozásában, különös tekintettel egy kötelező érvényű, nemzetközi megállapodás tető alá hozatalában, melyre 2015-ben, Párizsban kerülne sor; mivel az EU-nak ezért világos és nagyra törő álláspontot kell kialakítania és biztosítania kell, hogy a jövőbeni megállapodás minden tagállam részéről ratifikálható legyen;

| AF. | mivel az éghajlatváltozással járó globális kihívással csak úgy lehet szembenézni, ha az ambiciózus uniós politikák harmadik országok kötelezettségvállalásaival párosulnak; |
| --- | --- |

AF.

mivel az éghajlatváltozással járó globális kihívással csak úgy lehet szembenézni, ha az ambiciózus uniós politikák harmadik országok kötelezettségvállalásaival párosulnak;

| AG. | mivel ahhoz, hogy az ÜHG-kibocsátás csökkentésére vonatkozó uniós célkitűzések és az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb uniós fellépések sikeresek legyenek, globális erőfeszítések részét kell képezniük; mivel a 2030-ig szóló keretnek meg kell határoznia az EU tárgyalási pozícióját egy 2015-re megkötendő globális éghajlat-változási megállapodás tekintetében; mivel amíg nem születik igazságos globális megállapodás, az uniós gazdaság versenyképességével ennek megfelelően kell foglalkozni; |
| --- | --- |

AG.

mivel ahhoz, hogy az ÜHG-kibocsátás csökkentésére vonatkozó uniós célkitűzések és az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb uniós fellépések sikeresek legyenek, globális erőfeszítések részét kell képezniük; mivel a 2030-ig szóló keretnek meg kell határoznia az EU tárgyalási pozícióját egy 2015-re megkötendő globális éghajlat-változási megállapodás tekintetében; mivel amíg nem születik igazságos globális megállapodás, az uniós gazdaság versenyképességével ennek megfelelően kell foglalkozni;

| AH. | mivel az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése pozitív hatással jár majd a közegészségre is azáltal, hogy csökkenteni fogja a levegőszennyezést, különösen a lakott területeken belül és azok környékén; |
| --- | --- |

AH.

mivel az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése pozitív hatással jár majd a közegészségre is azáltal, hogy csökkenteni fogja a levegőszennyezést, különösen a lakott területeken belül és azok környékén;

| AI. | mivel a szél- és naperőművek 2013. június 16-án Németországban a teljes elektromosáram-termelés 61 %-át kitevő csúcsértéket értek el, ami az éghajlat- és energiapolitika sikerét jelzi, amit példának kell tekinteni a regionális koordináció és együttműködés fellendítése tekintetében; |
| --- | --- |

AI.

mivel a szél- és naperőművek 2013. június 16-án Németországban a teljes elektromosáram-termelés 61 %-át kitevő csúcsértéket értek el, ami az éghajlat- és energiapolitika sikerét jelzi, amit példának kell tekinteni a regionális koordináció és együttműködés fellendítése tekintetében;

| AJ. | mivel az Eurostat szerint 2011-ben az uniós energia 13 %-a származott megújuló forrásból, ezzel jó úton haladunk az e téren 2020-ra kitűzött célérték megvalósítása felé; |
| --- | --- |

AJ.

mivel az Eurostat szerint 2011-ben az uniós energia 13 %-a származott megújuló forrásból, ezzel jó úton haladunk az e téren 2020-ra kitűzött célérték megvalósítása felé;

| AK. | mivel az EU ezért jó úton halad a 2020-ra kitűzött kötelező erejű célértékek elérése felé (az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése és a megújuló forrásból származó energia részarányának javítása terén), ám az indikatív 20 %-os energiahatékonysági célérték terén elmaradt; |
| --- | --- |

AK.

mivel az EU ezért jó úton halad a 2020-ra kitűzött kötelező erejű célértékek elérése felé (az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése és a megújuló forrásból származó energia részarányának javítása terén), ám az indikatív 20 %-os energiahatékonysági célérték terén elmaradt;

| AL. | mivel a 2013. évi nemzetközi energiaügyi kitekintés szerint 2010 és 2040 között 56 %-kal fog nőni a globális energiafelhasználás (és a nem OECD-tag ázsiai államok fogják kitenni a növekedés 60 %-át), valamint 2040-ig továbbra is a fosszilis tüzelőanyagok fogják szolgáltatni a világ energiafelhasználásának csaknem 80 %-át (ideértve a szén figyelemreméltóan magas részesedését); |
| --- | --- |

AL.

mivel a 2013. évi nemzetközi energiaügyi kitekintés szerint 2010 és 2040 között 56 %-kal fog nőni a globális energiafelhasználás (és a nem OECD-tag ázsiai államok fogják kitenni a növekedés 60 %-át), valamint 2040-ig továbbra is a fosszilis tüzelőanyagok fogják szolgáltatni a világ energiafelhasználásának csaknem 80 %-át (ideértve a szén figyelemreméltóan magas részesedését);

| AM. | mivel az energiahatékonyságba, a megújuló energiába és az ÜHG-kibocsátás csökkentésébe történő beruházások erősítik egymást és létfontosságúak az EU energiával és éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzéseinek megvalósításához; mivel rendkívül fontos, hogy mindegyik egyforma hangsúlyt kapjon; |
| --- | --- |

AM.

mivel az energiahatékonyságba, a megújuló energiába és az ÜHG-kibocsátás csökkentésébe történő beruházások erősítik egymást és létfontosságúak az EU energiával és éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzéseinek megvalósításához; mivel rendkívül fontos, hogy mindegyik egyforma hangsúlyt kapjon;

| AN. | mivel a befektetőknek és az iparágaknak sürgősen szükségük van egy világos, hosszú távú, magasabb szintű bizonyosságot nyújtó, és ebből kifolyólag világos árjelzéseket biztosító uniós éghajlat- és energiapolitikai keretre a közép- és hosszú távú fenntartható beruházás ösztönzése, az ezzel járó kockázatok csökkentése és a fenntartható technológiák globális piaca által kínált lehetőségek kihasználása érdekében; mivel a világos éghajlati és energiaügyi stratégia alapvető fontosságú az Unió ipari versenyképessége, a gazdasági növekedés ösztönzése és a munkahelyteremtés tekintetében; |
| --- | --- |

AN.

mivel a befektetőknek és az iparágaknak sürgősen szükségük van egy világos, hosszú távú, magasabb szintű bizonyosságot nyújtó, és ebből kifolyólag világos árjelzéseket biztosító uniós éghajlat- és energiapolitikai keretre a közép- és hosszú távú fenntartható beruházás ösztönzése, az ezzel járó kockázatok csökkentése és a fenntartható technológiák globális piaca által kínált lehetőségek kihasználása érdekében; mivel a világos éghajlati és energiaügyi stratégia alapvető fontosságú az Unió ipari versenyképessége, a gazdasági növekedés ösztönzése és a munkahelyteremtés tekintetében;

| AO. | mivel a 2030-ig szóló éghajlat- és energiapolitikának össze kell kapcsolnia az éghajlatváltozással kapcsolatos kötelezettségvállalások (mind a hosszú távú uniós célok, mind a rövid távú nemzetközi tárgyalások) gondos mérlegelését az olyan, sürgető gazdasági és szociális kérdések kezelésével, mint az energiabiztonság, az ipar és a háztartások magas energiaköltségei, valamint a munkahelyteremtés és gazdasági fellendülés szükségessége; |
| --- | --- |

AO.

mivel a 2030-ig szóló éghajlat- és energiapolitikának össze kell kapcsolnia az éghajlatváltozással kapcsolatos kötelezettségvállalások (mind a hosszú távú uniós célok, mind a rövid távú nemzetközi tárgyalások) gondos mérlegelését az olyan, sürgető gazdasági és szociális kérdések kezelésével, mint az energiabiztonság, az ipar és a háztartások magas energiaköltségei, valamint a munkahelyteremtés és gazdasági fellendülés szükségessége;

| AP. | mivel a belső források korlátozott rendelkezésre állása miatt az EU megújuló energiára való ambiciózus áttérése az egyetlen módja a biztos energiaellátás megfizethető áron történő, jövőbeni biztosításának; |
| --- | --- |

AP.

mivel a belső források korlátozott rendelkezésre állása miatt az EU megújuló energiára való ambiciózus áttérése az egyetlen módja a biztos energiaellátás megfizethető áron történő, jövőbeni biztosításának;

| AQ. | mivel a Bizottság 2050-ig szóló, a Parlament által jóváhagyott energiaügyi ütemterve kimondja, hogy a gazdaság széntelenítése, az energiahatékonyság, a megújuló energiaforrások és az energia-infrastruktúrák olyan lépések, amelyeket „nem bánhatunk meg”, és hogy megfelelő eszközöket és szakpolitikákat kell alkalmazni; |
| --- | --- |

AQ.

mivel a Bizottság 2050-ig szóló, a Parlament által jóváhagyott energiaügyi ütemterve kimondja, hogy a gazdaság széntelenítése, az energiahatékonyság, a megújuló energiaforrások és az energia-infrastruktúrák olyan lépések, amelyeket „nem bánhatunk meg”, és hogy megfelelő eszközöket és szakpolitikákat kell alkalmazni;

| AR. | mivel a Nemzetközi Energia Ügynökség az energiahatékonysági piacról szóló 2013. évi jelentésében az energiahatékonyságot a világ első energiaforrásaként említette, és mivel az energiahatékonyság a legolcsóbb és leggyorsabb módja az uniós energiafüggőség csökkentésének, az energiabiztonság növelésének, az energiaszámlák csökkentésének és az éghajlatváltozás elleni küzdelemnek; |
| --- | --- |

AR.

mivel a Nemzetközi Energia Ügynökség az energiahatékonysági piacról szóló 2013. évi jelentésében az energiahatékonyságot a világ első energiaforrásaként említette, és mivel az energiahatékonyság a legolcsóbb és leggyorsabb módja az uniós energiafüggőség csökkentésének, az energiabiztonság növelésének, az energiaszámlák csökkentésének és az éghajlatváltozás elleni küzdelemnek;

| AS. | mivel még nem aknáztuk ki teljesen a megújuló energiaforrásokban rejlő lehetőségeket; mivel a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv kimondja, hogy 2050-re ezeknek kell biztosítaniuk az energiaellátás nagy részét, ami konkrét mérföldkövek meghatározását teszi szükségessé egészen az említett az időpontig annak biztosítása érdekében, hogy hitelesek és stabilak legyenek a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos uniós kilátások, illetve az energiaellátásnak az uniós belső energiapiacon való diverzifikációja, támogatva az EU versenyképességét és energiaellátásának biztonságát, valamint hozzájárulva új ágazatok és exportlehetőségek kialakításához; |
| --- | --- |

AS.

mivel még nem aknáztuk ki teljesen a megújuló energiaforrásokban rejlő lehetőségeket; mivel a 2050-ig szóló energiaügyi ütemterv kimondja, hogy 2050-re ezeknek kell biztosítaniuk az energiaellátás nagy részét, ami konkrét mérföldkövek meghatározását teszi szükségessé egészen az említett az időpontig annak biztosítása érdekében, hogy hitelesek és stabilak legyenek a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos uniós kilátások, illetve az energiaellátásnak az uniós belső energiapiacon való diverzifikációja, támogatva az EU versenyképességét és energiaellátásának biztonságát, valamint hozzájárulva új ágazatok és exportlehetőségek kialakításához;

| AT. | mivel a megújuló energiaforrások kifejlesztése és a fokozott energiahatékonyság kedvező hatással lesz az éghajlattal és az energiával kapcsolatos célkitűzésekre, biztosabbá fogja tenni az EU energiaellátását, megerősíti technológiai vezető szerepét és ipari versenyképességét, serkenteni fogja a növekedést és a foglalkoztatást, valamint jelentős hozzáadott értéket fog generálni a jövőben az EU számára; |
| --- | --- |

AT.

mivel a megújuló energiaforrások kifejlesztése és a fokozott energiahatékonyság kedvező hatással lesz az éghajlattal és az energiával kapcsolatos célkitűzésekre, biztosabbá fogja tenni az EU energiaellátását, megerősíti technológiai vezető szerepét és ipari versenyképességét, serkenteni fogja a növekedést és a foglalkoztatást, valamint jelentős hozzáadott értéket fog generálni a jövőben az EU számára;

| AU. | mivel az energiahatékonyság növelése a legköltséghatékonyabb és leggyorsabb mód arra, hogy csökkentsük az EU energiafüggőségét, miközben könnyíti a végfelhasználókra nehezedő magas energiaszámlák terheit, valamint munkahelyeket teremt és növekedést eredményez a helyi gazdaságok számára; |
| --- | --- |

AU.

mivel az energiahatékonyság növelése a legköltséghatékonyabb és leggyorsabb mód arra, hogy csökkentsük az EU energiafüggőségét, miközben könnyíti a végfelhasználókra nehezedő magas energiaszámlák terheit, valamint munkahelyeket teremt és növekedést eredményez a helyi gazdaságok számára;

| AV. | mivel az EU 2011-es, fosszilis tüzelőanyagokra vonatkozó importszámlája 406 milliárd eurót tett ki (azaz egy lakosra 1 000 eurót meghaladó összeg jutott),és mivel az Unió energiaimporttól való függősége várhatóan tovább fog nőni; mivel ez a függőség kiszolgáltatja az Uniót a világ energiaárainak és politikai sokkhatásainak, valamint veszélyezteti az uniós és tagállami külpolitikai autonómiát; mivel ezért létfontosságú biztosítani, hogy az energiaárak a végfelhasználók számára a lehető legátláthatóbbak legyenek; mivel az EU-nak jobban kell összpontosítania az energiahatékonyság, a megújuló energiaforrások és az energiaipari infrastruktúra mindenképpen kifizetődő („no regret”) lehetőségeire; |
| --- | --- |

AV.

mivel az EU 2011-es, fosszilis tüzelőanyagokra vonatkozó importszámlája 406 milliárd eurót tett ki (azaz egy lakosra 1 000 eurót meghaladó összeg jutott),és mivel az Unió energiaimporttól való függősége várhatóan tovább fog nőni; mivel ez a függőség kiszolgáltatja az Uniót a világ energiaárainak és politikai sokkhatásainak, valamint veszélyezteti az uniós és tagállami külpolitikai autonómiát; mivel ezért létfontosságú biztosítani, hogy az energiaárak a végfelhasználók számára a lehető legátláthatóbbak legyenek; mivel az EU-nak jobban kell összpontosítania az energiahatékonyság, a megújuló energiaforrások és az energiaipari infrastruktúra mindenképpen kifizetődő („no regret”) lehetőségeire;

| AW. | mivel a fosszilis tüzelőanyagok behozatalára költött pénz nemigen járul hozzá az uniós beruházásokhoz, munkahelyteremtéshez vagy növekedéshez, és mivel ennek a pénznek a belföldi, energiahatékonysággal, megújuló energiaforrásokkal és intelligens infrastruktúrával kapcsolatos beruházásokba való átirányítása ösztönözné az építő-, gépjármű- és csúcstechnológiai ipart és az ezeket az értékláncban követő beszállítókat, magas minőségű, magas képzettséget igénylő munkahelyeket teremtve, amelyeket nem lehet exportálni/áttelepíteni; |
| --- | --- |

AW.

mivel a fosszilis tüzelőanyagok behozatalára költött pénz nemigen járul hozzá az uniós beruházásokhoz, munkahelyteremtéshez vagy növekedéshez, és mivel ennek a pénznek a belföldi, energiahatékonysággal, megújuló energiaforrásokkal és intelligens infrastruktúrával kapcsolatos beruházásokba való átirányítása ösztönözné az építő-, gépjármű- és csúcstechnológiai ipart és az ezeket az értékláncban követő beszállítókat, magas minőségű, magas képzettséget igénylő munkahelyeket teremtve, amelyeket nem lehet exportálni/áttelepíteni;

| AX. | mivel a Nemzetközi Energia Ügynökség szerint 2035-ben a globális energiahatékonysági potenciál kétharmada továbbra is kiaknázatlan marad, mivel ez a terület nem kap valódi politikai prioritást; |
| --- | --- |

AX.

mivel a Nemzetközi Energia Ügynökség szerint 2035-ben a globális energiahatékonysági potenciál kétharmada továbbra is kiaknázatlan marad, mivel ez a terület nem kap valódi politikai prioritást;

| AY. | mivel a Fraunhofer Intézet által készített tanulmányok kimutatták, hogy az EU 2030-ra 40 %-os energiamegtakarítást érhet el költséghatékonyan; |
| --- | --- |

AY.

mivel a Fraunhofer Intézet által készített tanulmányok kimutatták, hogy az EU 2030-ra 40 %-os energiamegtakarítást érhet el költséghatékonyan;

| AZ. | mivel tanulmányok kimutatták, hogy az EU több mint 40 %-os költséghatékony végfelhasználói energiamegtakarításra képes a gazdaság valamennyi ágazatának vonatkozásában (lakossági: 61 %, szállítási: 41 %, szolgáltatóipari: 38 % és ipari: 21 %);; mivel e potenciál kiaknázásának eredményeképpen évente tisztán 239 milliárd euróval lennének alacsonyabbak az energiaszámlák; |
| --- | --- |

AZ.

mivel tanulmányok kimutatták, hogy az EU több mint 40 %-os költséghatékony végfelhasználói energiamegtakarításra képes a gazdaság valamennyi ágazatának vonatkozásában (lakossági: 61 %, szállítási: 41 %, szolgáltatóipari: 38 % és ipari: 21 %);; mivel e potenciál kiaknázásának eredményeképpen évente tisztán 239 milliárd euróval lennének alacsonyabbak az energiaszámlák;

| BA. | mivel az EU-ban a végső energia több mint 40 %-át fűtésre és hűtésre használják, amiből a megújuló fűtéssel és hűtéssel foglalkozó európai technológiai platform szerint 43 %-ot használnak el a háztartások, 44 %-ot az ipar és a maradékot (13 %) a szolgáltatások; |
| --- | --- |

BA.

mivel az EU-ban a végső energia több mint 40 %-át fűtésre és hűtésre használják, amiből a megújuló fűtéssel és hűtéssel foglalkozó európai technológiai platform szerint 43 %-ot használnak el a háztartások, 44 %-ot az ipar és a maradékot (13 %) a szolgáltatások;

| BB. | mivel kimutatták, hogy a költséghatékony energiamegtakarításra vonatkozó legnagyobb lehetőség az építőipari ágazatban rejlik, amely jelenleg az EU végső energiafelhasználásának 40 %-ért és CO2-kibocsátásának 36 %-áért felelős; |
| --- | --- |

BB.

mivel kimutatták, hogy a költséghatékony energiamegtakarításra vonatkozó legnagyobb lehetőség az építőipari ágazatban rejlik, amely jelenleg az EU végső energiafelhasználásának 40 %-ért és CO2-kibocsátásának 36 %-áért felelős;

| BC. | mivel tanulmányok azt mutatják, hogy az energiahatékonyság javítása csökkenti a költségeket és ez mind az ipar, mind az egyes polgárok javára válik; |
| --- | --- |

BC.

mivel tanulmányok azt mutatják, hogy az energiahatékonyság javítása csökkenti a költségeket és ez mind az ipar, mind az egyes polgárok javára válik;

| BD. | mivel a jelenlegi tendenciák alapján a világ népessége 2050-re meghaladja a 9 milliárd főt, és a globális energiaigény 2030-ra több mint 40 %-kal fog növekedni; |
| --- | --- |

BD.

mivel a jelenlegi tendenciák alapján a világ népessége 2050-re meghaladja a 9 milliárd főt, és a globális energiaigény 2030-ra több mint 40 %-kal fog növekedni;

| BE. | mivel a folyamatosan emelkedő energiaárak az energiaszegénység arányának növekedését eredményezték az Európai Unióban; |
| --- | --- |

BE.

mivel a folyamatosan emelkedő energiaárak az energiaszegénység arányának növekedését eredményezték az Európai Unióban;

| BF. | mivel 2012 májusában az Európai Tanács elismerte, hogy az energiahatékonyság nagyban hozzájárulhat az energiaárak és -költségek akkori, főleg a társadalom legkiszolgáltatottabb tagjait érintő emelkedésének visszafordításához; |
| --- | --- |

BF.

mivel 2012 májusában az Európai Tanács elismerte, hogy az energiahatékonyság nagyban hozzájárulhat az energiaárak és -költségek akkori, főleg a társadalom legkiszolgáltatottabb tagjait érintő emelkedésének visszafordításához;

| BG. | mivel egy ambiciózus energiamegtakarítási célkitűzés 2020-ig 400 000 munkahellyel fogja növelni a nettó foglalkoztatást – nevezetesen az olyannyira szükséges építőipari munkahelyek megteremtése révén – és javítani fogja az állami költségvetéseket a munkanélküliséggel járó költségek csökkentése révén; |
| --- | --- |

BG.

mivel egy ambiciózus energiamegtakarítási célkitűzés 2020-ig 400 000 munkahellyel fogja növelni a nettó foglalkoztatást – nevezetesen az olyannyira szükséges építőipari munkahelyek megteremtése révén – és javítani fogja az állami költségvetéseket a munkanélküliséggel járó költségek csökkentése révén;

| BH. | mivel a belső energiapiac kiteljesítése előfeltétele az EU általános energiabiztonságának, a versenyképes energiaárainak és az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzései költséghatékony megvalósításának; |
| --- | --- |

BH.

mivel a belső energiapiac kiteljesítése előfeltétele az EU általános energiabiztonságának, a versenyképes energiaárainak és az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzései költséghatékony megvalósításának;

| BI. | mivel a különböző energiaforrásoknak és technológiáknak juttatott különféle támogatások koordináció és költséghatékony végrehajtás híján torzítják a versenyt és gátolják a belső energiapiac megvalósítását, a beruházási biztonság növelése nélkül; |
| --- | --- |

BI.

mivel a különböző energiaforrásoknak és technológiáknak juttatott különféle támogatások koordináció és költséghatékony végrehajtás híján torzítják a versenyt és gátolják a belső energiapiac megvalósítását, a beruházási biztonság növelése nélkül;

| BJ. | mivel 2011-ben az EU-ban a fosszilis tüzelőanyagokra biztosított állami támogatás csak az elektromosság tekintetében 26 milliárd eurót tett ki, és ez nem foglalja magában a földgázra és az olajra adott állami támogatást; |
| --- | --- |

BJ.

mivel 2011-ben az EU-ban a fosszilis tüzelőanyagokra biztosított állami támogatás csak az elektromosság tekintetében 26 milliárd eurót tett ki, és ez nem foglalja magában a földgázra és az olajra adott állami támogatást;

| BK. | mivel az Európai Tanács 2013. május 22-i ülésének következtetései felhívnak arra, hogy legyen prioritás a környezet vagy gazdaság szempontjából káros (többek között a fosszilis tüzelőanyagokra adott) állami támogatások fokozatos megszüntetése; |
| --- | --- |

BK.

mivel az Európai Tanács 2013. május 22-i ülésének következtetései felhívnak arra, hogy legyen prioritás a környezet vagy gazdaság szempontjából káros (többek között a fosszilis tüzelőanyagokra adott) állami támogatások fokozatos megszüntetése;

| BL. | mivel a tanulmányok azt jelzik, hogy a hálózatok korszerűsítése és fejlesztése, illetve több összekapcsolódás biztosítása fontos módja a belső piac fejlesztésének, az energiaköltségek csökkentésének és az ipar versenyképessége fellendítésének, amennyiben költség-haszon elemzést alkalmaznak a kapcsolódó beruházások értékelésére; |
| --- | --- |

BL.

mivel a tanulmányok azt jelzik, hogy a hálózatok korszerűsítése és fejlesztése, illetve több összekapcsolódás biztosítása fontos módja a belső piac fejlesztésének, az energiaköltségek csökkentésének és az ipar versenyképessége fellendítésének, amennyiben költség-haszon elemzést alkalmaznak a kapcsolódó beruházások értékelésére;

| BM. | mivel a tanulmányok azt mutatják, hogy az átfogó rendszerköltségek és a hatások jelentősen eltérnek a különböző termelési források esetében; mivel az ilyen szempontokat szintén figyelembe kell venni az uniós éghajlati és energiapolitikák kialakítása során; |
| --- | --- |

BM.

mivel a tanulmányok azt mutatják, hogy az átfogó rendszerköltségek és a hatások jelentősen eltérnek a különböző termelési források esetében; mivel az ilyen szempontokat szintén figyelembe kell venni az uniós éghajlati és energiapolitikák kialakítása során;

| BN. | mivel a Nemzetközi Energia Ügynökség becslése szerint az energiaellátás fokozódó decentralizálása következtében az átvitel szintjéről az elosztás szintje felé mozdulnak el az energiainfrastruktúrára vonatkozó beruházási igények, és 2030-ra e beruházási igények háromnegyede elosztóhálózatok terén fog fellépni; |
| --- | --- |

BN.

mivel a Nemzetközi Energia Ügynökség becslése szerint az energiaellátás fokozódó decentralizálása következtében az átvitel szintjéről az elosztás szintje felé mozdulnak el az energiainfrastruktúrára vonatkozó beruházási igények, és 2030-ra e beruházási igények háromnegyede elosztóhálózatok terén fog fellépni;

| BO. | mivel az Eurostat számadatai azt mutatják, hogy az EU lakosságának mintegy 40 %-a már most is városi területeken él, és az urbanizáció mértéke nő, és mivel a megújuló energiaforrások mérséklik a légkörben a finom por által okozott szennyezést; mivel a szállítás felelős a kibocsátások jelentős részéért, és azt pozitívan fogják érinteni a hatékonyságot célzó erőfeszítések; |
| --- | --- |

BO.

mivel az Eurostat számadatai azt mutatják, hogy az EU lakosságának mintegy 40 %-a már most is városi területeken él, és az urbanizáció mértéke nő, és mivel a megújuló energiaforrások mérséklik a légkörben a finom por által okozott szennyezést; mivel a szállítás felelős a kibocsátások jelentős részéért, és azt pozitívan fogják érinteni a hatékonyságot célzó erőfeszítések;

| BP. | mivel a Bizottság 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervében kimondta, hogy a hálózat korszerűsítése elkerülhetetlen, és – ami ennél is fontosabb – hogy az energiával kapcsolatos bármelyik jövőbeli forgatókönyvet választjuk is, a költség ugyanakkora lesz, még akkor is, ha az eddigi gyakorlat folytatása mellett döntünk; mivel emiatt létfontosságú, hogy intelligens és összekapcsoló hálózatot fejlesszünk ki, valamint a megújuló energiaforrásokon és az energiahatékonyságon alapuló forgatókönyvet válasszunk, mert ez az egyetlen módja a fenntarthatósággal, versenyképességgel, energiafüggetlenséggel, energiabiztonsággal és megfizethető energiaárakkal kapcsolatos célkitűzések megvalósításának; |
| --- | --- |

BP.

mivel a Bizottság 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervében kimondta, hogy a hálózat korszerűsítése elkerülhetetlen, és – ami ennél is fontosabb – hogy az energiával kapcsolatos bármelyik jövőbeli forgatókönyvet választjuk is, a költség ugyanakkora lesz, még akkor is, ha az eddigi gyakorlat folytatása mellett döntünk; mivel emiatt létfontosságú, hogy intelligens és összekapcsoló hálózatot fejlesszünk ki, valamint a megújuló energiaforrásokon és az energiahatékonyságon alapuló forgatókönyvet válasszunk, mert ez az egyetlen módja a fenntarthatósággal, versenyképességgel, energiafüggetlenséggel, energiabiztonsággal és megfizethető energiaárakkal kapcsolatos célkitűzések megvalósításának;

| BQ. | mivel a 2012. évi európai versenyképességi jelentés szerint a fenntartható energia és a környezetvédelmi technológia ágazata jelentős üzleti és munkahely-teremtési lehetőségeket kínál; |
| --- | --- |

BQ.

mivel a 2012. évi európai versenyképességi jelentés szerint a fenntartható energia és a környezetvédelmi technológia ágazata jelentős üzleti és munkahely-teremtési lehetőségeket kínál;

| BR. | mivel a 2012. évi európai versenyképességi jelentés ajánlása szerint az uniós cégeknek ahhoz, hogy versenyképesek maradjanak, arra kell összpontosítaniuk, hogy „kiaknázzák a globális környezetvédelmi és társadalmi célok és kihívások által kínált üzleti lehetőségeket; |
| --- | --- |

BR.

mivel a 2012. évi európai versenyképességi jelentés ajánlása szerint az uniós cégeknek ahhoz, hogy versenyképesek maradjanak, arra kell összpontosítaniuk, hogy „kiaknázzák a globális környezetvédelmi és társadalmi célok és kihívások által kínált üzleti lehetőségeket;

| BS. | mivel az Európai Bizottság 2050-re szóló ütemtervének becslése szerint az összes elemzett széntelenítési forgatókönyvben szerepel, hogy 2050-re a megújuló energiaforrások arányának a végső energiafogyasztás 55–75 %-a között kell lennie; mivel ugyanezen becslések szerint a megújuló energiaforrások aránya 2020 után esni fog, amennyiben nem tesznek kiegészítő intézkedéseket; |
| --- | --- |

BS.

mivel az Európai Bizottság 2050-re szóló ütemtervének becslése szerint az összes elemzett széntelenítési forgatókönyvben szerepel, hogy 2050-re a megújuló energiaforrások arányának a végső energiafogyasztás 55–75 %-a között kell lennie; mivel ugyanezen becslések szerint a megújuló energiaforrások aránya 2020 után esni fog, amennyiben nem tesznek kiegészítő intézkedéseket;

| BT. | mivel az EU jelenleg világvezető a megújuló energiával kapcsolatos technológiában, és máris mintegy félmillió munkahely jött létre ebben az ágazatban; mivel a megújuló energiák nagyobb arányú használata hosszú távon fenntartható növekedést és nagyobb energiabiztonságot eredményez majd; |
| --- | --- |

BT.

mivel az EU jelenleg világvezető a megújuló energiával kapcsolatos technológiában, és máris mintegy félmillió munkahely jött létre ebben az ágazatban; mivel a megújuló energiák nagyobb arányú használata hosszú távon fenntartható növekedést és nagyobb energiabiztonságot eredményez majd;

| BU. | mivel a megújulóenergia-ágazat 1 %-kal járul hozzá az uniós GDP-hez és közvetlenül vagy közvetve nagyjából 1,2 millió embert foglalkoztat, 30 %-kal többet, mint 2009-ben; mivel a megújulóenergia-ágazatban foglalkoztatottak száma az EU-ban 2020-ra 2,7 millió lesz; |
| --- | --- |

BU.

mivel a megújulóenergia-ágazat 1 %-kal járul hozzá az uniós GDP-hez és közvetlenül vagy közvetve nagyjából 1,2 millió embert foglalkoztat, 30 %-kal többet, mint 2009-ben; mivel a megújulóenergia-ágazatban foglalkoztatottak száma az EU-ban 2020-ra 2,7 millió lesz;

| BV. | mivel a megújulóenergia- és az energiahatékonysági ágazatok a válság ellenére növekedést mutatnak, és várhatóan még nagyobb növekedést hozhatnak az uniós GDP számára; |
| --- | --- |

BV.

mivel a megújulóenergia- és az energiahatékonysági ágazatok a válság ellenére növekedést mutatnak, és várhatóan még nagyobb növekedést hozhatnak az uniós GDP számára;

| BW. | mivel tanulmányok kimutatták, hogy a megújuló energiával kapcsolatos beruházások szempontjából Kína a legvonzóbb ország, illetve az USA, India, Japán, Kanada és Ausztrália is a legkedveltebbek között van; |
| --- | --- |

BW.

mivel tanulmányok kimutatták, hogy a megújuló energiával kapcsolatos beruházások szempontjából Kína a legvonzóbb ország, illetve az USA, India, Japán, Kanada és Ausztrália is a legkedveltebbek között van;

| BX. | mivel biztosítani kell az uniós versenyképességet a globális piacon; |
| --- | --- |

BX.

mivel biztosítani kell az uniós versenyképességet a globális piacon;

| BY. | mivel a különféle új és fenntartható energiafajták terén folytatott kutatások növelése és a legjobb gyakorlatok megosztása kínálja a legjobb lehetőséget a probléma hosszú távú megoldására; |
| --- | --- |

BY.

mivel a különféle új és fenntartható energiafajták terén folytatott kutatások növelése és a legjobb gyakorlatok megosztása kínálja a legjobb lehetőséget a probléma hosszú távú megoldására;

| BZ. | mivel a fenntartható fejlődés a környezeti, gazdasági és szociális fejlődés három pillére közötti egyensúlyon alapul; |
| --- | --- |

BZ.

mivel a fenntartható fejlődés a környezeti, gazdasági és szociális fejlődés három pillére közötti egyensúlyon alapul;

| CA. | mivel a helyi és regionális szint alapvető szerepet játszik az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttéréshez szükséges intézkedések előmozdításában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

CA.

mivel a helyi és regionális szint alapvető szerepet játszik az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttéréshez szükséges intézkedések előmozdításában és végrehajtásában;

Célok

| 1. | üdvözli az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló keretéről szóló bizottsági zöld könyvet, és számít arra, hogy az Európai Tanács ezekkel a kérdésekkel kapcsolatban olyan ambiciózus, reális, költséghatékony és rugalmas válaszlépéseket tesz, amelyek meglévő energetikai ismeretek és szaktudás révén rövid és hosszú távon egyaránt fenntartható versenyelőnyt biztosítanak az Unió számára; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló keretéről szóló bizottsági zöld könyvet, és számít arra, hogy az Európai Tanács ezekkel a kérdésekkel kapcsolatban olyan ambiciózus, reális, költséghatékony és rugalmas válaszlépéseket tesz, amelyek meglévő energetikai ismeretek és szaktudás révén rövid és hosszú távon egyaránt fenntartható versenyelőnyt biztosítanak az Unió számára;

| 2. | mélységes aggodalmát fejezi ki a 2030-as keret új irányítási struktúrájára irányuló javaslatokkal kapcsolatban, és emlékeztet arra, hogy a 2020-as keret a Parlament és a Tanács közötti teljes együttdöntési eljáráson alapul; ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság a jogalkotási javaslatait a Parlament és a Tanács közötti teljes együttdöntési eljárásra alapozza; |
| --- | --- |

2.

mélységes aggodalmát fejezi ki a 2030-as keret új irányítási struktúrájára irányuló javaslatokkal kapcsolatban, és emlékeztet arra, hogy a 2020-as keret a Parlament és a Tanács közötti teljes együttdöntési eljáráson alapul; ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság a jogalkotási javaslatait a Parlament és a Tanács közötti teljes együttdöntési eljárásra alapozza;

| 3. | sajnálja, hogy a Bizottság 2014. január 22-én elfogadott, „Az éghajlattal és az energiával kapcsolatos politikai keret a 2020 és 2030 közötti időszakra” című közleménye (COM(2014)0015) szűk látókörű és igénytelen számos szinten, különösen a megújuló energiákra vonatkozó nemzeti célkitűzések hiánya, valamint az energiahatékonyság ösztönzésére irányuló bármely értelmes új fellépés hiánya tekintetében; tudomásul veszi a Bizottság friss közleményét az energiaárakról és az energiával kapcsolatos költségekről Európában (COM(2014)0021); |
| --- | --- |

3.

sajnálja, hogy a Bizottság 2014. január 22-én elfogadott, „Az éghajlattal és az energiával kapcsolatos politikai keret a 2020 és 2030 közötti időszakra” című közleménye (COM(2014)0015) szűk látókörű és igénytelen számos szinten, különösen a megújuló energiákra vonatkozó nemzeti célkitűzések hiánya, valamint az energiahatékonyság ösztönzésére irányuló bármely értelmes új fellépés hiánya tekintetében; tudomásul veszi a Bizottság friss közleményét az energiaárakról és az energiával kapcsolatos költségekről Európában (COM(2014)0021);

| 4. | felhívja a figyelmet arra, hogy a közelmúltban közzétették az Éghajlat-változási Kormányközi Testület ötödik értékelő jelentésének 2013. szeptember 27-én elfogadott első részét, amely megerősíti, hogy a globális felmelegedést 95 %-ban emberi tevékenység okozza (a 2007-es negyedik értékelő jelentésben ez a szám még 90 % volt), és amely figyelmeztet a beavatkozás elmulasztásának lehetséges következményeire ökoszisztémánk stabilitása szempontjából; |
| --- | --- |

4.

felhívja a figyelmet arra, hogy a közelmúltban közzétették az Éghajlat-változási Kormányközi Testület ötödik értékelő jelentésének 2013. szeptember 27-én elfogadott első részét, amely megerősíti, hogy a globális felmelegedést 95 %-ban emberi tevékenység okozza (a 2007-es negyedik értékelő jelentésben ez a szám még 90 % volt), és amely figyelmeztet a beavatkozás elmulasztásának lehetséges következményeire ökoszisztémánk stabilitása szempontjából;

| 5. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az EU 2030-ra szóló éghajlat- és energiapolitikai keretének részeként fogadjon el és alkalmazzon olyan sokrétű megközelítést, amely egymást kölcsönösen erősítő, összehangolt és koherens szakpolitikákon, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, a megújuló energiaforrásokra és az energiahatékonyságra irányuló ambiciózus és kötelezően megvalósítandó célkitűzéseken alapul; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozottabban használják ki e célkitűzések közötti kölcsönhatásokat, mivel ez a három célkitűzés a legmegfelelőbb eszköz annak biztosítására, hogy az Unió éghajlati és energiaügyi célkitűzései a 2030-ig tartó időszakban költséghatékony módon megvalósuljanak, továbbá hogy szavatolja a beruházások biztonságát, és fellendítse és megerősítse az EU versenyképességét és energiabiztonságát; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az EU 2030-ra szóló éghajlat- és energiapolitikai keretének részeként fogadjon el és alkalmazzon olyan sokrétű megközelítést, amely egymást kölcsönösen erősítő, összehangolt és koherens szakpolitikákon, valamint az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, a megújuló energiaforrásokra és az energiahatékonyságra irányuló ambiciózus és kötelezően megvalósítandó célkitűzéseken alapul; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozottabban használják ki e célkitűzések közötti kölcsönhatásokat, mivel ez a három célkitűzés a legmegfelelőbb eszköz annak biztosítására, hogy az Unió éghajlati és energiaügyi célkitűzései a 2030-ig tartó időszakban költséghatékony módon megvalósuljanak, továbbá hogy szavatolja a beruházások biztonságát, és fellendítse és megerősítse az EU versenyképességét és energiabiztonságát;

| 6. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tűzzenek ki 2030-ig kötelezően megvalósítandó uniós célkitűzést az üvegházhatású gázok belföldi kibocsátásának az 1990-es szinthez képest legalább 40 %-kal történő csökkentésére; úgy véli, hogy a célkitűzések szintjének összhangban kell lennie a 2 oC-os cél teljesítéséhez vezető, költséghatékony útitervvel; hangsúlyozza, hogy e célt egyéni nemzeti célkitűzések végrehajtása révén kell elérni, figyelembe véve az egyes tagállamok egyedi helyzetét és potenciálját; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tűzzenek ki 2030-ig kötelezően megvalósítandó uniós célkitűzést az üvegházhatású gázok belföldi kibocsátásának az 1990-es szinthez képest legalább 40 %-kal történő csökkentésére; úgy véli, hogy a célkitűzések szintjének összhangban kell lennie a 2 oC-os cél teljesítéséhez vezető, költséghatékony útitervvel; hangsúlyozza, hogy e célt egyéni nemzeti célkitűzések végrehajtása révén kell elérni, figyelembe véve az egyes tagállamok egyedi helyzetét és potenciálját;

| 7. | egyetért azzal, hogy az EU-nak az éghajlattal kapcsolatos nemzetközi tárgyalások keretében, még jóval az ENSZ főtitkárának égisze alatt 2014 szeptemberében tartandó csúcstalálkozót megelőzően kötelezettséget kell vállalnia az üveghatású gázok kibocsátása tekintetében kitűzött ezen cél elérésére, és felhívja az Európai Tanácsot, hogy a lehető legrövidebb időn belül tegye meg ugyanezt; |
| --- | --- |

7.

egyetért azzal, hogy az EU-nak az éghajlattal kapcsolatos nemzetközi tárgyalások keretében, még jóval az ENSZ főtitkárának égisze alatt 2014 szeptemberében tartandó csúcstalálkozót megelőzően kötelezettséget kell vállalnia az üveghatású gázok kibocsátása tekintetében kitűzött ezen cél elérésére, és felhívja az Európai Tanácsot, hogy a lehető legrövidebb időn belül tegye meg ugyanezt;

| 8. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tűzzenek ki 2030-ig kötelezően megvalósítandó 40 %-os uniós energiahatékonysági célkitűzést, összhangban a költséghatékony energiamegtakarításokban rejlő potenciállal kapcsolatos kutatással; hangsúlyozza, hogy e célt egyéni nemzeti célkitűzések végrehajtása révén kell elérni, figyelembe véve az egyes tagállamok egyedi helyzetét és potenciálját; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tűzzenek ki 2030-ig kötelezően megvalósítandó 40 %-os uniós energiahatékonysági célkitűzést, összhangban a költséghatékony energiamegtakarításokban rejlő potenciállal kapcsolatos kutatással; hangsúlyozza, hogy e célt egyéni nemzeti célkitűzések végrehajtása révén kell elérni, figyelembe véve az egyes tagállamok egyedi helyzetét és potenciálját;

| 9. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tűzzenek ki 2030-ig kötelezően megvalósítandó uniós célkitűzést a teljes végső energiafogyasztás 30 %-ban megújuló energiaforrásokból történő fedezésére; hangsúlyozza, hogy e célt egyéni nemzeti célkitűzések végrehajtása révén kell elérni, figyelembe véve az egyes tagállamok egyedi helyzetét és potenciálját; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tűzzenek ki 2030-ig kötelezően megvalósítandó uniós célkitűzést a teljes végső energiafogyasztás 30 %-ban megújuló energiaforrásokból történő fedezésére; hangsúlyozza, hogy e célt egyéni nemzeti célkitűzések végrehajtása révén kell elérni, figyelembe véve az egyes tagállamok egyedi helyzetét és potenciálját;

| 10. | rámutat arra, hogy ahhoz, hogy az EU ki tudja venni méltó részét a globális erőfeszítésekből, minden gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez; úgy véli, hogy a 2030-ra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretről korán meg kell állapodni annak érdekében, hogy az Unió nemzetközi tárgyalásokba bocsátkozhasson egy új, jogilag kötelező érvényű nemzetközi megállapodásról, és hogy a kibocsátáscsökkentés, az energiahatékonyság és a megújuló energia területén szükséges közép- és hosszú távú beruházásokhoz egyértelmű és jogilag kötelező szabályozási keretet és célokat biztosítson a tagállamoknak, az iparnak és más ágazatoknak; |
| --- | --- |

10.

rámutat arra, hogy ahhoz, hogy az EU ki tudja venni méltó részét a globális erőfeszítésekből, minden gazdasági ágazatnak hozzá kell járulnia az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez; úgy véli, hogy a 2030-ra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretről korán meg kell állapodni annak érdekében, hogy az Unió nemzetközi tárgyalásokba bocsátkozhasson egy új, jogilag kötelező érvényű nemzetközi megállapodásról, és hogy a kibocsátáscsökkentés, az energiahatékonyság és a megújuló energia területén szükséges közép- és hosszú távú beruházásokhoz egyértelmű és jogilag kötelező szabályozási keretet és célokat biztosítson a tagállamoknak, az iparnak és más ágazatoknak;

| 11. | megjegyzi, hogy a széntelenítés módjai a fenntartható technológiák – a megújuló energiaforrások, a nukleáris energia és a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás, amennyiben ez a technológia időben elérhetővé válik – eltérő arányától függenek majd az egyes tagállamokban; felhívja a figyelmet arra, hogy a megújuló energiaforrások részesedésének növeléséhez a szállítási és elosztási hálózatok jelentős mértékű bővítésére, valamint továbbításra alkalmas kiegészítő tartalékkapacitásra és/vagy tárolási kapacitásra lesz szükség; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy a széntelenítés módjai a fenntartható technológiák – a megújuló energiaforrások, a nukleáris energia és a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás, amennyiben ez a technológia időben elérhetővé válik – eltérő arányától függenek majd az egyes tagállamokban; felhívja a figyelmet arra, hogy a megújuló energiaforrások részesedésének növeléséhez a szállítási és elosztási hálózatok jelentős mértékű bővítésére, valamint továbbításra alkalmas kiegészítő tartalékkapacitásra és/vagy tárolási kapacitásra lesz szükség;

| 12. | emlékeztet arra, hogy végül minden többletköltség közvetlenül vagy közvetetten a végső fogyasztókat sújtja, és úgy véli, hogy az Unió energiarendszerének széntelenítésével járó többletköltségek mérséklése ezért az EU versenyképessége fenntartásának előfeltétele; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy végül minden többletköltség közvetlenül vagy közvetetten a végső fogyasztókat sújtja, és úgy véli, hogy az Unió energiarendszerének széntelenítésével járó többletköltségek mérséklése ezért az EU versenyképessége fenntartásának előfeltétele;

| 13. | emlékeztet arra, hogy továbbra is a tagállamok hatásköre, hogy döntsenek saját energia-összetételükről, és ezért nekik kell kiválasztaniuk azt az optimális összetételt, amellyel tarthatók az energiapolitikai célkitűzések, különösen a széntelenítés célja; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy továbbra is a tagállamok hatásköre, hogy döntsenek saját energia-összetételükről, és ezért nekik kell kiválasztaniuk azt az optimális összetételt, amellyel tarthatók az energiapolitikai célkitűzések, különösen a széntelenítés célja;

| 14. | úgy véli, hogy egy határozott, kötelezően megvalósítandó energiahatékonysági célkitűzés elsődleges fontosságú ahhoz, hogy az Unióban a lehető leghatékonyabb legyen az energiafelhasználás, és egy ilyen célkitűzés azzal az áttételes hatással is jár, hogy az üvegházhatású gázokra és a megújuló energiára vonatkozó célkitűzések megvalósításához kevesebb erőfeszítésre lesz majd szükség; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy egy határozott, kötelezően megvalósítandó energiahatékonysági célkitűzés elsődleges fontosságú ahhoz, hogy az Unióban a lehető leghatékonyabb legyen az energiafelhasználás, és egy ilyen célkitűzés azzal az áttételes hatással is jár, hogy az üvegházhatású gázokra és a megújuló energiára vonatkozó célkitűzések megvalósításához kevesebb erőfeszítésre lesz majd szükség;

| 15. | úgy véli, hogy a közös nemzeti erőfeszítéseket összekapcsoló kötelező átfogó célkitűzések a legköltséghatékonyabb és legrugalmasabb eszközök a tagállamok számára szükséges rugalmasság biztosítása és a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása érdekében; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a közös nemzeti erőfeszítéseket összekapcsoló kötelező átfogó célkitűzések a legköltséghatékonyabb és legrugalmasabb eszközök a tagállamok számára szükséges rugalmasság biztosítása és a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása érdekében;

| 16. | felhívja az Európai Tanácsot, hogy az uniós szinten elért előrehaladás folyamatosságának fenntartása és hosszú távú garanciák biztosítása érdekében tűzzön ki ambiciózus és reális célokat az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló kerete számára, figyelembe véve azt a legköltséghatékonyabb utat, amely lehetővé teszi az EU számára, hogy tiszteletben tartsa a Parlament és a Tanács által tett azon hosszú távú kötelezettségvállalást, hogy 2050-ig az 1990-es szinthez képest 80–95 %-kal csökkenti az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását; |
| --- | --- |

16.

felhívja az Európai Tanácsot, hogy az uniós szinten elért előrehaladás folyamatosságának fenntartása és hosszú távú garanciák biztosítása érdekében tűzzön ki ambiciózus és reális célokat az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló kerete számára, figyelembe véve azt a legköltséghatékonyabb utat, amely lehetővé teszi az EU számára, hogy tiszteletben tartsa a Parlament és a Tanács által tett azon hosszú távú kötelezettségvállalást, hogy 2050-ig az 1990-es szinthez képest 80–95 %-kal csökkenti az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását;

| 17. | felszólítja a Bizottságot, hogy az uniós szakpolitikák következetességének, rugalmasságának és költséghatékonyságának fokozása érdekében egyszerűsítse éghajlat- és energia-politikai intézkedéseit; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a Bizottságot, hogy az uniós szakpolitikák következetességének, rugalmasságának és költséghatékonyságának fokozása érdekében egyszerűsítse éghajlat- és energia-politikai intézkedéseit;

| 18. | hangsúlyozza, hogy az Unió 2050-re szóló széntelenítési célkitűzését csak akkor lehet elérni, ha megvalósul a fosszilis üzemanyagokról való átállás, valamint hogy el kell kerülni az olyan szakpolitikákat, amelyek állandósítják ezek használatát; emlékeztet arra, hogy az energiahatékonyságra és a megújuló energiára vonatkozó nagyra törő hosszú távú szakpolitikák segítségével elkerülhetők az ilyen helyzetek; ezzel kapcsolatban felhívja a figyelmet a Nemzetközi Energia Ügynökség (IEA) közelmúltbeli megállapításaira, melyek szerint a megújuló energiát támogató politikák hosszú távon olcsóbbak, mint kizárólag a szén-dioxid-árazásra hagyatkozni, ugyanis e politikák ösztönzik az energiaágazat hosszú távú teljes széntelenítéséhez szükséges megújulóenergia-technológiák széles skálájának kellő időben történő bővítését; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy az Unió 2050-re szóló széntelenítési célkitűzését csak akkor lehet elérni, ha megvalósul a fosszilis üzemanyagokról való átállás, valamint hogy el kell kerülni az olyan szakpolitikákat, amelyek állandósítják ezek használatát; emlékeztet arra, hogy az energiahatékonyságra és a megújuló energiára vonatkozó nagyra törő hosszú távú szakpolitikák segítségével elkerülhetők az ilyen helyzetek; ezzel kapcsolatban felhívja a figyelmet a Nemzetközi Energia Ügynökség (IEA) közelmúltbeli megállapításaira, melyek szerint a megújuló energiát támogató politikák hosszú távon olcsóbbak, mint kizárólag a szén-dioxid-árazásra hagyatkozni, ugyanis e politikák ösztönzik az energiaágazat hosszú távú teljes széntelenítéséhez szükséges megújulóenergia-technológiák széles skálájának kellő időben történő bővítését;

| 19. | meggyőződése, hogy az EU jelenlegi és jövőbeli energiaszükségletét a legjobban egy kiegyensúlyozott és differenciált energiaszerkezet révén lehet kielégíteni, amely csökkentené az egyes energiaforrásoktól való függőséget újabb függőségek kialakítása nélkül, valamint szem előtt tartva, hogy a Bizottság a fosszilis energiahordozóktól való függőségünk csökkentését tanácsolja; sürgeti a tagállamokat, hogy ezeket a tényezőket vegyék figyelembe; |
| --- | --- |

19.

meggyőződése, hogy az EU jelenlegi és jövőbeli energiaszükségletét a legjobban egy kiegyensúlyozott és differenciált energiaszerkezet révén lehet kielégíteni, amely csökkentené az egyes energiaforrásoktól való függőséget újabb függőségek kialakítása nélkül, valamint szem előtt tartva, hogy a Bizottság a fosszilis energiahordozóktól való függőségünk csökkentését tanácsolja; sürgeti a tagállamokat, hogy ezeket a tényezőket vegyék figyelembe;

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy az érintett iparágakkal együtt és a 2030-ra szóló éghajlat- és energiapolitikai kereten belül dolgozzon ki az ipari szereplők számára elegendő rugalmasságot biztosító ágazatspecifikus ütemterveket; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, hogy az érintett iparágakkal együtt és a 2030-ra szóló éghajlat- és energiapolitikai kereten belül dolgozzon ki az ipari szereplők számára elegendő rugalmasságot biztosító ágazatspecifikus ütemterveket;

| 21. | úgy véli, hogy bár számos energiapolitikai célkitűzést el lehet érni az energiaárak növelésével, az igazi kihívás az, hogy e célkitűzéseket a gazdasági tevékenység növelésével párhuzamosan valósítsák meg; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy bár számos energiapolitikai célkitűzést el lehet érni az energiaárak növelésével, az igazi kihívás az, hogy e célkitűzéseket a gazdasági tevékenység növelésével párhuzamosan valósítsák meg;

| 22. | felszólít a megújuló energiaforrások és az energiamegtakarítást elősegítő technológiák kutatásához és fejlesztéséhez szükséges források rendelkezésre bocsátására; |
| --- | --- |

22.

felszólít a megújuló energiaforrások és az energiamegtakarítást elősegítő technológiák kutatásához és fejlesztéséhez szükséges források rendelkezésre bocsátására;

| 23. | úgy látja, hogy széles körű az egyetértés a tekintetben, hogy a felülvizsgált és jól működő kibocsátáskereskedelmi rendszer alapján állapítsanak meg a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére vonatkozó új, kötelező érvényű célértéket; |
| --- | --- |

23.

úgy látja, hogy széles körű az egyetértés a tekintetben, hogy a felülvizsgált és jól működő kibocsátáskereskedelmi rendszer alapján állapítsanak meg a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére vonatkozó új, kötelező érvényű célértéket;

| 24. | úgy véli, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló hosszú távú uniós szakpolitikai célkitűzések és konkrét szakpolitikai eszközök tekintetében egyaránt következetesen az 1990-es évet kellene referenciaévnek tekinteni; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló hosszú távú uniós szakpolitikai célkitűzések és konkrét szakpolitikai eszközök tekintetében egyaránt következetesen az 1990-es évet kellene referenciaévnek tekinteni;

| 25. | úgy véli, hogy az Unió növelheti szén-dioxid-csökkentési ambícióit, amennyiben a fejlett és a fejlődő világ egyéb jelentős kibocsátó országai elkötelezik magukat amellett, hogy kiveszik a részüket a globális kibocsátáscsökkentési erőfeszítésekből; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy az Unió növelheti szén-dioxid-csökkentési ambícióit, amennyiben a fejlett és a fejlődő világ egyéb jelentős kibocsátó országai elkötelezik magukat amellett, hogy kiveszik a részüket a globális kibocsátáscsökkentési erőfeszítésekből;

| 26. | megállapítja, hogy a megújuló energiával kapcsolatban 2020-ra kitűzött, kötelezően elérendő cél révén az EU az élen jár a megújuló energiaforrásokra irányuló technológiai innováció terén; hangsúlyozza, hogy a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatban kötelezően teljesítendő célértékekre irányuló politika folytatása tovább fogja erősíteni az Unió szerepét e téren; álláspontja szerint a megújuló energiaforrások fejlődése hozzájárul az ÜHG-kibocsátáscsökkentés célkitűzésének eléréséhez, csökkenti az importált fosszilis tüzelőanyagoktól való függőséget és növeli energiaforrásaink diverzifikációját; ezért úgy véli, hogy az EU-nak a 2030-ra szóló keretében az energiahatékonyságra vonatkozó kötelező célértéket kell meghatároznia; úgy véli, hogy előretekintő energia- és éghajlat-politikát kell végrehajtani, amely összhangban áll az Unió versenyképességre vonatkozó iparpolitikai menetrendjével; |
| --- | --- |

26.

megállapítja, hogy a megújuló energiával kapcsolatban 2020-ra kitűzött, kötelezően elérendő cél révén az EU az élen jár a megújuló energiaforrásokra irányuló technológiai innováció terén; hangsúlyozza, hogy a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatban kötelezően teljesítendő célértékekre irányuló politika folytatása tovább fogja erősíteni az Unió szerepét e téren; álláspontja szerint a megújuló energiaforrások fejlődése hozzájárul az ÜHG-kibocsátáscsökkentés célkitűzésének eléréséhez, csökkenti az importált fosszilis tüzelőanyagoktól való függőséget és növeli energiaforrásaink diverzifikációját; ezért úgy véli, hogy az EU-nak a 2030-ra szóló keretében az energiahatékonyságra vonatkozó kötelező célértéket kell meghatároznia; úgy véli, hogy előretekintő energia- és éghajlat-politikát kell végrehajtani, amely összhangban áll az Unió versenyképességre vonatkozó iparpolitikai menetrendjével;

| 27. | véleménye szerint ahhoz, hogy lehetővé váljon a megújuló energiaforrások kapacitásának maximális kihasználása, a 2030-ra szóló keretnek és célkitűzéseknek a teljes energiarendszer fejlesztésére és optimalizálására kell összpontosítaniuk; |
| --- | --- |

27.

véleménye szerint ahhoz, hogy lehetővé váljon a megújuló energiaforrások kapacitásának maximális kihasználása, a 2030-ra szóló keretnek és célkitűzéseknek a teljes energiarendszer fejlesztésére és optimalizálására kell összpontosítaniuk;

| 28. | úgy véli, hogy az Unió jó úton halad a megújuló energiaforrások arányának 20 %-os növelésére irányuló 2020-as cél eléréséhez; hangsúlyozza, hogy a nemzeti szintű bővítés, amely bizonyos mértékig összehangolás nélkül zajlik, és amely rendkívül gyorsan halad, komoly hatással van az Unió belső energiapiacára (például a hurokáramlások révén); álláspontja szerint az energiaellátó rendszereknek a jövőben jobban kell támaszkodniuk a megújuló energiaforrásokra; ragaszkodik ahhoz, hogy a megújuló energia felhasználásának növelésére irányuló döntéshozatal során az energiaellátó rendszerek valamennyi lényeges szempontját vegyék figyelembe; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy az Unió jó úton halad a megújuló energiaforrások arányának 20 %-os növelésére irányuló 2020-as cél eléréséhez; hangsúlyozza, hogy a nemzeti szintű bővítés, amely bizonyos mértékig összehangolás nélkül zajlik, és amely rendkívül gyorsan halad, komoly hatással van az Unió belső energiapiacára (például a hurokáramlások révén); álláspontja szerint az energiaellátó rendszereknek a jövőben jobban kell támaszkodniuk a megújuló energiaforrásokra; ragaszkodik ahhoz, hogy a megújuló energia felhasználásának növelésére irányuló döntéshozatal során az energiaellátó rendszerek valamennyi lényeges szempontját vegyék figyelembe;

| 29. | azon a véleményen van, hogy a jól átgondolt, rugalmas és kiszámítható támogatási rendszerek megfelelő eszközt jelenthetnek a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság fejlesztésének és hasznosításának költséghatékony ösztönzéséhez; hangsúlyozza, hogy a megújuló energiaforrásokra vonatkozó bármely nemzeti támogatási rendszernek fokozatosan egy sokkal integráltabb uniós vagy alsóbb szintű támogatási rendszerré kell válnia, figyelembe véve mind a technológiai érettség szintjeit, mind a regionális és földrajzi különbségeket, hiszen mindez biztosítaná egy piacközelibb keret, a beruházási biztonság és az egyenlő versenyfeltételek megteremtését; úgy véli, hogy a Bizottságnak e tekintetben fontos szerepe, hogy útmutatást adjon, beleértve a támogatási rendszer megfelelését a belső piaci és az állami támogatási szabályoknak, szem előtt tartva a Horizont 2020 kutatási és innovációs program fontosságát is; |
| --- | --- |

29.

azon a véleményen van, hogy a jól átgondolt, rugalmas és kiszámítható támogatási rendszerek megfelelő eszközt jelenthetnek a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság fejlesztésének és hasznosításának költséghatékony ösztönzéséhez; hangsúlyozza, hogy a megújuló energiaforrásokra vonatkozó bármely nemzeti támogatási rendszernek fokozatosan egy sokkal integráltabb uniós vagy alsóbb szintű támogatási rendszerré kell válnia, figyelembe véve mind a technológiai érettség szintjeit, mind a regionális és földrajzi különbségeket, hiszen mindez biztosítaná egy piacközelibb keret, a beruházási biztonság és az egyenlő versenyfeltételek megteremtését; úgy véli, hogy a Bizottságnak e tekintetben fontos szerepe, hogy útmutatást adjon, beleértve a támogatási rendszer megfelelését a belső piaci és az állami támogatási szabályoknak, szem előtt tartva a Horizont 2020 kutatási és innovációs program fontosságát is;

| 30. | úgy véli, hogy a 2030-ra szóló szakpolitikai keretet be kell építeni a hosszú távú elképzelésekbe, kifejezetten pedig a 2050-re vonatkozó tervekbe, a Bizottság által elfogadott különböző menetrendeknek megfelelően; e tekintetben úgy véli, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére, a megújuló energiaforrásokra és az energiahatékonyságra irányuló, 2030-ra szóló uniós politikákat mérföldkőként kell tekinteni a hosszú távú célok elérése szempontjából, olyan átfogó megközelítés részeként, amely biztosítja e politikák költséghatékonyságát, kiszámíthatóságát és fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a 2030-ra szóló szakpolitikai keretet be kell építeni a hosszú távú elképzelésekbe, kifejezetten pedig a 2050-re vonatkozó tervekbe, a Bizottság által elfogadott különböző menetrendeknek megfelelően; e tekintetben úgy véli, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére, a megújuló energiaforrásokra és az energiahatékonyságra irányuló, 2030-ra szóló uniós politikákat mérföldkőként kell tekinteni a hosszú távú célok elérése szempontjából, olyan átfogó megközelítés részeként, amely biztosítja e politikák költséghatékonyságát, kiszámíthatóságát és fenntarthatóságát;

| 31. | úgy véli, hogy az EU regionális politikája fontos szerepet játszik a megújulóenergia-termelés és az energiahatékonyság Európa-szerte történő előmozdításában; megjegyzi, hogy az eltérő földrajzi feltételek miatt lehetetlen minden régióra univerzális energiapolitikát alkalmazni; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy az EU regionális politikája fontos szerepet játszik a megújulóenergia-termelés és az energiahatékonyság Európa-szerte történő előmozdításában; megjegyzi, hogy az eltérő földrajzi feltételek miatt lehetetlen minden régióra univerzális energiapolitikát alkalmazni;

| 32. | elismeri, hogy valamennyi energiaforrás – a fosszilis tüzelőanyagok és nukleáris energia – támogatása jelentős hatással lehet az energiaárakra; megjegyzi, hogy a megújuló energiaforrások némelyike, például a szárazföldi szélenergia és a fotovoltaikus napenergia közel áll ahhoz, hogy költségek tekintetében versenyképes legyen a hagyományos energiaforrásokkal, és ezért úgy véli, hogy a kapcsolódó támogatási rendszereket ennek megfelelően ki kellene igazítani, és a támogatásokat idővel ki kellene vezetni annak érdekében, hogy a forrásokat az energiatechnológiákkal – újgenerációs megújuló energiaforrásokkal és energiatárolási technológiákkal – kapcsolatos kutatási és fejlesztési programok számára lehessen átcsoportosítani; hangsúlyozza azonban, hogy ezt jó előre be kell jelenteni az ágazatot érintő bármiféle káros hatás elkerülése érdekében, és hogy ehhez átalakított energiapiaci terv, egyszerűsített közigazgatási és hálózatra kapcsolódási eljárások és az energiapiacokon jobb átláthatóság szükséges; sajnálatát fejezi ki a támogatási rendszerek egyes tagállamok által végrehajtott visszamenőleges hatályú módosításai miatt, ami negatívan befolyásolta a befektetői bizalmat és a beruházások szintjét a megújuló energiaforrások terén; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, miként lehetne a kizárólag az energiával foglalkozó piacokat átalakítani oly módon, hogy biztosítsák a különféle megújuló energiaforrásokra irányuló azon befektetések megtérülését, amelyek előnye, hogy a nagykereskedelmi árakat csökkentik, ugyanakkor a beruházások megtérülésére is hatással vannak; hangsúlyozza, hogy a megújuló energiaforrásokra vonatkozó egyértelmű politikára, valamint kutatási és fejlesztési programokra van szükség ahhoz, hogy valamennyi megújulóenergia-technológia költségét csökkenthessék, továbbá hogy az innovációt, valamint az újabb és kevésbé érett technológiák fejlesztését és terjesztését elősegítsék; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja az elsőbbségi elosztás általános hatását, beleértve az energiaköltségekre való hatását; |
| --- | --- |

32.

elismeri, hogy valamennyi energiaforrás – a fosszilis tüzelőanyagok és nukleáris energia – támogatása jelentős hatással lehet az energiaárakra; megjegyzi, hogy a megújuló energiaforrások némelyike, például a szárazföldi szélenergia és a fotovoltaikus napenergia közel áll ahhoz, hogy költségek tekintetében versenyképes legyen a hagyományos energiaforrásokkal, és ezért úgy véli, hogy a kapcsolódó támogatási rendszereket ennek megfelelően ki kellene igazítani, és a támogatásokat idővel ki kellene vezetni annak érdekében, hogy a forrásokat az energiatechnológiákkal – újgenerációs megújuló energiaforrásokkal és energiatárolási technológiákkal – kapcsolatos kutatási és fejlesztési programok számára lehessen átcsoportosítani; hangsúlyozza azonban, hogy ezt jó előre be kell jelenteni az ágazatot érintő bármiféle káros hatás elkerülése érdekében, és hogy ehhez átalakított energiapiaci terv, egyszerűsített közigazgatási és hálózatra kapcsolódási eljárások és az energiapiacokon jobb átláthatóság szükséges; sajnálatát fejezi ki a támogatási rendszerek egyes tagállamok által végrehajtott visszamenőleges hatályú módosításai miatt, ami negatívan befolyásolta a befektetői bizalmat és a beruházások szintjét a megújuló energiaforrások terén; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, miként lehetne a kizárólag az energiával foglalkozó piacokat átalakítani oly módon, hogy biztosítsák a különféle megújuló energiaforrásokra irányuló azon befektetések megtérülését, amelyek előnye, hogy a nagykereskedelmi árakat csökkentik, ugyanakkor a beruházások megtérülésére is hatással vannak; hangsúlyozza, hogy a megújuló energiaforrásokra vonatkozó egyértelmű politikára, valamint kutatási és fejlesztési programokra van szükség ahhoz, hogy valamennyi megújulóenergia-technológia költségét csökkenthessék, továbbá hogy az innovációt, valamint az újabb és kevésbé érett technológiák fejlesztését és terjesztését elősegítsék; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja az elsőbbségi elosztás általános hatását, beleértve az energiaköltségekre való hatását;

| 33. | hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az EU-nak csökkentenie kell az importált fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségét; megjegyzi, hogy számos, a fosszilis tüzelőanyagok, a nukleáris energia és néhány érett megújuló energiaforrásra vonatkozó technológia tekintetében nyújtott támogatás számos tagállamban strukturális piactorzulásokhoz vezet; felhívja a tagállamokat, hogy a lehető leghamarabb szüntessék meg ezeket a támogatásokat, különösen a fosszilis tüzelőanyagok tekintetében nyújtott és környezetre káros közvetlen és közvetett támogatásokat; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az EU-nak csökkentenie kell az importált fosszilis tüzelőanyagoktól való függőségét; megjegyzi, hogy számos, a fosszilis tüzelőanyagok, a nukleáris energia és néhány érett megújuló energiaforrásra vonatkozó technológia tekintetében nyújtott támogatás számos tagállamban strukturális piactorzulásokhoz vezet; felhívja a tagállamokat, hogy a lehető leghamarabb szüntessék meg ezeket a támogatásokat, különösen a fosszilis tüzelőanyagok tekintetében nyújtott és környezetre káros közvetlen és közvetett támogatásokat;

| 34. | felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt valamennyi országban készítsen ütemterveket, amelyek egyértelmű kötelezettségvállalásokat tartalmaznak e támogatások fokozatos megszüntetésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

34.

felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt valamennyi országban készítsen ütemterveket, amelyek egyértelmű kötelezettségvállalásokat tartalmaznak e támogatások fokozatos megszüntetésére vonatkozóan;

| 35. | kéri a Bizottságot, hogy állítsa össze a megújuló energiaforrásokra vonatkozó összes nemzeti és uniós támogatás és támogatási rendszer jegyzékét, és felhívja a tagállamokat, hogy a Bizottsággal együttműködve vezessen be uniós szintű összhangot és átláthatóságot; |
| --- | --- |

35.

kéri a Bizottságot, hogy állítsa össze a megújuló energiaforrásokra vonatkozó összes nemzeti és uniós támogatás és támogatási rendszer jegyzékét, és felhívja a tagállamokat, hogy a Bizottsággal együttműködve vezessen be uniós szintű összhangot és átláthatóságot;

| 36. | elismeri, hogy a megújuló energiával kapcsolatos beruházások jóval nehezebbekké váltak, különösen az egyes tagállamok által végrehajtott visszamenőleges hatályú módosítások miatt; kéri egy 2030-ra szóló stabil és kiszámítható keret kialakítását a jogi politikák és intézkedések terén, amely ambiciózus, a megújuló energiával kapcsolatos kötelezően megvalósítandó célkitűzésre épül, és jelentősen elősegíti a munkahelyteremtést, minimálisra csökkenti a bizonytalanságot, csökkenti a befektetési kockázatot és a beruházási kiadásokat, ezáltal pedig a szükséges támogatás szintjét; |
| --- | --- |

36.

elismeri, hogy a megújuló energiával kapcsolatos beruházások jóval nehezebbekké váltak, különösen az egyes tagállamok által végrehajtott visszamenőleges hatályú módosítások miatt; kéri egy 2030-ra szóló stabil és kiszámítható keret kialakítását a jogi politikák és intézkedések terén, amely ambiciózus, a megújuló energiával kapcsolatos kötelezően megvalósítandó célkitűzésre épül, és jelentősen elősegíti a munkahelyteremtést, minimálisra csökkenti a bizonytalanságot, csökkenti a befektetési kockázatot és a beruházási kiadásokat, ezáltal pedig a szükséges támogatás szintjét;

| 37. | megjegyzi, hogy a hosszú távú célok politikai stabilitást biztosítanak, megerősítik a befektetői bizalmat, ezáltal pedig minimálisra csökkentik a befektetők kockázati prémiumát, amely a megújuló energiaforrások fejlesztésének kritikus tényezője, tekintettel arra, hogy ezek tőkeintenzív technológiák; figyelmeztet, hogy célok hiányában jelentősen növekedni fognak a megújuló energiaforrások költségei, míg a hosszú távú célok révén megvalósuló beruházások csökkentenék a technológiai költségeket és az egyedi támogatások szükségességét; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy a hosszú távú célok politikai stabilitást biztosítanak, megerősítik a befektetői bizalmat, ezáltal pedig minimálisra csökkentik a befektetők kockázati prémiumát, amely a megújuló energiaforrások fejlesztésének kritikus tényezője, tekintettel arra, hogy ezek tőkeintenzív technológiák; figyelmeztet, hogy célok hiányában jelentősen növekedni fognak a megújuló energiaforrások költségei, míg a hosszú távú célok révén megvalósuló beruházások csökkentenék a technológiai költségeket és az egyedi támogatások szükségességét;

| 38. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság karbonszegény gazdaság 2050-ig történő megvalósítására vonatkozó ütemterve szerint a megújuló energia és a nagyobb energiahatékonyság 175–320 milliárd eurónyi éves megtakarítást eredményezhet az Unióban; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság karbonszegény gazdaság 2050-ig történő megvalósítására vonatkozó ütemterve szerint a megújuló energia és a nagyobb energiahatékonyság 175–320 milliárd eurónyi éves megtakarítást eredményezhet az Unióban;

| 39. | hangsúlyozza a megújuló energiában (2020-ig 3 millió álláshely) és az energiahatékonyságban (2020-ig 2 millió álláshely) rejlő jelentős foglalkoztatási lehetőségeket (23); |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza a megújuló energiában (2020-ig 3 millió álláshely) és az energiahatékonyságban (2020-ig 2 millió álláshely) rejlő jelentős foglalkoztatási lehetőségeket (23);

| 40. | úgy véli, hogy a megújuló energiaforrások termelésének hatékonysága érdekében szükség van a hálózati rugalmasság, az infrastruktúra és az energiaszállítási kapacitás fejlesztésére; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy a megújuló energiaforrások termelésének hatékonysága érdekében szükség van a hálózati rugalmasság, az infrastruktúra és az energiaszállítási kapacitás fejlesztésére;

| 41. | felszólítja a Bizottságot, hogy – a megújuló energiaforrások gyors integrálása céljából – tegyen javaslatot egy fő piacra is, amely ezen integrációt támogató olyan tagállamokból állna, amelyek gyorsan kívánnak együttműködni a villamos energia közös előállítása, elosztása és felhasználása terén; |
| --- | --- |

41.

felszólítja a Bizottságot, hogy – a megújuló energiaforrások gyors integrálása céljából – tegyen javaslatot egy fő piacra is, amely ezen integrációt támogató olyan tagállamokból állna, amelyek gyorsan kívánnak együttműködni a villamos energia közös előállítása, elosztása és felhasználása terén;

| 42. | úgy véli, hogy teljes körűen nyomon kell követni a különböző energiaforrások környezetre és éghajlatra gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy teljes körűen nyomon kell követni a különböző energiaforrások környezetre és éghajlatra gyakorolt hatását;

| 43. | rámutat arra, hogy a legolcsóbb energia az, amelyet nem használnak fel; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a jobb energiahatékonyságot az EU éghajlatváltozási és energiapolitikájának sarokpilléreként kell kezelni; meggyőződése, hogy az energiahatékonyság hozzásegít az erőforrások megőrzéséhez, az energiaszámlák, az importált energiahordozóktól való energiafüggőség, a kereskedelmi hiány és az egészségügyi hatások csökkentéséhez, javítja az uniós gazdaság hosszú távú nemzetközi versenyképességét, továbbá csökkenti az üvegházhatást okozó gázok uniós kibocsátását; hangsúlyozza, hogy kutatások szerint a költséghatékony energiamegtakarításokban rejlő átfogó uniós potenciál 40 %-ának kiaknázása legalább 50 %-os ÜHG-kibocsátáscsökkentéshez vezetne 2030-ig, illetve a megújuló energiaforrások energiaszerkezetben betöltött arányát 35 %-ra növelné; felhívja a tagállamokat, hogy azonnal és teljeskörűen hajtsák végre az energiahatékonysági irányelvet és az épületek energiateljesítményéről szóló irányelvet; hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyságra irányuló új szakpolitikák kialakításakor figyelembe kell venni az egyes gazdasági ágazatok lehetőségeit és a gazdasági helyzetet, továbbá hogy a nagyobb energiahatékonyság felé való elmozdulásnak az ipar, az épületek és a háztartások energiafogyasztása valamint a közlekedés mentén az energiakínálati és -keresleti lánc egészére, ezen belül az energiaátalakításra, az energiaátvitelre, az energiaelosztásra és az energiaellátásra kell összpontosítania; elismeri az energiahatékonyságra irányuló tudatosító kampányok előnyeit; |
| --- | --- |

43.

rámutat arra, hogy a legolcsóbb energia az, amelyet nem használnak fel; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a jobb energiahatékonyságot az EU éghajlatváltozási és energiapolitikájának sarokpilléreként kell kezelni; meggyőződése, hogy az energiahatékonyság hozzásegít az erőforrások megőrzéséhez, az energiaszámlák, az importált energiahordozóktól való energiafüggőség, a kereskedelmi hiány és az egészségügyi hatások csökkentéséhez, javítja az uniós gazdaság hosszú távú nemzetközi versenyképességét, továbbá csökkenti az üvegházhatást okozó gázok uniós kibocsátását; hangsúlyozza, hogy kutatások szerint a költséghatékony energiamegtakarításokban rejlő átfogó uniós potenciál 40 %-ának kiaknázása legalább 50 %-os ÜHG-kibocsátáscsökkentéshez vezetne 2030-ig, illetve a megújuló energiaforrások energiaszerkezetben betöltött arányát 35 %-ra növelné; felhívja a tagállamokat, hogy azonnal és teljeskörűen hajtsák végre az energiahatékonysági irányelvet és az épületek energiateljesítményéről szóló irányelvet; hangsúlyozza, hogy az energiahatékonyságra irányuló új szakpolitikák kialakításakor figyelembe kell venni az egyes gazdasági ágazatok lehetőségeit és a gazdasági helyzetet, továbbá hogy a nagyobb energiahatékonyság felé való elmozdulásnak az ipar, az épületek és a háztartások energiafogyasztása valamint a közlekedés mentén az energiakínálati és -keresleti lánc egészére, ezen belül az energiaátalakításra, az energiaátvitelre, az energiaelosztásra és az energiaellátásra kell összpontosítania; elismeri az energiahatékonyságra irányuló tudatosító kampányok előnyeit;

| 44. | elismeri, hogy a jelenlegi politikák nem vezetnek az EU 2020-as energiahatékonysági céljának eléréséhez; emlékeztet a Bizottság ígéreteire, amelyek szerint 2020-ra a tagállamokra nézve kötelező energiahatékonysági célokat és kiegészítő intézkedéseket határoz meg, ha és amennyiben azok egyedi céljainak összessége nem felel meg a 20 %-os uniós célkitűzésnek; emlékeztet arra, hogy a 2030-as célkitűzéseket a hosszabb távú, 2050-ig terjedő jövőkép sarokpilléreiként kell meghatározni, hosszú beruházási ciklusok figyelembevételével; kéri az Európai Tanácsot, hogy a 2020-as és a 2030-as kötelező energiahatékonysági célokat a fenntartható energia- és éghajlat-politika sarokpilléreként határozza meg; |
| --- | --- |

44.

elismeri, hogy a jelenlegi politikák nem vezetnek az EU 2020-as energiahatékonysági céljának eléréséhez; emlékeztet a Bizottság ígéreteire, amelyek szerint 2020-ra a tagállamokra nézve kötelező energiahatékonysági célokat és kiegészítő intézkedéseket határoz meg, ha és amennyiben azok egyedi céljainak összessége nem felel meg a 20 %-os uniós célkitűzésnek; emlékeztet arra, hogy a 2030-as célkitűzéseket a hosszabb távú, 2050-ig terjedő jövőkép sarokpilléreiként kell meghatározni, hosszú beruházási ciklusok figyelembevételével; kéri az Európai Tanácsot, hogy a 2020-as és a 2030-as kötelező energiahatékonysági célokat a fenntartható energia- és éghajlat-politika sarokpilléreként határozza meg;

| 45. | hangsúlyozza, hogy az elsősorban a kibocsátáskereskedelmi mechanizmus keretében meghatározott, az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó egységes cél nem lesz képes kezelni az óriási energiahatékonysági lehetőséget a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokban, ugyanakkor azt eredményezi, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszeren belüli ágazatokon keresztüli, 2030-as széntelenítés nagyrészben a szükségesnél nagyobb költséggel valósuljon meg; megjegyzi, hogy az energiahatékonyság javításának megvalósítása előtt álló számos akadály nem pénzügyi természetű, és a kibocsátáskereskedelmi rendszer által nem kezelhető az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos célkitűzések egységes megközelítésének részeként; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy az elsősorban a kibocsátáskereskedelmi mechanizmus keretében meghatározott, az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó egységes cél nem lesz képes kezelni az óriási energiahatékonysági lehetőséget a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokban, ugyanakkor azt eredményezi, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszeren belüli ágazatokon keresztüli, 2030-as széntelenítés nagyrészben a szükségesnél nagyobb költséggel valósuljon meg; megjegyzi, hogy az energiahatékonyság javításának megvalósítása előtt álló számos akadály nem pénzügyi természetű, és a kibocsátáskereskedelmi rendszer által nem kezelhető az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatos célkitűzések egységes megközelítésének részeként;

| 46. | hangsúlyozza, hogy az épületek energiafelhasználásának csökkentése az EU hosszú távú energiahatékonysági politikájának központi eleme kellene, hogy legyen, tekintve, hogy a meglévő épületek felújítása költséghatékonysági szempontból hatalmas energiamegtakarítási potenciált jelent; hangsúlyozza, hogy jelentősen növelni kell az épületfelújítások jelenlegi arányát és minőségét annak érdekében, hogy az EU a meglévő épületállomány energiafogyasztását 2050-re a 2010-es szinthez képest 80 %-kal csökkenthesse; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy az épületek energiafelhasználásának csökkentése az EU hosszú távú energiahatékonysági politikájának központi eleme kellene, hogy legyen, tekintve, hogy a meglévő épületek felújítása költséghatékonysági szempontból hatalmas energiamegtakarítási potenciált jelent; hangsúlyozza, hogy jelentősen növelni kell az épületfelújítások jelenlegi arányát és minőségét annak érdekében, hogy az EU a meglévő épületállomány energiafogyasztását 2050-re a 2010-es szinthez képest 80 %-kal csökkenthesse;

| 47. | felhívja a figyelmet, hogy az épületekre vonatkozó ágazati szintű energiahatékonysági cél az épületállomány szükséges átalakítását fogja előidézni, biztosítva az ez által jelentett hatalmas energiaforrás kiaknázását. elismeri, hogy az e téren fennálló legtöbb akadály nem technológiai, hanem jogi, adminisztratív és pénzügyi jellegű, és hogy a piac átalakítása időigényes, és nagyban a hosszú távú célkitűzésektől, valamint a teljes épületállomány nullához közelítő energiafogyasztási szintjének 2050-ig történő elérése érdekében 2020-ra, 2030-ra és 2040-re kitűzött köztes célértékektől függ; |
| --- | --- |

47.

felhívja a figyelmet, hogy az épületekre vonatkozó ágazati szintű energiahatékonysági cél az épületállomány szükséges átalakítását fogja előidézni, biztosítva az ez által jelentett hatalmas energiaforrás kiaknázását. elismeri, hogy az e téren fennálló legtöbb akadály nem technológiai, hanem jogi, adminisztratív és pénzügyi jellegű, és hogy a piac átalakítása időigényes, és nagyban a hosszú távú célkitűzésektől, valamint a teljes épületállomány nullához közelítő energiafogyasztási szintjének 2050-ig történő elérése érdekében 2020-ra, 2030-ra és 2040-re kitűzött köztes célértékektől függ;

| 48. | kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki jobb módszereket és eszközöket az előrehaladás kiszámítására és nyomon követésére, hogy ennek segítségével az energiahatékonyságra vonatkozóan következetesebb és átláthatóbb uniós megközelítést lehessen kialakítani, továbbá hogy működjön együtt a tagállamokkal a politikai akadályok megszüntetése érdekében; megállapítja, hogy a gazdasági teljesítményhez viszonyított energiaintenzitás – elsősorban gazdasági okokból – több évtizede javul; véleménye szerint az energiahatékonyság is jelentős mozgatórugója lehet az anyagtudományoknak, és többet kell tenni annak érdekében, hogy az uniós iparágak segítséget kapjanak energiaintenzitásuk és versenyképességük további javításához – különösen a hő- és villamos energia önálló előállítása révén –, ami hozzájárul a kibocsátásáthelyezés kockázatának csökkentéséhez; kéri a Bizottságot, hogy mérje fel az energiahatékonyság fejlődését és alakulását az EU-ban az Unió fő világpiaci versenytársaihoz viszonyítva annak érdekében, hogy az energiahatékonyság javításával és az energiamegtakarítás előnyeivel kapcsolatos nem gazdasági jellegű konkrét tényezők fényében igazítsa ki az energiára vonatkozó előrejelzéseket, és az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások felülvizsgálata keretében dolgozzon ki kedvező feltételeket az energiahatékonysági beruházások számára; kéri a Bizottságot, hogy továbbra is mérje fel időben az energiatakarékosság alakulását az EU-ban az energiahatékonysági irányelv végrehajtásával és közelgő felülvizsgálatával kapcsolatban; |
| --- | --- |

48.

kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki jobb módszereket és eszközöket az előrehaladás kiszámítására és nyomon követésére, hogy ennek segítségével az energiahatékonyságra vonatkozóan következetesebb és átláthatóbb uniós megközelítést lehessen kialakítani, továbbá hogy működjön együtt a tagállamokkal a politikai akadályok megszüntetése érdekében; megállapítja, hogy a gazdasági teljesítményhez viszonyított energiaintenzitás – elsősorban gazdasági okokból – több évtizede javul; véleménye szerint az energiahatékonyság is jelentős mozgatórugója lehet az anyagtudományoknak, és többet kell tenni annak érdekében, hogy az uniós iparágak segítséget kapjanak energiaintenzitásuk és versenyképességük további javításához – különösen a hő- és villamos energia önálló előállítása révén –, ami hozzájárul a kibocsátásáthelyezés kockázatának csökkentéséhez; kéri a Bizottságot, hogy mérje fel az energiahatékonyság fejlődését és alakulását az EU-ban az Unió fő világpiaci versenytársaihoz viszonyítva annak érdekében, hogy az energiahatékonyság javításával és az energiamegtakarítás előnyeivel kapcsolatos nem gazdasági jellegű konkrét tényezők fényében igazítsa ki az energiára vonatkozó előrejelzéseket, és az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások felülvizsgálata keretében dolgozzon ki kedvező feltételeket az energiahatékonysági beruházások számára; kéri a Bizottságot, hogy továbbra is mérje fel időben az energiatakarékosság alakulását az EU-ban az energiahatékonysági irányelv végrehajtásával és közelgő felülvizsgálatával kapcsolatban;

| 49. | megjegyzi, hogy jelenleg az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer az ipar és az energiaágazat üvegházhatásúgáz-kibocsátása csökkentésének, illetve a fenntartható technológiákba történő beruházások költséghatékony és gazdaságilag eredményes előmozdításának fő eszköze; megállapítja ezért, hogy az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer strukturális továbbfejlesztésére van szükség ahhoz, hogy a rendszer hatékonyan és automatikusan reagálhasson a gazdasági ingadozásokra, és ezáltal elkerülhetők legyenek az ad hoc piaci intervenciók, továbbá a kiszámítható és megbízható rendszernek köszönhetően hosszú távon helyreálljon a befektetői bizalom; szorgalmazza a kibocsátáskereskedelmi rendszer sürgős strukturális reformjára irányuló javaslat benyújtását 2014 folyamán, a kibocsátási egységek jelenlegi túlkínálata és a mechanizmus rugalmatlanságának kezelése érdekében; hangsúlyozza, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer reformja során biztosítani kell, hogy a rendszer továbbra is teljes mértékben piaci alapon működjön; |
| --- | --- |

49.

megjegyzi, hogy jelenleg az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer az ipar és az energiaágazat üvegházhatásúgáz-kibocsátása csökkentésének, illetve a fenntartható technológiákba történő beruházások költséghatékony és gazdaságilag eredményes előmozdításának fő eszköze; megállapítja ezért, hogy az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer strukturális továbbfejlesztésére van szükség ahhoz, hogy a rendszer hatékonyan és automatikusan reagálhasson a gazdasági ingadozásokra, és ezáltal elkerülhetők legyenek az ad hoc piaci intervenciók, továbbá a kiszámítható és megbízható rendszernek köszönhetően hosszú távon helyreálljon a befektetői bizalom; szorgalmazza a kibocsátáskereskedelmi rendszer sürgős strukturális reformjára irányuló javaslat benyújtását 2014 folyamán, a kibocsátási egységek jelenlegi túlkínálata és a mechanizmus rugalmatlanságának kezelése érdekében; hangsúlyozza, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer reformja során biztosítani kell, hogy a rendszer továbbra is teljes mértékben piaci alapon működjön;

| 50. | emlékezteti a Bizottságot, hogy a Parlament már felszólította jogszabályra irányuló javaslat lehető leghamarabb történő benyújtására az 1,74 %-os éves lineáris csökkentési követelmény módosításáról annak érdekében, hogy teljesüljenek a szén-dioxid-kibocsátás 2050-ig történő csökkentésére vonatkozó cél követelményei; |
| --- | --- |

50.

emlékezteti a Bizottságot, hogy a Parlament már felszólította jogszabályra irányuló javaslat lehető leghamarabb történő benyújtására az 1,74 %-os éves lineáris csökkentési követelmény módosításáról annak érdekében, hogy teljesüljenek a szén-dioxid-kibocsátás 2050-ig történő csökkentésére vonatkozó cél követelményei;

| 51. | úgy véli továbbá, hogy a Bizottságnak javasolnia kellene az árverési bevételeknek az innovatív, környezetbarát technológiák céljaira történő, kötelező elkülönítését; véleménye szerint a kibocsátásáthelyezés kockázatának kitett ágazatokra és alágazatokra vonatkozó rendelkezéseket fenn kell tartani, és csak az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló kötelező érvényű nemzetközi megállapodások fényében lehet ezeket felülvizsgálni, biztosítva ezáltal a lehető legmagasabb szintű kiszámíthatóságot az ipar számára; |
| --- | --- |

51.

úgy véli továbbá, hogy a Bizottságnak javasolnia kellene az árverési bevételeknek az innovatív, környezetbarát technológiák céljaira történő, kötelező elkülönítését; véleménye szerint a kibocsátásáthelyezés kockázatának kitett ágazatokra és alágazatokra vonatkozó rendelkezéseket fenn kell tartani, és csak az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló kötelező érvényű nemzetközi megállapodások fényében lehet ezeket felülvizsgálni, biztosítva ezáltal a lehető legmagasabb szintű kiszámíthatóságot az ipar számára;

| 52. | megállapítja, hogy az EU-nak olyan, 2030-ra szóló átfogó szakpolitikai keretre van szüksége, amely ösztönzi a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli, az uniós üvegházhatású gázkibocsátás 60 %-áért felelős ágazatokba való befektetést és azok hosszú távú széntelenítését; kiemeli egyes ágazatok, például az építőipar vagy a közlekedés kihasználatlan energiahatékonyságában rejlő jelentős lehetőséget (a becsült energiahatékonysági potenciál 61 %, illetve 41 %); hangsúlyozza, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatok jelentős mértékben megkönnyíthetik az EU szén-dioxid-kibocsátáscsökkentésre irányuló erőfeszítéseit, ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokra vonatkozó 2030-ra szóló ambiciózus keret kidolgozását, ugyanakkor a tagállamoknak hagyják meg a lehetőséget arra, hogy rugalmasan határozzák meg saját módszereiket vállaláselosztási céljaik teljesítésére; elismeri, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokat érintő célokat valamennyi ágazat lehetőségeinek alulról felfelé történő értékelésére kell alapozni; |
| --- | --- |

52.

megállapítja, hogy az EU-nak olyan, 2030-ra szóló átfogó szakpolitikai keretre van szüksége, amely ösztönzi a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli, az uniós üvegházhatású gázkibocsátás 60 %-áért felelős ágazatokba való befektetést és azok hosszú távú széntelenítését; kiemeli egyes ágazatok, például az építőipar vagy a közlekedés kihasználatlan energiahatékonyságában rejlő jelentős lehetőséget (a becsült energiahatékonysági potenciál 61 %, illetve 41 %); hangsúlyozza, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatok jelentős mértékben megkönnyíthetik az EU szén-dioxid-kibocsátáscsökkentésre irányuló erőfeszítéseit, ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokra vonatkozó 2030-ra szóló ambiciózus keret kidolgozását, ugyanakkor a tagállamoknak hagyják meg a lehetőséget arra, hogy rugalmasan határozzák meg saját módszereiket vállaláselosztási céljaik teljesítésére; elismeri, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokat érintő célokat valamennyi ágazat lehetőségeinek alulról felfelé történő értékelésére kell alapozni;

| 53. | kiemeli, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazati célok (vállaláselosztás) a rendszeren belüli ágazatok céljaihoz képest viszonylag szerények, és hogy az olyan erősen vitatott, a kibocsátáskereskedelmi rendszerben nem megengedett kibocsátási egységek, mint például az ipari gázok egységei még mindig megengedettek a vállaláselosztás keretében; |
| --- | --- |

53.

kiemeli, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazati célok (vállaláselosztás) a rendszeren belüli ágazatok céljaihoz képest viszonylag szerények, és hogy az olyan erősen vitatott, a kibocsátáskereskedelmi rendszerben nem megengedett kibocsátási egységek, mint például az ipari gázok egységei még mindig megengedettek a vállaláselosztás keretében;

| 54. | felkéri a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb nyújtson be javaslatot arra vonatkozóan, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszerben már nem használható kibocsátási egységeket vonják ki a vállaláselosztás rendszeréből is, továbbá kéri a tagállamokat, hogy haladéktalanul vállaljanak kötelezettséget az iparra rótt kötelezettségekkel megegyező elvek követésére; |
| --- | --- |

54.

felkéri a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb nyújtson be javaslatot arra vonatkozóan, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszerben már nem használható kibocsátási egységeket vonják ki a vállaláselosztás rendszeréből is, továbbá kéri a tagállamokat, hogy haladéktalanul vállaljanak kötelezettséget az iparra rótt kötelezettségekkel megegyező elvek követésére;

| 55. | kéri a Bizottságot, hogy nagyratörőbb keretet javasoljon a kibocsátáskereskedelmi rendszerben részt nem vevő ágazatok (vállaláselosztás) számára; |
| --- | --- |

55.

kéri a Bizottságot, hogy nagyratörőbb keretet javasoljon a kibocsátáskereskedelmi rendszerben részt nem vevő ágazatok (vállaláselosztás) számára;

| 56. | hangsúlyozza, hogy nem vették kellőképpen figyelembe a metán (CH4) globális felmelegedésre gyakorolt hatását, tekintve, hogy a metán globális felmelegedési potenciálja (GWP) 15 év alatt 80-szorosa, 40 év alatt pedig 49-szerese a szén-dioxidénak; felszólítja a Bizottságot, hogy az ÜHG-kibocsátás csökkentésére irányuló politikája során alaposabban elemezze a metán hatását, értékelje a lehetőségeket, és tegyen javaslatot egy olyan metánkibocsátás-csökkentésre vonatkozó tervre, amely igazodik bizonyos ágazatok és tagállamok sajátos helyzetéhez; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy nem vették kellőképpen figyelembe a metán (CH4) globális felmelegedésre gyakorolt hatását, tekintve, hogy a metán globális felmelegedési potenciálja (GWP) 15 év alatt 80-szorosa, 40 év alatt pedig 49-szerese a szén-dioxidénak; felszólítja a Bizottságot, hogy az ÜHG-kibocsátás csökkentésére irányuló politikája során alaposabban elemezze a metán hatását, értékelje a lehetőségeket, és tegyen javaslatot egy olyan metánkibocsátás-csökkentésre vonatkozó tervre, amely igazodik bizonyos ágazatok és tagállamok sajátos helyzetéhez;

| 57. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy egyedi közlekedéspolitikai keretet, minthogy a közlekedési ágazat az EU üvegházhatásúgáz-kibocsátásának és energiafogyasztásának negyedéért felel, és ezzel az energiatermelés után a második legnagyobb üvegházhatásúgáz-kibocsátó ágazat; |
| --- | --- |

57.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy egyedi közlekedéspolitikai keretet, minthogy a közlekedési ágazat az EU üvegházhatásúgáz-kibocsátásának és energiafogyasztásának negyedéért felel, és ezzel az energiatermelés után a második legnagyobb üvegházhatásúgáz-kibocsátó ágazat;

| 58. | fontos szerepet tulajdonít a fejlett bioüzemanyagoknak a közlekedésből eredő üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentésében, amelyek emellett növelik az energiabiztonságot és hozzájárulnak a növekedéshez és a munkahelyteremtéshez; |
| --- | --- |

58.

fontos szerepet tulajdonít a fejlett bioüzemanyagoknak a közlekedésből eredő üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentésében, amelyek emellett növelik az energiabiztonságot és hozzájárulnak a növekedéshez és a munkahelyteremtéshez;

| 59. | megállapítja az üzemanyag-minőségről szóló irányelv szerinti teljes szénelszámolás fontosságát a közlekedési üzemanyagokból származó, a teljes életciklusra számított üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése céljából; hangsúlyozza, hogy az üzemanyag-minőségről szóló irányelv fontos szerepet játszhat a fenntartható bioüzemanyagoknak a 2030-ig terjedő éghajlat- és energiapolitika keretében történő előmozdításában; sajnálja ezért, hogy a Bizottság részéről nincs meg a kellő akarat az üzemanyag-minőségről szóló irányelv folytatásának biztosítására 2020 után; |
| --- | --- |

59.

megállapítja az üzemanyag-minőségről szóló irányelv szerinti teljes szénelszámolás fontosságát a közlekedési üzemanyagokból származó, a teljes életciklusra számított üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése céljából; hangsúlyozza, hogy az üzemanyag-minőségről szóló irányelv fontos szerepet játszhat a fenntartható bioüzemanyagoknak a 2030-ig terjedő éghajlat- és energiapolitika keretében történő előmozdításában; sajnálja ezért, hogy a Bizottság részéről nincs meg a kellő akarat az üzemanyag-minőségről szóló irányelv folytatásának biztosítására 2020 után;

| 60. | felhívja a Bizottságot, hogy határozzon meg olyan mutatókat, amelyek alkalmasak a kibocsátáskereskedelmi rendszerbe (ETS) nem tartozó egyes ágazatokban megvalósított előrelépés felmérésére, különösen az épületek fenntarthatósági teljesítménye tekintetében; |
| --- | --- |

60.

felhívja a Bizottságot, hogy határozzon meg olyan mutatókat, amelyek alkalmasak a kibocsátáskereskedelmi rendszerbe (ETS) nem tartozó egyes ágazatokban megvalósított előrelépés felmérésére, különösen az épületek fenntarthatósági teljesítménye tekintetében;

| 61. | úgy véli, hogy a kapcsolt energiatermelésnek és a hatékony távfűtésnek és hűtésnek fontos szerepe van az energiahatékonyság növelésében, a megújuló energiaforrások hő- és villamos energia előállítására történő felhasználásának optimalizálásában és a helyi levegő minőségének javításában a jelenben és a jövőben is; felhívja az EU-t, hogy mérlegelje a fűtési és hűtési ágazatnak a fenntartható energiarendszer felé vezető megoldásokba történő teljes körű bevonását; megállapítja, hogy az említett ágazat a végső energiafogyasztás 45 %-át teszi ki az EU-ban; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy gyűjtse össze a szükséges adatokat a fűtés és hűtés energiaforrásairól és felhasználásairól, valamint a hő különböző végső fogyasztói csoportok (pl. lakosság, ipar, szolgáltatóipar) közötti elosztásáról; felszólítja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a könnyen hozzáférhető, hatékony fűtési és hűtési megoldásokat; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy a kapcsolt energiatermelésnek és a hatékony távfűtésnek és hűtésnek fontos szerepe van az energiahatékonyság növelésében, a megújuló energiaforrások hő- és villamos energia előállítására történő felhasználásának optimalizálásában és a helyi levegő minőségének javításában a jelenben és a jövőben is; felhívja az EU-t, hogy mérlegelje a fűtési és hűtési ágazatnak a fenntartható energiarendszer felé vezető megoldásokba történő teljes körű bevonását; megállapítja, hogy az említett ágazat a végső energiafogyasztás 45 %-át teszi ki az EU-ban; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy gyűjtse össze a szükséges adatokat a fűtés és hűtés energiaforrásairól és felhasználásairól, valamint a hő különböző végső fogyasztói csoportok (pl. lakosság, ipar, szolgáltatóipar) közötti elosztásáról; felszólítja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a könnyen hozzáférhető, hatékony fűtési és hűtési megoldásokat;

| 62. | hangsúlyozza a távfűtésben és -hűtésben rejlő komoly lehetőségeket az energiahatékonyság növelésére a kombinált hő- és villamosenergia erőművekből, hulladékégetőkből és ipari energetikai folyamatokból származó, máskülönben kárba vesző hő újrahasznosítása révén; ezenfelül megállapítja, hogy mindez olyan integrált megoldást nyújthat a városi területeken, amely lehetővé teszi, hogy az EU csökkentse az energiaimporttól való függőségét, és a polgárok számára megfizethető szinten tartsa a fűtés és hűtés költségét; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza a távfűtésben és -hűtésben rejlő komoly lehetőségeket az energiahatékonyság növelésére a kombinált hő- és villamosenergia erőművekből, hulladékégetőkből és ipari energetikai folyamatokból származó, máskülönben kárba vesző hő újrahasznosítása révén; ezenfelül megállapítja, hogy mindez olyan integrált megoldást nyújthat a városi területeken, amely lehetővé teszi, hogy az EU csökkentse az energiaimporttól való függőségét, és a polgárok számára megfizethető szinten tartsa a fűtés és hűtés költségét;

| 63. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a megújuló energiaforrásokban fennmaradó potenciált fűtés és hűtés tekintetében, és tanulmányozzák a megújuló energiaforrások fokozott fogyasztása és az energiahatékonyságról szóló irányelv, illetve az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv végrehajtása között lehetséges szinergiákat; |
| --- | --- |

63.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a megújuló energiaforrásokban fennmaradó potenciált fűtés és hűtés tekintetében, és tanulmányozzák a megújuló energiaforrások fokozott fogyasztása és az energiahatékonyságról szóló irányelv, illetve az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv végrehajtása között lehetséges szinergiákat;

| 64. | megállapítja, hogy az ikt-ágazat jelentős áramfogyasztóként hatalmas energiamegtakarítási potenciállal rendelkezik, és példaképpé válhat az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások támogatása terén, mivel az EU-ban található adatközpontok fogyasztása a teljes villamosenergia-fogyasztás mintegy 1,5 %-át teszi ki, és mivel a fogyasztók egyre inkább tudatában vannak az általuk használt informatikai és felhőalapú szolgáltatások szénlábnyomának; |
| --- | --- |

64.

megállapítja, hogy az ikt-ágazat jelentős áramfogyasztóként hatalmas energiamegtakarítási potenciállal rendelkezik, és példaképpé válhat az energiahatékonyság és a megújuló energiaforrások támogatása terén, mivel az EU-ban található adatközpontok fogyasztása a teljes villamosenergia-fogyasztás mintegy 1,5 %-át teszi ki, és mivel a fogyasztók egyre inkább tudatában vannak az általuk használt informatikai és felhőalapú szolgáltatások szénlábnyomának;

A szakpolitikai eszközök összhangja

| 65. | megismétli, hogy az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló keretének célkitűzéseit a lehető legköltséghatékonyabb módon kell megvalósítani; úgy véli, hogy ezt egyértelmű beruházási jelzésekkel és a túlkompenzáció, valamint a túlzott összetettség és az ipart sújtó szabályozási terhek elkerülése révén lehet elérni; úgy véli, hogy ennek következtében a keretnek a benne megszabott korlátok között a tagállamok számára rugalmasságot és szabadságot, a beruházási döntésekhez pedig stabilitást és egyértelmű helyzetet kell biztosítania; felszólítja a tagállamokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben az uniós keretet; |
| --- | --- |

65.

megismétli, hogy az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló keretének célkitűzéseit a lehető legköltséghatékonyabb módon kell megvalósítani; úgy véli, hogy ezt egyértelmű beruházási jelzésekkel és a túlkompenzáció, valamint a túlzott összetettség és az ipart sújtó szabályozási terhek elkerülése révén lehet elérni; úgy véli, hogy ennek következtében a keretnek a benne megszabott korlátok között a tagállamok számára rugalmasságot és szabadságot, a beruházási döntésekhez pedig stabilitást és egyértelmű helyzetet kell biztosítania; felszólítja a tagállamokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben az uniós keretet;

| 66. | hangsúlyozza a fokozott koordináció fontosságát az éghajlattal és energiával kapcsolatos számos kihívás kezelésében, az átlátható uniós energiapiac létrehozásában és az energiaügy terén bevált gyakorlatok uniós szintű cseréjének kialakításában a nemzeti intézkedések hatékonyabbá és következetesebbé tétele érdekében; úgy véli, hogy az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló keretének tartalmaznia kell olyan rendelkezéseket, amelyek a tagállamok számára előírják a szomszédos országokkal való tárgyalásokat, amennyiben energiaellátásukban bármely jelentős változtatást terveznek; |
| --- | --- |

66.

hangsúlyozza a fokozott koordináció fontosságát az éghajlattal és energiával kapcsolatos számos kihívás kezelésében, az átlátható uniós energiapiac létrehozásában és az energiaügy terén bevált gyakorlatok uniós szintű cseréjének kialakításában a nemzeti intézkedések hatékonyabbá és következetesebbé tétele érdekében; úgy véli, hogy az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló keretének tartalmaznia kell olyan rendelkezéseket, amelyek a tagállamok számára előírják a szomszédos országokkal való tárgyalásokat, amennyiben energiaellátásukban bármely jelentős változtatást terveznek;

| 67. | emlékeztet arra, hogy a holisztikus megközelítésen alapuló világos, koherens és következetes szakpolitikai és szabályozási keret kiemelkedő fontosságú ahhoz, hogy költséghatékony és fenntartható módon támogassa a gazdaságot, elősegítse a növekedést, stabil és megfizethető energiaárakat biztosítson, valamint segítsen ösztönözni a Bizottság 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervében meghatározott azon lehetőségekbe, amelyekkel nem veszíthetünk (ún. „no regret” lehetőségekbe: megújuló energiaforrásokba, energiahatékonyságba és intelligens infrastruktúrákba) történő szükséges beruházásokat; megállapítja, hogy a 2020-ra szóló célértékeink közötti ellentmondások hozzájárultak a szén-dioxid jelenlegi alacsony árához; |
| --- | --- |

67.

emlékeztet arra, hogy a holisztikus megközelítésen alapuló világos, koherens és következetes szakpolitikai és szabályozási keret kiemelkedő fontosságú ahhoz, hogy költséghatékony és fenntartható módon támogassa a gazdaságot, elősegítse a növekedést, stabil és megfizethető energiaárakat biztosítson, valamint segítsen ösztönözni a Bizottság 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervében meghatározott azon lehetőségekbe, amelyekkel nem veszíthetünk (ún. „no regret” lehetőségekbe: megújuló energiaforrásokba, energiahatékonyságba és intelligens infrastruktúrákba) történő szükséges beruházásokat; megállapítja, hogy a 2020-ra szóló célértékeink közötti ellentmondások hozzájárultak a szén-dioxid jelenlegi alacsony árához;

| 68. | hangsúlyozza, hogy a hosszú távú zöld beruházások szempontjából létfontosságú, hogy a közép- és hosszú távú szabályozás kiszámítható legyen az ipar számára, és ambiciózus és kötelező célok kitűzését szorgalmazza az üvegházhatású gázok kibocsátása, a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság tekintetében; |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza, hogy a hosszú távú zöld beruházások szempontjából létfontosságú, hogy a közép- és hosszú távú szabályozás kiszámítható legyen az ipar számára, és ambiciózus és kötelező célok kitűzését szorgalmazza az üvegházhatású gázok kibocsátása, a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság tekintetében;

| 69. | hangsúlyozza, hogy a 2020 utáni időszak legkoherensebb megközelítése egy 2030-as uniós szintű üvegházhatásúgáz-kibocsátási cél meghatározása lenne, amely figyelembe veszi az energiahatékonyságra és a megújuló energiaforrásokra vonatkozó EU 2030-as célkitűzések nyomán elért kibocsátáscsökkentéseket; megjegyzi, hogy az úgynevezett „csomag alapú megközelítés”, amely a meglévő költséghatékony energiatakarékossági lehetőségekkel összhangban meghatározott energiahatékonysági, megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos és üvegházhatásúgáz-kibocsátási célokból áll, lehetővé tenné az EU számára, hogy a versenyképesség, az energiabiztonság és a szénmentesítés tekintetében kitűzött céljait alacsonyabb CO2- árakkal és az iparra háruló kevesebb teherrel teljesítse ahhoz képest, hogy ha csak az üvegházhatásúgáz-kibocsátási célt tűzné ki; |
| --- | --- |

69.

hangsúlyozza, hogy a 2020 utáni időszak legkoherensebb megközelítése egy 2030-as uniós szintű üvegházhatásúgáz-kibocsátási cél meghatározása lenne, amely figyelembe veszi az energiahatékonyságra és a megújuló energiaforrásokra vonatkozó EU 2030-as célkitűzések nyomán elért kibocsátáscsökkentéseket; megjegyzi, hogy az úgynevezett „csomag alapú megközelítés”, amely a meglévő költséghatékony energiatakarékossági lehetőségekkel összhangban meghatározott energiahatékonysági, megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos és üvegházhatásúgáz-kibocsátási célokból áll, lehetővé tenné az EU számára, hogy a versenyképesség, az energiabiztonság és a szénmentesítés tekintetében kitűzött céljait alacsonyabb CO2- árakkal és az iparra háruló kevesebb teherrel teljesítse ahhoz képest, hogy ha csak az üvegházhatásúgáz-kibocsátási célt tűzné ki;

| 70. | megjegyzi, hogy az Unió javasolta az előzetes kötelezettségvállalásoknak az éghajlat-változási megállapodás 2015-ös megkötése előtti nemzetközi felülvizsgálatát; ezért felszólítja a Tanácsot, hogy állapodjon meg egy egyértelmű ütemterv szerint zajló felülvizsgálati folyamatról, amely garantálja az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós célkitűzésnek és egyéb ehhez kapcsolódó céloknak a felülvizsgálatát és szükség esetén kiigazítását; |
| --- | --- |

70.

megjegyzi, hogy az Unió javasolta az előzetes kötelezettségvállalásoknak az éghajlat-változási megállapodás 2015-ös megkötése előtti nemzetközi felülvizsgálatát; ezért felszólítja a Tanácsot, hogy állapodjon meg egy egyértelmű ütemterv szerint zajló felülvizsgálati folyamatról, amely garantálja az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós célkitűzésnek és egyéb ehhez kapcsolódó céloknak a felülvizsgálatát és szükség esetén kiigazítását;

| 71. | hangsúlyozza, hogy a belső piac megfelelő működésének biztosítása érdekében szükség van az eszközök és a célok, illetve koherenciájuk átfogó elemzésére; kiemeli, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó célkitűzésnek elég ambiciózusnak kell lennie ahhoz, hogy az energiahatékonysági és megújulóenergia-célokkal már elérteken túlmenően további ösztönzőket adjon, és összhangban legyen a veszélyes éghajlatváltozás megakadályozásához tudományos szempontból szükségesnek tartott csökkentési szintekkel; |
| --- | --- |

71.

hangsúlyozza, hogy a belső piac megfelelő működésének biztosítása érdekében szükség van az eszközök és a célok, illetve koherenciájuk átfogó elemzésére; kiemeli, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó célkitűzésnek elég ambiciózusnak kell lennie ahhoz, hogy az energiahatékonysági és megújulóenergia-célokkal már elérteken túlmenően további ösztönzőket adjon, és összhangban legyen a veszélyes éghajlatváltozás megakadályozásához tudományos szempontból szükségesnek tartott csökkentési szintekkel;

| 72. | kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az éghajlatra és az energiára vonatkozó célkitűzések közötti kölcsönhatásokat, hogy uniós szinten a leghatékonyabb szakpolitikákat lehessen kialakítani, és el lehessen kerülni az összehangolatlan célok és intézkedések nyomán keletkező problémákat, figyelembe véve a nemzeti GDP mellett az egyes tagállamok költséghatékony kibocsátáscsökkentési kapacitásait és potenciálját is; emlékeztet arra, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokban (például az építőiparban és a közlekedésben) az energiahatékonyság terén megvalósult előrelépések az üvegházhatásúgáz-kibocsátások jelentős mértékű csökkenéséhez fognak vezetni, amivel lehetővé válik a többi ágazat által vállalt szénmentesítési erőfeszítések csökkentése; |
| --- | --- |

72.

kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az éghajlatra és az energiára vonatkozó célkitűzések közötti kölcsönhatásokat, hogy uniós szinten a leghatékonyabb szakpolitikákat lehessen kialakítani, és el lehessen kerülni az összehangolatlan célok és intézkedések nyomán keletkező problémákat, figyelembe véve a nemzeti GDP mellett az egyes tagállamok költséghatékony kibocsátáscsökkentési kapacitásait és potenciálját is; emlékeztet arra, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívüli ágazatokban (például az építőiparban és a közlekedésben) az energiahatékonyság terén megvalósult előrelépések az üvegházhatásúgáz-kibocsátások jelentős mértékű csökkenéséhez fognak vezetni, amivel lehetővé válik a többi ágazat által vállalt szénmentesítési erőfeszítések csökkentése;

| 73. | kéri a Bizottságot, hogy fokozza a hármas célkitűzést alkalmazó megközelítés hatékonyságát és költséghatékonyságát olyan összehangolt és koherens szakpolitikák révén, amelyek tekintetében tényleges hasznot jelentenek a szóban forgó célkitűzések között meglévő kölcsönhatások; |
| --- | --- |

73.

kéri a Bizottságot, hogy fokozza a hármas célkitűzést alkalmazó megközelítés hatékonyságát és költséghatékonyságát olyan összehangolt és koherens szakpolitikák révén, amelyek tekintetében tényleges hasznot jelentenek a szóban forgó célkitűzések között meglévő kölcsönhatások;

| 74. | megjegyzi, hogy a 2030-as célkitűzésekről szóló vitát a potenciális hatásokról országonként és ágazatonként elvégzett szilárd gazdasági elemzésre kell alapozni; kéri a Bizottságot, hogy tegye közzé a témában készült valamennyi rendelkezésre álló adatot és elemzést annak megállapítása érdekében, hogy egyenlőtlen terhek nehezednének-e a tagállamokra; |
| --- | --- |

74.

megjegyzi, hogy a 2030-as célkitűzésekről szóló vitát a potenciális hatásokról országonként és ágazatonként elvégzett szilárd gazdasági elemzésre kell alapozni; kéri a Bizottságot, hogy tegye közzé a témában készült valamennyi rendelkezésre álló adatot és elemzést annak megállapítása érdekében, hogy egyenlőtlen terhek nehezednének-e a tagállamokra;

| 75. | úgy véli, hogy a tagállamokat és a régiókat jobb együttműködésre kell ösztönözni, hogy optimalizálják a megújuló energiaforrások – többek között a tengeri szélenergia – terjesztésének kutatását, fejlesztését, hatékonyságát, és az ezzel kapcsolatos innovatív erőfeszítéseket; sajnálatának ad hangot, amiért a megújuló energiaforrásokról szóló 2009. évi irányelvben bevezetett együttműködési mechanizmusokat mostanáig alig alkalmazták, és felszólít e mechanizmusok fokozott alkalmazására; tudomásul veszi a Bizottság megállapításait, melyek szerint az együttműködés jelenlegi hatókörének megfelelőbb kihasználása jelentős haszonnal – többek között a kereskedelem fellendülésével – járna; hangsúlyozza, hogy a regionális integrációra kiemelkedő szerep vár a megújuló energiaforrások költséghatékony használatában; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy a Bizottságra fontos szerep vár a megújuló energiaforrásokra és az egyes tagállamok lehetőségeire vonatkozó megfelelő elemzések koordinálásában, pénzügyi támogatásában és elkészítésében, valamint a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos nemzeti szakpolitikák fokozatos közelítésének ösztönzésében; |
| --- | --- |

75.

úgy véli, hogy a tagállamokat és a régiókat jobb együttműködésre kell ösztönözni, hogy optimalizálják a megújuló energiaforrások – többek között a tengeri szélenergia – terjesztésének kutatását, fejlesztését, hatékonyságát, és az ezzel kapcsolatos innovatív erőfeszítéseket; sajnálatának ad hangot, amiért a megújuló energiaforrásokról szóló 2009. évi irányelvben bevezetett együttműködési mechanizmusokat mostanáig alig alkalmazták, és felszólít e mechanizmusok fokozott alkalmazására; tudomásul veszi a Bizottság megállapításait, melyek szerint az együttműködés jelenlegi hatókörének megfelelőbb kihasználása jelentős haszonnal – többek között a kereskedelem fellendülésével – járna; hangsúlyozza, hogy a regionális integrációra kiemelkedő szerep vár a megújuló energiaforrások költséghatékony használatában; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy a Bizottságra fontos szerep vár a megújuló energiaforrásokra és az egyes tagállamok lehetőségeire vonatkozó megfelelő elemzések koordinálásában, pénzügyi támogatásában és elkészítésében, valamint a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos nemzeti szakpolitikák fokozatos közelítésének ösztönzésében;

| 76. | megjegyzi, hogy az Európai Uniónak olyan szakpolitikák révén kell teljesítenie az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó kötelezettségvállalását, amelyek megakadályozzák a nagymértékű üvegházhatásúgáz-kibocsátással járó, nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagokkal, például az olajhomokkal kapcsolatos fejlesztéseket; |
| --- | --- |

76.

megjegyzi, hogy az Európai Uniónak olyan szakpolitikák révén kell teljesítenie az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó kötelezettségvállalását, amelyek megakadályozzák a nagymértékű üvegházhatásúgáz-kibocsátással járó, nem hagyományos fosszilis tüzelőanyagokkal, például az olajhomokkal kapcsolatos fejlesztéseket;

| 77. | felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be elemzést arról, hogyan fejleszthetők fenntarthatóbb és költséghatékonyabb módon a különböző – köztük a megújuló – energiaforrások, figyelembe véve a környezetre gyakorolt hatásokat, a rendszerrel kapcsolatos összköltségeket, a nyersanyagfüggőséggel kapcsolatos szempontokat (különös tekintettel az Európában alig található ritkaföldfémekre), a forráshatékonyságot és az életciklust; |
| --- | --- |

77.

felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be elemzést arról, hogyan fejleszthetők fenntarthatóbb és költséghatékonyabb módon a különböző – köztük a megújuló – energiaforrások, figyelembe véve a környezetre gyakorolt hatásokat, a rendszerrel kapcsolatos összköltségeket, a nyersanyagfüggőséggel kapcsolatos szempontokat (különös tekintettel az Európában alig található ritkaföldfémekre), a forráshatékonyságot és az életciklust;

| 78. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő elemzést arról, hogy a megújuló energiák olyan stabil forrásai, mint a vízenergia (különösen a szivattyús tároló létesítmények), a fenntartható biomassza vagy a geotermikus energia a fosszilis energiaforrásokkal együtt hogyan egészíthetik ki a különböző megújuló energiaforrásokat; kéri a Bizottságot, hogy a biomasszaforrások nem hatékony használatának korlátozása érdekében tegyen javaslatot a szilárd és a gáznemű biomasszára vonatkozó fenntarthatósági kritériumokra, tekintetbe véve a teljes életciklusra számított üvegházhatásúgáz-kibocsátást; |
| --- | --- |

78.

felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő elemzést arról, hogy a megújuló energiák olyan stabil forrásai, mint a vízenergia (különösen a szivattyús tároló létesítmények), a fenntartható biomassza vagy a geotermikus energia a fosszilis energiaforrásokkal együtt hogyan egészíthetik ki a különböző megújuló energiaforrásokat; kéri a Bizottságot, hogy a biomasszaforrások nem hatékony használatának korlátozása érdekében tegyen javaslatot a szilárd és a gáznemű biomasszára vonatkozó fenntarthatósági kritériumokra, tekintetbe véve a teljes életciklusra számított üvegházhatásúgáz-kibocsátást;

| 79. | hangsúlyozza az erőforrás-hatékonyságnak az EU energiával és éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzéseinek megvalósításában játszott szerepét; szorgalmazza, hogy a Bizottság és a tagállamok az erőforrás-hatékonysági céljaikat ténylegesen építsék be a többi kulcsfontosságú szakpolitikai területbe, osszák meg egymással a bevált gyakorlatokat, valamint hogy fokozatosan szüntessék meg a támogatásokat, amelyek az erőforrások nem hatékony felhasználását eredményezik; |
| --- | --- |

79.

hangsúlyozza az erőforrás-hatékonyságnak az EU energiával és éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzéseinek megvalósításában játszott szerepét; szorgalmazza, hogy a Bizottság és a tagállamok az erőforrás-hatékonysági céljaikat ténylegesen építsék be a többi kulcsfontosságú szakpolitikai területbe, osszák meg egymással a bevált gyakorlatokat, valamint hogy fokozatosan szüntessék meg a támogatásokat, amelyek az erőforrások nem hatékony felhasználását eredményezik;

| 80. | felhívja a Bizottságot, hogy állítson fel könnyen hozzáférhető, online adatbázist az erőforrás-hatékonyság terén bevált gyakorlatokról; |
| --- | --- |

80.

felhívja a Bizottságot, hogy állítson fel könnyen hozzáférhető, online adatbázist az erőforrás-hatékonyság terén bevált gyakorlatokról;

| 81. | emlékeztet arra, hogy az uniós jogalkotási aktusok időben történő átültetése és végrehajtása, különösen a környezetvédelmi és energiaipari ágazatban, kötelező és szükséges a piac felaprózódásának elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

81.

emlékeztet arra, hogy az uniós jogalkotási aktusok időben történő átültetése és végrehajtása, különösen a környezetvédelmi és energiaipari ágazatban, kötelező és szükséges a piac felaprózódásának elkerülése érdekében;

| 82. | kéri a Bizottságot, hogy mérje fel az energiatakarékosság alakulását az EU-ban; |
| --- | --- |

82.

kéri a Bizottságot, hogy mérje fel az energiatakarékosság alakulását az EU-ban;

| 83. | megjegyzi, hogy a 2013-ban közzétett, a 2012-es energiahatékonysági irányelv keretében megállapított indikatív nemzeti hatékonysági célok egyértelműen nem adják ki együtt a megállapodás szerinti 20 %-os uniós ambíciószintet; ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság ne várjon tovább, hanem tegyen javaslatot új szakpolitikákra és intézkedésekre, így 2020-ra szóló, kötelező energiahatékonysági célra is, és a célok közti összhang biztosítása érdekében foglalja bele e kötelező energiahatékonysági célt a 2030-as keretről szóló, soron következő közleményébe; |
| --- | --- |

83.

megjegyzi, hogy a 2013-ban közzétett, a 2012-es energiahatékonysági irányelv keretében megállapított indikatív nemzeti hatékonysági célok egyértelműen nem adják ki együtt a megállapodás szerinti 20 %-os uniós ambíciószintet; ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság ne várjon tovább, hanem tegyen javaslatot új szakpolitikákra és intézkedésekre, így 2020-ra szóló, kötelező energiahatékonysági célra is, és a célok közti összhang biztosítása érdekében foglalja bele e kötelező energiahatékonysági célt a 2030-as keretről szóló, soron következő közleményébe;

| 84. | hangsúlyozza az éghajlatváltozással és az energiával kapcsolatos helyi és regionális kezdeményezések fontosságát, mivel ezek jelentősen hozzájárulhatnak a nemzeti hatásmérséklési erőfeszítésekhez, valamint a decentralizált energiatermelés további fejlesztéséhez; javasolja, hogy a Bizottság támogassa az ilyen kezdeményezéseket, különösen az éghajlattal és az energiával kapcsolatos területekre vonatkozó meglévő finanszírozási programok célzott fejlesztése révén; bátorítja a Bizottságot és a tagállamokat minden olyan akadály elhárítására, amelyek meggátolják a helyi és a regionális hatóságokat az Unió éghajlat- és energiapolitikai célkitűzéseinek megvalósításában; |
| --- | --- |

84.

hangsúlyozza az éghajlatváltozással és az energiával kapcsolatos helyi és regionális kezdeményezések fontosságát, mivel ezek jelentősen hozzájárulhatnak a nemzeti hatásmérséklési erőfeszítésekhez, valamint a decentralizált energiatermelés további fejlesztéséhez; javasolja, hogy a Bizottság támogassa az ilyen kezdeményezéseket, különösen az éghajlattal és az energiával kapcsolatos területekre vonatkozó meglévő finanszírozási programok célzott fejlesztése révén; bátorítja a Bizottságot és a tagállamokat minden olyan akadály elhárítására, amelyek meggátolják a helyi és a regionális hatóságokat az Unió éghajlat- és energiapolitikai célkitűzéseinek megvalósításában;

| 85. | megjegyzi, hogy a jelenlegi uniós energia- és éghajlatügyi keret nem tükrözi a városok és a hálózattól független vidéki térségek energiafelhasználása közti különbségeket; megjegyzi, hogy egyes energiával kapcsolatos kihívások élesebben jelentkeznek a vidéki térségekben (alacsony energiahatékonyság, nehezen megfizethető energiaárak, a szilárd és folyékony tüzelőanyagok nagy szénlábnyoma); |
| --- | --- |

85.

megjegyzi, hogy a jelenlegi uniós energia- és éghajlatügyi keret nem tükrözi a városok és a hálózattól független vidéki térségek energiafelhasználása közti különbségeket; megjegyzi, hogy egyes energiával kapcsolatos kihívások élesebben jelentkeznek a vidéki térségekben (alacsony energiahatékonyság, nehezen megfizethető energiaárak, a szilárd és folyékony tüzelőanyagok nagy szénlábnyoma);

| 86. | felhívja a Bizottságot, hogy a 2030-ra szóló éghajlat- és energiapolitikai keret részeként dolgozzon ki a vidéki térségekre vonatkozó energiastratégiát azon sajátos kihívások némelyikének elemzése érdekében, amelyekkel a hálózaton kívüli energiafogyasztók szembenéznek, és készítsen egy sor szakpolitikai ajánlást a tagállamok számára. |
| --- | --- |

86.

felhívja a Bizottságot, hogy a 2030-ra szóló éghajlat- és energiapolitikai keret részeként dolgozzon ki a vidéki térségekre vonatkozó energiastratégiát azon sajátos kihívások némelyikének elemzése érdekében, amelyekkel a hálózaton kívüli energiafogyasztók szembenéznek, és készítsen egy sor szakpolitikai ajánlást a tagállamok számára.

| 87. | úgy véli, hogy a 2030-as célok elérése érdekében a 2030-ra szóló éghajlat- és energiapolitikai keretnek magában kell foglalnia az uniós regionális politika keretében hozzáférhető eszközöket, és ehhez szükséges az európai strukturális és beruházási alapok hatékonyabb felhasználása a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos decentralizált projektek, a városi és vidéki területeken megvalósuló, tiszta üzemanyagokkal kapcsolatos projektek és az energiahatékonysági projektek kidolgozása során; |
| --- | --- |

87.

úgy véli, hogy a 2030-as célok elérése érdekében a 2030-ra szóló éghajlat- és energiapolitikai keretnek magában kell foglalnia az uniós regionális politika keretében hozzáférhető eszközöket, és ehhez szükséges az európai strukturális és beruházási alapok hatékonyabb felhasználása a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos decentralizált projektek, a városi és vidéki területeken megvalósuló, tiszta üzemanyagokkal kapcsolatos projektek és az energiahatékonysági projektek kidolgozása során;

Energiabiztonság

| 88. | hangsúlyozza, hogy az energiaellátás biztonsága döntő fontosságú az európai polgárok és vállalkozások számára; hangsúlyozza a 2030-ra szóló éghajlat- és energiapolitikai keret fontos szerepét a fokozott energiabiztonság, a környezeti fenntarthatóság, az Unión belüli gazdasági és ipari versenyképesség, a minden európai számára megfizethető energiaárak, a globális energiasokkokkal szembeni fokozott ellenálló képesség és a munkahelyteremtés iránti igény kezelésében, szociális szempontokat figyelembe véve, olyan intézkedésekkel, mint például az energiaellátási útvonalak, a szállítók és a források diverzifikációja; |
| --- | --- |

88.

hangsúlyozza, hogy az energiaellátás biztonsága döntő fontosságú az európai polgárok és vállalkozások számára; hangsúlyozza a 2030-ra szóló éghajlat- és energiapolitikai keret fontos szerepét a fokozott energiabiztonság, a környezeti fenntarthatóság, az Unión belüli gazdasági és ipari versenyképesség, a minden európai számára megfizethető energiaárak, a globális energiasokkokkal szembeni fokozott ellenálló képesség és a munkahelyteremtés iránti igény kezelésében, szociális szempontokat figyelembe véve, olyan intézkedésekkel, mint például az energiaellátási útvonalak, a szállítók és a források diverzifikációja;

| 89. | hangsúlyozza, hogy garantálni kell az Unió energiabiztonságát és későbbi önellátását, amely elsősorban az energiahatékonyság és -takarékosság, valamint a megújuló energiaforrások előmozdítása révén érhető el, ez pedig más alternatív energiaforrásokkal együtt csökkenteni fogja az importfüggőséget; tudomásul veszi, hogy fokozódó érdeklődés irányul a földközi-tengeri és fekete-tengeri kőolaj- és földgázmezők feltárására; úgy véli, hogy a tengeri kőolaj- és földgázfúrásra vonatkozó uniós szakpolitika összefüggésében hangsúlyt kell helyezni a lehetséges veszélyek megelőzésére és az érintett tagállamok és harmadik országok kizárólagos gazdasági övezeteinek kijelölésére, összhangban az ENSZ Tengerjogi Egyezményével, amelynek valamennyi tagállam – és az EU maga is – részes fele; |
| --- | --- |

89.

hangsúlyozza, hogy garantálni kell az Unió energiabiztonságát és későbbi önellátását, amely elsősorban az energiahatékonyság és -takarékosság, valamint a megújuló energiaforrások előmozdítása révén érhető el, ez pedig más alternatív energiaforrásokkal együtt csökkenteni fogja az importfüggőséget; tudomásul veszi, hogy fokozódó érdeklődés irányul a földközi-tengeri és fekete-tengeri kőolaj- és földgázmezők feltárására; úgy véli, hogy a tengeri kőolaj- és földgázfúrásra vonatkozó uniós szakpolitika összefüggésében hangsúlyt kell helyezni a lehetséges veszélyek megelőzésére és az érintett tagállamok és harmadik országok kizárólagos gazdasági övezeteinek kijelölésére, összhangban az ENSZ Tengerjogi Egyezményével, amelynek valamennyi tagállam – és az EU maga is – részes fele;

| 90. | hangsúlyozza, hogy az ellátás biztonságának megteremtése érdekében a tagállamok megválaszthatják nemzeti energiaszerkezetüket, és javukra fordíthatják saját energiaforrásukat, feltéve, hogy teljesítik az Unió hosszú távú éghajlat-változási és energiapolitikai célkitűzéseit, valamint biztonságos, környezeti szempontból fenntartható és társadalmilag elfogadható gyakorlatokat biztosítanak többek között a feltárási és kitermelési tevékenységek terén is, egyúttal figyelembe veszik a határokat átlépő, lehetséges káros hatásokat is; |
| --- | --- |

90.

hangsúlyozza, hogy az ellátás biztonságának megteremtése érdekében a tagállamok megválaszthatják nemzeti energiaszerkezetüket, és javukra fordíthatják saját energiaforrásukat, feltéve, hogy teljesítik az Unió hosszú távú éghajlat-változási és energiapolitikai célkitűzéseit, valamint biztonságos, környezeti szempontból fenntartható és társadalmilag elfogadható gyakorlatokat biztosítanak többek között a feltárási és kitermelési tevékenységek terén is, egyúttal figyelembe veszik a határokat átlépő, lehetséges káros hatásokat is;

| 91. | hangsúlyozza, hogy mivel az EU a saját energiabiztonsági célját követi, egyik prioritásának a tagállamok közötti együttműködés modelljének az uniós belső energiapiac gyors kiteljesítése révén történő kifejlesztését kell tekinteni, beleértve különösen a rendszerösszekötők kiépítését és a határokon átnyúló akadályok lebontását; úgy véli továbbá, hogy az északi, déli, keleti és nyugati égtájat összekapcsoló uniós infrastruktúra befejezésével és korszerűsítésével lehetővé fog válni, hogy az EU minél jobban kihasználja az egyes tagállamok viszonylagos előnyeit, és felszólít a decentralizált, mikroméretű és közösségi tulajdonban lévő energiatermelés és az intelligens energia-infrastruktúrák további, elosztói szinten történő hatékony és fenntartható támogatására, valamint tároló és keresleti oldali válaszintézkedési programok létrehozására, hogy ezáltal lehetővé váljon a kereslet és kínálat helyi egyensúlyának megteremtése valamennyi tagállamban; hangsúlyozza az uniós makroregionális energiapiacok – így a Nord Pool vagy a közép-nyugati piacok – további fejlesztésének szükségességét; hangsúlyozza ezért, hogy a tagállamok közötti szoros szakpolitikai koordinációra, valamint közös fellépésre, szolidaritásra és átláthatóságra van szükség, mivel a nemzeti energiapolitikai döntések más tagállamokat is érinthetnek; úgy véli, kívánatos lenne annak meghatározása, hogy az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER) szakértelmét és létesítményeit a fenti feladatok elvégzésére fel lehet-e használni, illetve miként lehet felhasználni, valamint hogy miként biztosítható az átvitelirendszer-irányítók közötti jobb együttműködés; |
| --- | --- |

91.

hangsúlyozza, hogy mivel az EU a saját energiabiztonsági célját követi, egyik prioritásának a tagállamok közötti együttműködés modelljének az uniós belső energiapiac gyors kiteljesítése révén történő kifejlesztését kell tekinteni, beleértve különösen a rendszerösszekötők kiépítését és a határokon átnyúló akadályok lebontását; úgy véli továbbá, hogy az északi, déli, keleti és nyugati égtájat összekapcsoló uniós infrastruktúra befejezésével és korszerűsítésével lehetővé fog válni, hogy az EU minél jobban kihasználja az egyes tagállamok viszonylagos előnyeit, és felszólít a decentralizált, mikroméretű és közösségi tulajdonban lévő energiatermelés és az intelligens energia-infrastruktúrák további, elosztói szinten történő hatékony és fenntartható támogatására, valamint tároló és keresleti oldali válaszintézkedési programok létrehozására, hogy ezáltal lehetővé váljon a kereslet és kínálat helyi egyensúlyának megteremtése valamennyi tagállamban; hangsúlyozza az uniós makroregionális energiapiacok – így a Nord Pool vagy a közép-nyugati piacok – további fejlesztésének szükségességét; hangsúlyozza ezért, hogy a tagállamok közötti szoros szakpolitikai koordinációra, valamint közös fellépésre, szolidaritásra és átláthatóságra van szükség, mivel a nemzeti energiapolitikai döntések más tagállamokat is érinthetnek; úgy véli, kívánatos lenne annak meghatározása, hogy az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER) szakértelmét és létesítményeit a fenti feladatok elvégzésére fel lehet-e használni, illetve miként lehet felhasználni, valamint hogy miként biztosítható az átvitelirendszer-irányítók közötti jobb együttműködés;

| 92. | felhívja a Bizottságot, hogy a hidraulikus rétegrepesztésre vonatkozó jogszabályok írjanak elő kötelező környezeti hatásvizsgálatot a palagáz feltárása és kitermelése vonatkozásában egyaránt; ezenfelül hangsúlyozza, hogy nem áll rendelkezésre elégséges adat a hidraulikus rétegrepesztési folyamat során használt vegyi anyagokról; ezért felhívja a Bizottságot, hogy a közegészségügy és a környezetvédelem legmagasabb szintjének biztosítása érdekében e jogszabályok előterjesztésekor biztosítsa a szóban forgó összes vegyi anyaggal kapcsolatos adatok átláthatóságát; |
| --- | --- |

92.

felhívja a Bizottságot, hogy a hidraulikus rétegrepesztésre vonatkozó jogszabályok írjanak elő kötelező környezeti hatásvizsgálatot a palagáz feltárása és kitermelése vonatkozásában egyaránt; ezenfelül hangsúlyozza, hogy nem áll rendelkezésre elégséges adat a hidraulikus rétegrepesztési folyamat során használt vegyi anyagokról; ezért felhívja a Bizottságot, hogy a közegészségügy és a környezetvédelem legmagasabb szintjének biztosítása érdekében e jogszabályok előterjesztésekor biztosítsa a szóban forgó összes vegyi anyaggal kapcsolatos adatok átláthatóságát;

| 93. | véleménye szerint a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás legalábbis átmenetileg fontos szerepet játszhat az üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentésében (ahogy azt a Bizottság megállapítja az alacsony szén-dioxid-kibocsátás 2050-re szóló ütemtervében és a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervében), különösen az energiaintenzív iparágak esetében; megállapítja ugyanakkor, hogy e területen hiányoznak az állami és a magánberuházások; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a legcélravezetőbb utat az uniós szén-dioxid-leválasztási és -tárolási technológiák tekintetében, és tegyen javaslatot a 2030-as kereten belüli megfelelő intézkedésekre az érdekeltek és a szükséges finanszírozás mozgósítása érdekében; hangsúlyozza, hogy mind a megújuló energiaforrásoknak, mind a szén-dioxid-leválasztásnak és -tárolásnak megvan a szerepe a jövőbeli uniós energiaszerkezetben, és nem szabad egymás versenytársainak tekinteni őket; kéri továbbá a Bizottságot, hogy erősítse meg az Egyesült Államokkal és Kanadával folytatott, a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás technológiájára vonatkozó információcserét és a bevált gyakorlatok megosztását; |
| --- | --- |

93.

véleménye szerint a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás legalábbis átmenetileg fontos szerepet játszhat az üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentésében (ahogy azt a Bizottság megállapítja az alacsony szén-dioxid-kibocsátás 2050-re szóló ütemtervében és a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervében), különösen az energiaintenzív iparágak esetében; megállapítja ugyanakkor, hogy e területen hiányoznak az állami és a magánberuházások; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a legcélravezetőbb utat az uniós szén-dioxid-leválasztási és -tárolási technológiák tekintetében, és tegyen javaslatot a 2030-as kereten belüli megfelelő intézkedésekre az érdekeltek és a szükséges finanszírozás mozgósítása érdekében; hangsúlyozza, hogy mind a megújuló energiaforrásoknak, mind a szén-dioxid-leválasztásnak és -tárolásnak megvan a szerepe a jövőbeli uniós energiaszerkezetben, és nem szabad egymás versenytársainak tekinteni őket; kéri továbbá a Bizottságot, hogy erősítse meg az Egyesült Államokkal és Kanadával folytatott, a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás technológiájára vonatkozó információcserét és a bevált gyakorlatok megosztását;

| 94. | rámutat, hogy a földgáz fontos szerepet fog játszani az uniós energiarendszer átalakításában, és elismeri a földgázban rejlő lehetőséget az energiaellátási rendszeren belüli rugalmasság biztosítására rövid és középtávon; véleménye szerint egy koherens politikai és szabályozói keret nem foghatja vissza a nagy szénfogyasztású energiatermelésről a földgázra való áttérést; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a belső földgázpiacra tekintettel vizsgálják felül az idejétmúlt árképzési mechanizmuson – különösen a nyersolajindexen – alapuló összes gázszerződést, és sürgeti a Bizottságot, hogy segítsen feltárni e szerződések újratárgyalásának és a rövid távú gázkereskedelmi kapacitás erősítésének lehetőségét; kiemeli a globális energiapiacon végbement legutóbbi fejleményeket, és emlékeztet arra, hogy az LNG jelentős mértékben hozzájárulhat az uniós energiaellátáshoz az uniós belső energiapiacra, az EU-val szomszédos területek energiával kapcsolatos geopolitikájára és a hagyományos ellátó országokkal fenntartott kapcsolatokra kifejtett hatásának köszönhetően; |
| --- | --- |

94.

rámutat, hogy a földgáz fontos szerepet fog játszani az uniós energiarendszer átalakításában, és elismeri a földgázban rejlő lehetőséget az energiaellátási rendszeren belüli rugalmasság biztosítására rövid és középtávon; véleménye szerint egy koherens politikai és szabályozói keret nem foghatja vissza a nagy szénfogyasztású energiatermelésről a földgázra való áttérést; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a belső földgázpiacra tekintettel vizsgálják felül az idejétmúlt árképzési mechanizmuson – különösen a nyersolajindexen – alapuló összes gázszerződést, és sürgeti a Bizottságot, hogy segítsen feltárni e szerződések újratárgyalásának és a rövid távú gázkereskedelmi kapacitás erősítésének lehetőségét; kiemeli a globális energiapiacon végbement legutóbbi fejleményeket, és emlékeztet arra, hogy az LNG jelentős mértékben hozzájárulhat az uniós energiaellátáshoz az uniós belső energiapiacra, az EU-val szomszédos területek energiával kapcsolatos geopolitikájára és a hagyományos ellátó országokkal fenntartott kapcsolatokra kifejtett hatásának köszönhetően;

| 95. | hangsúlyozza az Északi-tenger jelentős tengeri szélenergia-potenciálját; hangsúlyozza az északi-tengeri szélenergia-hálózat jelentőségét a megújuló energiák költséghatékony, északi-tengeri alkalmazása tekintetében; e tekintetben tudomásul veszi az északi-tengeri országok tengeri szélerőmű-hálózati kezdeményezését, és felhívja az érintett tagállamokat és a Bizottságot, hogy helyezzék a kezdeményezést jobban előtérbe, illetve biztosítsanak számára nagyobb támogatást; |
| --- | --- |

95.

hangsúlyozza az Északi-tenger jelentős tengeri szélenergia-potenciálját; hangsúlyozza az északi-tengeri szélenergia-hálózat jelentőségét a megújuló energiák költséghatékony, északi-tengeri alkalmazása tekintetében; e tekintetben tudomásul veszi az északi-tengeri országok tengeri szélerőmű-hálózati kezdeményezését, és felhívja az érintett tagállamokat és a Bizottságot, hogy helyezzék a kezdeményezést jobban előtérbe, illetve biztosítsanak számára nagyobb támogatást;

| 96. | hangsúlyozza, hogy az aktív erdőgazdálkodás, amely fokozza a növekedést és ezáltal a szén-dioxid elnyelést, fontos és költséghatékony módja annak, hogy az éghajlati célkitűzések megvalósítását támogassuk; felhívja a figyelmet arra, hogy az aktív műveléssel létrehozott erdő minden egyes további köbmétere mintegy 1,3 tonna szén-dioxid elnyelését eredményezi; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki ösztönzőket annak érdekében, hogy az erdőtulajdonosok aktívan hozzájáruljanak az éghajlat érdekében tett erőfeszítések fokozásához, például olyan regionális intézkedések középpontba állításával, amelyek növelik az erdősítés mértékét és a szén-dioxid elnyelését; |
| --- | --- |

96.

hangsúlyozza, hogy az aktív erdőgazdálkodás, amely fokozza a növekedést és ezáltal a szén-dioxid elnyelést, fontos és költséghatékony módja annak, hogy az éghajlati célkitűzések megvalósítását támogassuk; felhívja a figyelmet arra, hogy az aktív műveléssel létrehozott erdő minden egyes további köbmétere mintegy 1,3 tonna szén-dioxid elnyelését eredményezi; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki ösztönzőket annak érdekében, hogy az erdőtulajdonosok aktívan hozzájáruljanak az éghajlat érdekében tett erőfeszítések fokozásához, például olyan regionális intézkedések középpontba állításával, amelyek növelik az erdősítés mértékét és a szén-dioxid elnyelését;

| 97. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az európai szint elősegítheti az állami beavatkozás minden szinten való csökkentését, és ezáltal csökkenthető a piac széttöredezésének kockázata; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa a szétválasztási folyamatot és az optimális villamosenergia-rendszer létrehozását; felhívja a tagállamokat, hogy időben és maradéktalanul hajtsák végre a belső energiapiacról szóló harmadik jogszabálycsomagot az egységes piac teljessé tétele előtt álló valamennyi, még meglévő akadály felszámolása érdekében; nyomatékosítja annak fontosságát, hogy megszüntessék az infrastruktúra még meglévő szűk keresztmetszeteit és a piaci hiányosságokat, továbbá az erőfölény okozta torzulásokat, illetve az erőfölénnyel való visszaélést, hogy kezeljék az átláthatóság hiányát, valamint biztosítsák, hogy ne jöjjenek létre a villamosenergia- és gázpiaci integrációt gátló új akadályok, például rosszul kialakított, a kiegyensúlyozó erőforrások bizonyos fajtáival szemben hátrányos megkülönböztetést alkalmazó kapacitáspiacok; felhívja a Bizottságot, hogy a villamosenergia-kereskedelem javítása és az átlátható kiegyenlítő és hálózattámogatási szolgáltatások piacának fejlesztése érdekében 2030-as javaslataiban vegye figyelembe a piaci szerkezetet; hangsúlyozza, hogy a felmerült költségeknél alacsonyabb végső fogyasztói árak szabályozásának fokozatos, az EU egészére kiterjedő megszüntetésekor figyelembe kell venni a kiszolgáltatott fogyasztók jogos érdekeit, akiknek nem mindig szolgál előnyére az energiapiacokon zajló valódi verseny; |
| --- | --- |

97.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az európai szint elősegítheti az állami beavatkozás minden szinten való csökkentését, és ezáltal csökkenthető a piac széttöredezésének kockázata; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa a szétválasztási folyamatot és az optimális villamosenergia-rendszer létrehozását; felhívja a tagállamokat, hogy időben és maradéktalanul hajtsák végre a belső energiapiacról szóló harmadik jogszabálycsomagot az egységes piac teljessé tétele előtt álló valamennyi, még meglévő akadály felszámolása érdekében; nyomatékosítja annak fontosságát, hogy megszüntessék az infrastruktúra még meglévő szűk keresztmetszeteit és a piaci hiányosságokat, továbbá az erőfölény okozta torzulásokat, illetve az erőfölénnyel való visszaélést, hogy kezeljék az átláthatóság hiányát, valamint biztosítsák, hogy ne jöjjenek létre a villamosenergia- és gázpiaci integrációt gátló új akadályok, például rosszul kialakított, a kiegyensúlyozó erőforrások bizonyos fajtáival szemben hátrányos megkülönböztetést alkalmazó kapacitáspiacok; felhívja a Bizottságot, hogy a villamosenergia-kereskedelem javítása és az átlátható kiegyenlítő és hálózattámogatási szolgáltatások piacának fejlesztése érdekében 2030-as javaslataiban vegye figyelembe a piaci szerkezetet; hangsúlyozza, hogy a felmerült költségeknél alacsonyabb végső fogyasztói árak szabályozásának fokozatos, az EU egészére kiterjedő megszüntetésekor figyelembe kell venni a kiszolgáltatott fogyasztók jogos érdekeit, akiknek nem mindig szolgál előnyére az energiapiacokon zajló valódi verseny;

| 98. | hangsúlyozza, hogy az energia végfogyasztói – úgy a magánszemélyek, mint a kkv-k és az ipar – vannak a leginkább központi helyen a belső energiapiacon, és számukra a lehető legalacsonyabb és átlátható energiaköltségeket és -árakat kell biztosítani, és az információkhoz való könnyű hozzáférés révén pontos tájékoztatást és tanácsokat kell kapniuk a felelősségteljes energiafogyasztás elősegítése érdekében és azért, hogy kezelni lehessen az emelkedő és egyre inkább ingadozó energiaáraknak való kitettségüket; megállapítja a többek között a szövetkezeteken keresztül megvalósuló polgári kezdeményezések létrehozása és irányítása elősegítésének jelentőségét; |
| --- | --- |

98.

hangsúlyozza, hogy az energia végfogyasztói – úgy a magánszemélyek, mint a kkv-k és az ipar – vannak a leginkább központi helyen a belső energiapiacon, és számukra a lehető legalacsonyabb és átlátható energiaköltségeket és -árakat kell biztosítani, és az információkhoz való könnyű hozzáférés révén pontos tájékoztatást és tanácsokat kell kapniuk a felelősségteljes energiafogyasztás elősegítése érdekében és azért, hogy kezelni lehessen az emelkedő és egyre inkább ingadozó energiaáraknak való kitettségüket; megállapítja a többek között a szövetkezeteken keresztül megvalósuló polgári kezdeményezések létrehozása és irányítása elősegítésének jelentőségét;

| 99. | hangsúlyozza, hogy az új keretben foglalkozni kell a növekvő energiaárak és a gazdasági válság következményeivel tekintettel az energia megfizethetőségére és a pénzügyi teher végső fogyasztók – háztartások és vállalkozások – általi méltányos megosztására; különösen olyan intézkedések meghozatalára szólít fel, amelyek megakadályozhatják a kedvezőtlenül érintett nagy energiafogyasztású európai iparágakban – amelyek szektorukon belül a világ legtisztább iparágai közé tartoznak – dolgozók munkahelyeinek megszűnését; elismeri, hogy a költséghatékony energiamegtakarítás a háztartások és a vállalkozások energiaszámláit egyaránt csökkentheti; hangsúlyozza, hogy az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv végrehajtása új munkahelyeket teremthet a meglévő épületek további előnyök biztosítása érdekében történő utólagos korszerűsítése révén; sürgeti a tagállamokat, hogy e célokra használják fel a rendelkezésre álló uniós forrásokat; |
| --- | --- |

99.

hangsúlyozza, hogy az új keretben foglalkozni kell a növekvő energiaárak és a gazdasági válság következményeivel tekintettel az energia megfizethetőségére és a pénzügyi teher végső fogyasztók – háztartások és vállalkozások – általi méltányos megosztására; különösen olyan intézkedések meghozatalára szólít fel, amelyek megakadályozhatják a kedvezőtlenül érintett nagy energiafogyasztású európai iparágakban – amelyek szektorukon belül a világ legtisztább iparágai közé tartoznak – dolgozók munkahelyeinek megszűnését; elismeri, hogy a költséghatékony energiamegtakarítás a háztartások és a vállalkozások energiaszámláit egyaránt csökkentheti; hangsúlyozza, hogy az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv végrehajtása új munkahelyeket teremthet a meglévő épületek további előnyök biztosítása érdekében történő utólagos korszerűsítése révén; sürgeti a tagállamokat, hogy e célokra használják fel a rendelkezésre álló uniós forrásokat;

| 100. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak külön figyelmet az energia megfizethetőségére és az energiaszegénységre; úgy véli, hogy e problémák kezeléséhez koherens politikai keretre van szükség, amelybe a megfelelő szociálpolitikai intézkedések is beletartoznak, és felkéri a Bizottságot, hogy segítse elő az erre a területre vonatkozó bevált gyakorlatok cseréjét, valamint működjön együtt a tagállamokkal a jelenlegi és a jövőben lehetséges energiaszegénységet megállapító mutatók és referenciaértékek kidolgozásában; elismeri, hogy az energiahatékonysági intézkedések strukturálisan kezelik az energiaszegénységet; megjegyzi, hogy az energia a Lisszaboni Szerződéshez csatolt, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyv hatálya alá tartozó alapvető szolgáltatás; hangsúlyozza, hogy az energiapolitika költségeit a lehető legméltányosabb módon kell fedezni, külön hangsúlyt helyezve az alacsony jövedelmű, kiszolgáltatott háztartásokra, amelyeket a legjobban sújtanak a magasabb energiaárak; úgy véli, hogy támogatni kell a fogyasztók szerepvállalását; hangsúlyozza, hogy a piacok és az infrastruktúra korszerűsítésének a polgárok igényeit kell kielégítenie, valamint a megvalósított beruházások tekintetében átláthatóságra és elszámoltathatóságra van szükség; |
| --- | --- |

100.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak külön figyelmet az energia megfizethetőségére és az energiaszegénységre; úgy véli, hogy e problémák kezeléséhez koherens politikai keretre van szükség, amelybe a megfelelő szociálpolitikai intézkedések is beletartoznak, és felkéri a Bizottságot, hogy segítse elő az erre a területre vonatkozó bevált gyakorlatok cseréjét, valamint működjön együtt a tagállamokkal a jelenlegi és a jövőben lehetséges energiaszegénységet megállapító mutatók és referenciaértékek kidolgozásában; elismeri, hogy az energiahatékonysági intézkedések strukturálisan kezelik az energiaszegénységet; megjegyzi, hogy az energia a Lisszaboni Szerződéshez csatolt, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 26. jegyzőkönyv hatálya alá tartozó alapvető szolgáltatás; hangsúlyozza, hogy az energiapolitika költségeit a lehető legméltányosabb módon kell fedezni, külön hangsúlyt helyezve az alacsony jövedelmű, kiszolgáltatott háztartásokra, amelyeket a legjobban sújtanak a magasabb energiaárak; úgy véli, hogy támogatni kell a fogyasztók szerepvállalását; hangsúlyozza, hogy a piacok és az infrastruktúra korszerűsítésének a polgárok igényeit kell kielégítenie, valamint a megvalósított beruházások tekintetében átláthatóságra és elszámoltathatóságra van szükség;

| 101. | megállapítja, hogy az energiaellátás biztonságának garantálása érdekében elegendő rugalmas és megbízható erőforrásra van szükség, amelyek biztosítják a szükséges kapacitást a csúcsidőszakokban és a politikai, gazdasági vagy technológiai nehézségek idején, továbbá hogy e kapacitást rugalmas tartalékkal, a kereslet irányításával, határokon átnyúló kereskedelemmel és a hálózatok összekapcsolásával, valamint a meglévő többletkapacitások hatékony kihasználásával lehet garantálni; rámutat az energiatárolás és a rugalmasabb és dinamikusabb hálózatok szükségességére, tekintettel a különböző megújuló energiaforrások növekvő mennyiségére; kéri a Bizottságot, hogy készítsen iránymutatást az összes rugalmas erőforrás használatára és alkalmazására nézve; |
| --- | --- |

101.

megállapítja, hogy az energiaellátás biztonságának garantálása érdekében elegendő rugalmas és megbízható erőforrásra van szükség, amelyek biztosítják a szükséges kapacitást a csúcsidőszakokban és a politikai, gazdasági vagy technológiai nehézségek idején, továbbá hogy e kapacitást rugalmas tartalékkal, a kereslet irányításával, határokon átnyúló kereskedelemmel és a hálózatok összekapcsolásával, valamint a meglévő többletkapacitások hatékony kihasználásával lehet garantálni; rámutat az energiatárolás és a rugalmasabb és dinamikusabb hálózatok szükségességére, tekintettel a különböző megújuló energiaforrások növekvő mennyiségére; kéri a Bizottságot, hogy készítsen iránymutatást az összes rugalmas erőforrás használatára és alkalmazására nézve;

| 102. | megállapítja, hogy egyes tagállamok (valamint bizonyos szigetek és legkülső régiók), amelyek energiaszigetek vagy viszonylag gyengén integrálódtak az európai belső energiapiacba, még mindig erősen elszigeteltek az európai földgáz- és villamosenergia-hálózatoktól, gyakran függnek egyetlen Unión kívüli szállítótól (ami különösen veszélyes politikailag instabil vagy nem demokratikus rezsimek esetében) és magasabb árat fizetnek az energiáért, ami kedvezőtlen hatást gyakorol versenyképességükre, valamint gazdasági és társadalmi fejlődésükre, továbbá kiszolgáltatja őket a külső politikai és gazdasági nyomásgyakorlásnak; rámutat arra, hogy jelentős infrastrukturális beruházások nélkül aligha fog teljesülni az Európai Tanács azon kötelezettségvállalása, hogy 2015-re egyetlen tagállam se legyen már elszigetelve az uniós hálózatoktól; ezzel összefüggésben támogatja a közérdekű projektek 2013 októberében kiadott listájának gyors végrehajtását; |
| --- | --- |

102.

megállapítja, hogy egyes tagállamok (valamint bizonyos szigetek és legkülső régiók), amelyek energiaszigetek vagy viszonylag gyengén integrálódtak az európai belső energiapiacba, még mindig erősen elszigeteltek az európai földgáz- és villamosenergia-hálózatoktól, gyakran függnek egyetlen Unión kívüli szállítótól (ami különösen veszélyes politikailag instabil vagy nem demokratikus rezsimek esetében) és magasabb árat fizetnek az energiáért, ami kedvezőtlen hatást gyakorol versenyképességükre, valamint gazdasági és társadalmi fejlődésükre, továbbá kiszolgáltatja őket a külső politikai és gazdasági nyomásgyakorlásnak; rámutat arra, hogy jelentős infrastrukturális beruházások nélkül aligha fog teljesülni az Európai Tanács azon kötelezettségvállalása, hogy 2015-re egyetlen tagállam se legyen már elszigetelve az uniós hálózatoktól; ezzel összefüggésben támogatja a közérdekű projektek 2013 októberében kiadott listájának gyors végrehajtását;

| 103. | megjegyzi, hogy az energiainfrastruktúrák tagállamok közötti fizikai integrációja az energiapiacok megfelelő működésének és a villamos energia határokon átnyúló megosztásának előfeltétele; ezzel kapcsolatban emlékeztet a 2002-es barcelonai Európai Tanács következtetéseire, amelyek nem kötelező villamosenergia-összekapcsolódási célként a nemzeti beépített termelési kapacitás 10 %-ának 2005-ig való elérését tűzték ki; hangsúlyozza, hogy a tagállamok többsége nem érte el ezt a célt; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy állapítson meg kötelező célokat a határokon átnyúló minimális átviteli kapacitás tekintetében, és tegyen javaslatot a villamosenergia-infrastruktúrák tagállamok közötti fizikai integrációjának a megvalósítás egyértelmű ütemtervével kiegészített lehetséges új modelljére és új kötelezettségvállalásaira; véleménye szerint ez megkönnyítené a határokon átnyúló kereskedelmet; |
| --- | --- |

103.

megjegyzi, hogy az energiainfrastruktúrák tagállamok közötti fizikai integrációja az energiapiacok megfelelő működésének és a villamos energia határokon átnyúló megosztásának előfeltétele; ezzel kapcsolatban emlékeztet a 2002-es barcelonai Európai Tanács következtetéseire, amelyek nem kötelező villamosenergia-összekapcsolódási célként a nemzeti beépített termelési kapacitás 10 %-ának 2005-ig való elérését tűzték ki; hangsúlyozza, hogy a tagállamok többsége nem érte el ezt a célt; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy állapítson meg kötelező célokat a határokon átnyúló minimális átviteli kapacitás tekintetében, és tegyen javaslatot a villamosenergia-infrastruktúrák tagállamok közötti fizikai integrációjának a megvalósítás egyértelmű ütemtervével kiegészített lehetséges új modelljére és új kötelezettségvállalásaira; véleménye szerint ez megkönnyítené a határokon átnyúló kereskedelmet;

| 104. | elismeri, hogy a belső energiapiaci szabályok kiterjesztése Dél-Kelet- és Kelet-Európára elengedhetetlen az Unió energiabiztonsága szempontjából, ezért kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy továbbra is biztosítsák az Energiaközösség politikai és anyagi támogatását; |
| --- | --- |

104.

elismeri, hogy a belső energiapiaci szabályok kiterjesztése Dél-Kelet- és Kelet-Európára elengedhetetlen az Unió energiabiztonsága szempontjából, ezért kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy továbbra is biztosítsák az Energiaközösség politikai és anyagi támogatását;

| 105. | kéri a Bizottságot, hogy az energia iránti kereslet és kínálat integráltabb megközelítésének támogatása céljából vizsgálja meg az energiatárolásban és annak lehetséges különböző technológiáiban rejlő lehetőségeket az EU-ban, különösen a hőenergia és a villamos energia tekintetében; megállapítja, hogy a tárolási technológiák és alkalmazások – mint például az elektromos járművek – terén folytatott K+F+I fontos szerepet játszhat a megújuló forrásból származó villamosenergia-többlet tárolásában és az energiahálózatok kiegyensúlyozásában; kéri ezért a Bizottságot, hogy maradéktalanul használja ki az ilyen kutatások céljára rendelkezésre álló finanszírozási lehetőségeket; |
| --- | --- |

105.

kéri a Bizottságot, hogy az energia iránti kereslet és kínálat integráltabb megközelítésének támogatása céljából vizsgálja meg az energiatárolásban és annak lehetséges különböző technológiáiban rejlő lehetőségeket az EU-ban, különösen a hőenergia és a villamos energia tekintetében; megállapítja, hogy a tárolási technológiák és alkalmazások – mint például az elektromos járművek – terén folytatott K+F+I fontos szerepet játszhat a megújuló forrásból származó villamosenergia-többlet tárolásában és az energiahálózatok kiegyensúlyozásában; kéri ezért a Bizottságot, hogy maradéktalanul használja ki az ilyen kutatások céljára rendelkezésre álló finanszírozási lehetőségeket;

| 106. | fontosnak tartja az energetikai infrastruktúrába való beruházások és az energiaforrásokkal kapcsolatos beruházások ütemének összehangolását; hangsúlyozza, hogy a meglévő energia-infrastruktúra korszerűsítése, valamint a hő- és villamos energia fejlesztéséhez, továbbításához (különösen a határokon átnyúló földgáz- és villamosenergia-rendszerösszekötőkön keresztül), elosztásához és tárolásához szükséges új, intelligens és rugalmas infrastruktúra valamennyi hálózati szinten történő kiépítése létfontosságú a stabil, jól integrált és megfelelően összekapcsolt, diverzifikált energiabeszerzési forrásokkal rendelkező energiapiac kialakulásához, ahol elkerülhetők a negatív hatások, például a nem tervezett energiaáramlások; hangsúlyozza, hogy a nagyarányú beruházásoknak a regionális vagy akár helyi hálózatokba való beruházásokkal párhuzamosan kell folynia; hangsúlyozza, hogy az e célokat támogató infrastrukturális beruházásokat – a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó új iránymutatásokkal összhangban – a végrehajtás valamennyi fázisában uniós támogatásban kell részesíteni, és támogatni kell az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközön keresztül, melynek célja, hogy felgyorsítsa a transzeurópai jelentőségű transzeurópai hálózatokba történő beruházásokat, és a finanszírozásba bevonja a köz- és a magánszférát egyaránt; kiemeli, hogy támogatni kell az infrastrukturális beruházásokra vonatkozó koherens, hatékony és jobban koordinált engedélykiadási rendszereket az egész Unióban; megjegyzi, hogy az intelligens technológia használatával kapcsolatban az adatvédelmi kérdéseket is figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

106.

fontosnak tartja az energetikai infrastruktúrába való beruházások és az energiaforrásokkal kapcsolatos beruházások ütemének összehangolását; hangsúlyozza, hogy a meglévő energia-infrastruktúra korszerűsítése, valamint a hő- és villamos energia fejlesztéséhez, továbbításához (különösen a határokon átnyúló földgáz- és villamosenergia-rendszerösszekötőkön keresztül), elosztásához és tárolásához szükséges új, intelligens és rugalmas infrastruktúra valamennyi hálózati szinten történő kiépítése létfontosságú a stabil, jól integrált és megfelelően összekapcsolt, diverzifikált energiabeszerzési forrásokkal rendelkező energiapiac kialakulásához, ahol elkerülhetők a negatív hatások, például a nem tervezett energiaáramlások; hangsúlyozza, hogy a nagyarányú beruházásoknak a regionális vagy akár helyi hálózatokba való beruházásokkal párhuzamosan kell folynia; hangsúlyozza, hogy az e célokat támogató infrastrukturális beruházásokat – a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó új iránymutatásokkal összhangban – a végrehajtás valamennyi fázisában uniós támogatásban kell részesíteni, és támogatni kell az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközön keresztül, melynek célja, hogy felgyorsítsa a transzeurópai jelentőségű transzeurópai hálózatokba történő beruházásokat, és a finanszírozásba bevonja a köz- és a magánszférát egyaránt; kiemeli, hogy támogatni kell az infrastrukturális beruházásokra vonatkozó koherens, hatékony és jobban koordinált engedélykiadási rendszereket az egész Unióban; megjegyzi, hogy az intelligens technológia használatával kapcsolatban az adatvédelmi kérdéseket is figyelembe kell venni;

| 107. | hangsúlyozza, hogy a mikro-energiatermelés ösztönzése elengedhetetlen a megújuló energiaforrások arányának növeléséhez; hangsúlyozza a közösségi tulajdonban lévő kezdeményezések, köztük a szövetkezetek szerepét az energialánc minden egyes szakaszán, azaz a termelésben, a fogyasztásban és a kiskereskedelemben; ezzel összefüggésben rámutat arra, hogy a decentralizált megújulóenergia-ellátás segítheti a villamosenergia-hálózatok problémáinak enyhítését, és csökkentheti az új energiaszállító vezetékek építése iránti igényt és az ahhoz kapcsolódó költségeket, mivel a decentralizált technológiák sokkal közelebb vannak a végfogyasztóhoz; ezért megállapítja, hogy egyre nagyobb szükség van az elosztói szintet célzó beruházásokra; |
| --- | --- |

107.

hangsúlyozza, hogy a mikro-energiatermelés ösztönzése elengedhetetlen a megújuló energiaforrások arányának növeléséhez; hangsúlyozza a közösségi tulajdonban lévő kezdeményezések, köztük a szövetkezetek szerepét az energialánc minden egyes szakaszán, azaz a termelésben, a fogyasztásban és a kiskereskedelemben; ezzel összefüggésben rámutat arra, hogy a decentralizált megújulóenergia-ellátás segítheti a villamosenergia-hálózatok problémáinak enyhítését, és csökkentheti az új energiaszállító vezetékek építése iránti igényt és az ahhoz kapcsolódó költségeket, mivel a decentralizált technológiák sokkal közelebb vannak a végfogyasztóhoz; ezért megállapítja, hogy egyre nagyobb szükség van az elosztói szintet célzó beruházásokra;

Az uniós gazdaság versenyképességének támogatása

| 108. | úgy véli, hogy a kiteljesített, nyitott és átlátható belső piac, ahol valamennyi uniós és harmadik országbeli vállalat betartja az uniós vívmányokat – különösen az energia és a környezetvédelem területén –, a harmadik országbeli energiatermelőkével egyenlő versenyfeltételeket teremthet az uniós energiaszállítók számára, és megerősítheti tárgyalási pozíciójukat; hangsúlyozza az összehangoltabb külső energiapolitika szükségességét; |
| --- | --- |

108.

úgy véli, hogy a kiteljesített, nyitott és átlátható belső piac, ahol valamennyi uniós és harmadik országbeli vállalat betartja az uniós vívmányokat – különösen az energia és a környezetvédelem területén –, a harmadik országbeli energiatermelőkével egyenlő versenyfeltételeket teremthet az uniós energiaszállítók számára, és megerősítheti tárgyalási pozíciójukat; hangsúlyozza az összehangoltabb külső energiapolitika szükségességét;

| 109. | megállapítja, hogy a versenyképes árak biztosításának legjobb módja az energiaágazaton belül a piaci alapú árképzés, beleértve a külső költségek internalizálását, ugyanakkor a harmadik piacok árképzésével való bármilyen összekapcsolás nélkül; |
| --- | --- |

109.

megállapítja, hogy a versenyképes árak biztosításának legjobb módja az energiaágazaton belül a piaci alapú árképzés, beleértve a külső költségek internalizálását, ugyanakkor a harmadik piacok árképzésével való bármilyen összekapcsolás nélkül;

| 110. | hangsúlyozza a környezetvédelemmel, a környezetbarát technológiák alkalmazásával és a megfelelő védettségi állapot fenntartásával kapcsolatban meghatározott uniós elvek végrehajtásáról az Unión kívüli országokkal folytatott párbeszéd szükségességét; |
| --- | --- |

110.

hangsúlyozza a környezetvédelemmel, a környezetbarát technológiák alkalmazásával és a megfelelő védettségi állapot fenntartásával kapcsolatban meghatározott uniós elvek végrehajtásáról az Unión kívüli országokkal folytatott párbeszéd szükségességét;

| 111. | úgy véli, hogy egy 2030-ig szóló, kötelező megújulóenergia- és energiahatékonysági célokat meghatározó egyértelmű keret serkenteni fogja az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákra irányuló beruházásokat, ösztönzi a kutatás-fejlesztést, és hajtóerőt jelent majd a magánberuházások számára, amelyek állami támogatással párosulva olyan – égetően szükséges – gazdasági ösztönzőt jelentenek, amely lendületet ad a szélesebb értelemben vett gazdaságnak is, és a versenyképesség fokozódásához, növekedéshez és az Unión kívülre át nem helyezhető, minőségi munkahelyek létrehozásához vezet; úgy véli, hogy ezek a megnövelt beruházások a fokozott energia- és erőforrás-hatékonyság révén az európai ipar termelési költségeinek csökkenését eredményezik majd, és mérséklik a világpiaci energiaárak fluktuációjával szembeni kiszolgáltatottságot, ezáltal stabilabb befektetési környezetet teremtenek; felszólítja a Bizottságot, hogy az európai szemeszter keretében az egyes tagállamokban és az Unió egészében egyaránt hangsúlyozza erőteljesebben a fenntartható energiaágazatokban való foglalkoztatásban rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

111.

úgy véli, hogy egy 2030-ig szóló, kötelező megújulóenergia- és energiahatékonysági célokat meghatározó egyértelmű keret serkenteni fogja az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákra irányuló beruházásokat, ösztönzi a kutatás-fejlesztést, és hajtóerőt jelent majd a magánberuházások számára, amelyek állami támogatással párosulva olyan – égetően szükséges – gazdasági ösztönzőt jelentenek, amely lendületet ad a szélesebb értelemben vett gazdaságnak is, és a versenyképesség fokozódásához, növekedéshez és az Unión kívülre át nem helyezhető, minőségi munkahelyek létrehozásához vezet; úgy véli, hogy ezek a megnövelt beruházások a fokozott energia- és erőforrás-hatékonyság révén az európai ipar termelési költségeinek csökkenését eredményezik majd, és mérséklik a világpiaci energiaárak fluktuációjával szembeni kiszolgáltatottságot, ezáltal stabilabb befektetési környezetet teremtenek; felszólítja a Bizottságot, hogy az európai szemeszter keretében az egyes tagállamokban és az Unió egészében egyaránt hangsúlyozza erőteljesebben a fenntartható energiaágazatokban való foglalkoztatásban rejlő lehetőségeket;

| 112. | hangsúlyozza, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátásokra, a megújuló energiaforrásokra és az energiahatékonyságra vonatkozó kötelező célok meghatározása ösztönözni fogja a fenntartható technológiákra irányuló korai beruházásokat, ezáltal munkahelyeket és növekedést teremt, egyúttal pedig nemzetközi szintű versenyelőnyt biztosít az európai ipar számára; |
| --- | --- |

112.

hangsúlyozza, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátásokra, a megújuló energiaforrásokra és az energiahatékonyságra vonatkozó kötelező célok meghatározása ösztönözni fogja a fenntartható technológiákra irányuló korai beruházásokat, ezáltal munkahelyeket és növekedést teremt, egyúttal pedig nemzetközi szintű versenyelőnyt biztosít az európai ipar számára;

| 113. | kéri a Bizottságot, hogy hajtsa végre az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságot célzó fő foglalkoztatási intézkedéseit, mozdítsa elő a tagállamok, a regionális és helyi szintek, valamint a magánszektor számára az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákra irányuló intelligens beruházásokhoz elérhető uniós finanszírozási eszközök fokozottabb igénybevételét, például azáltal, hogy az Európai Beruházási Bankkal (EBB) összefogva javítja a Bank hitelezési képességét az erőforrás-hatékonyság és a megújuló energiák terén; |
| --- | --- |

113.

kéri a Bizottságot, hogy hajtsa végre az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságot célzó fő foglalkoztatási intézkedéseit, mozdítsa elő a tagállamok, a regionális és helyi szintek, valamint a magánszektor számára az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákra irányuló intelligens beruházásokhoz elérhető uniós finanszírozási eszközök fokozottabb igénybevételét, például azáltal, hogy az Európai Beruházási Bankkal (EBB) összefogva javítja a Bank hitelezési képességét az erőforrás-hatékonyság és a megújuló energiák terén;

| 114. | hangsúlyozza, hogy a meglévő erőművek felváltása és a hálózatok korszerűsítése miatt az elkövetkező évtizedben jelentős beruházásokra lesz szükség a villamosenergia-ágazatban; kitart amellett, hogy az energiatakarékossági és energiahatékonysági intézkedések kulcsfontosságú szerepet játszanak a abban, hogy a költségek csökkenjenek, és a lehető legalacsonyabb villamosenergia-árakat lehessen biztosítani a fogyasztók számára; rámutat arra, hogy a bruttó uniós energiafogyasztás 40 %-a az építési ágazatnak tudható be, valamint hogy a Nemzetközi Energiaügynökség szerint az építési ágazatban az energiahatékonysági lehetőségek 80 %-a, az iparon belül pedig több mint 50 %-a továbbra is kihasználatlan; jelentős lehetőséget lát ezen a területen az energiaszámlák csökkentésére; |
| --- | --- |

114.

hangsúlyozza, hogy a meglévő erőművek felváltása és a hálózatok korszerűsítése miatt az elkövetkező évtizedben jelentős beruházásokra lesz szükség a villamosenergia-ágazatban; kitart amellett, hogy az energiatakarékossági és energiahatékonysági intézkedések kulcsfontosságú szerepet játszanak a abban, hogy a költségek csökkenjenek, és a lehető legalacsonyabb villamosenergia-árakat lehessen biztosítani a fogyasztók számára; rámutat arra, hogy a bruttó uniós energiafogyasztás 40 %-a az építési ágazatnak tudható be, valamint hogy a Nemzetközi Energiaügynökség szerint az építési ágazatban az energiahatékonysági lehetőségek 80 %-a, az iparon belül pedig több mint 50 %-a továbbra is kihasználatlan; jelentős lehetőséget lát ezen a területen az energiaszámlák csökkentésére;

| 115. | sürgeti a Bizottságot – és különösen a Versenypolitikai Főigazgatóságot –, hogy a környezetvédelmi célú állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások felülvizsgálatakor vezessen be kedvező feltételeket az energiahatékonysági beruházások számára, többek között az ipari ágazatban; |
| --- | --- |

115.

sürgeti a Bizottságot – és különösen a Versenypolitikai Főigazgatóságot –, hogy a környezetvédelmi célú állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások felülvizsgálatakor vezessen be kedvező feltételeket az energiahatékonysági beruházások számára, többek között az ipari ágazatban;

| 116. | felhívja a Bizottságot, hogy kezdje meg egy olyan tanulmány elkészítését, amely elemzi az új és költséghatékony piaci terveket az ipar és a fogyasztók számára a lehető legalacsonyabb energiaárak és a legjobb megtérülés biztosítása, változatosabb megújuló energiaforrások integrálása és a kibocsátásáthelyezés megakadályozása céljából; ezért kéri a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb terjesszen elő további értékelést és további fellépésekre vonatkozó ajánlásokat az éghajlat-, környezet- és iparpolitika jobb koordinálására és – különösen az energiaigényes ágazatokban – a termelő létesítmények Unión kívülre történő áthelyezése által okozott kibocsátásáthelyezés kockázatának kiküszöbölésére, figyelembe véve ugyanakkor a nemzetközi összefüggéseket is; |
| --- | --- |

116.

felhívja a Bizottságot, hogy kezdje meg egy olyan tanulmány elkészítését, amely elemzi az új és költséghatékony piaci terveket az ipar és a fogyasztók számára a lehető legalacsonyabb energiaárak és a legjobb megtérülés biztosítása, változatosabb megújuló energiaforrások integrálása és a kibocsátásáthelyezés megakadályozása céljából; ezért kéri a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb terjesszen elő további értékelést és további fellépésekre vonatkozó ajánlásokat az éghajlat-, környezet- és iparpolitika jobb koordinálására és – különösen az energiaigényes ágazatokban – a termelő létesítmények Unión kívülre történő áthelyezése által okozott kibocsátásáthelyezés kockázatának kiküszöbölésére, figyelembe véve ugyanakkor a nemzetközi összefüggéseket is;

| 117. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztói és az ipari energiaárak a háztartási költségvetések és a gyártási költségek fontos elemei; véleménye szerint az EU éghajlat-politikai célkitűzéseinek serkenteniük kell az Unió versenyképességét és energiaellátásának biztonságát; ezért kéri, hogy az éghajlat-politikai célkitűzésekkel kapcsolatos minden új szakpolitikai eszköz esetében kerüljön sor kötelező, alapos hatásvizsgálatra az eszköznek az EU és az egyes tagállamok versenyképességére gyakorolt hatását illetően; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az EU ipari versenyképességét a lehető legteljesebb mértékben integrálják minden egyéb szakpolitikába, és támogatja az ipar uniós GDP-ből való részesedésének 20 %-ra történő növelésére irányuló bizottsági javaslatot; |
| --- | --- |

117.

hangsúlyozza, hogy a fogyasztói és az ipari energiaárak a háztartási költségvetések és a gyártási költségek fontos elemei; véleménye szerint az EU éghajlat-politikai célkitűzéseinek serkenteniük kell az Unió versenyképességét és energiaellátásának biztonságát; ezért kéri, hogy az éghajlat-politikai célkitűzésekkel kapcsolatos minden új szakpolitikai eszköz esetében kerüljön sor kötelező, alapos hatásvizsgálatra az eszköznek az EU és az egyes tagállamok versenyképességére gyakorolt hatását illetően; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az EU ipari versenyképességét a lehető legteljesebb mértékben integrálják minden egyéb szakpolitikába, és támogatja az ipar uniós GDP-ből való részesedésének 20 %-ra történő növelésére irányuló bizottsági javaslatot;

| 118. | elismeri, hogy az európai megújulóenergia-ágazata fontos a gazdasági növekedés és a minőségi és csúcstechnológiákat alkalmazó munkahelyek fenntartása szempontjából, és hogy más gazdasági ágazatokat is támogat, például a fémipart, az elektromos és elektronikus berendezések ágazatát, az informatikai ágazatot, az építőipart, a közlekedést és a pénzügyi szolgáltatások ágazatát; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki a megújulóenergia-technológiákra vonatkozó olyan iparpolitikai stratégiát, amely a kutatástól és fejlesztéstől kezdve a finanszírozásig mindent lefed; |
| --- | --- |

118.

elismeri, hogy az európai megújulóenergia-ágazata fontos a gazdasági növekedés és a minőségi és csúcstechnológiákat alkalmazó munkahelyek fenntartása szempontjából, és hogy más gazdasági ágazatokat is támogat, például a fémipart, az elektromos és elektronikus berendezések ágazatát, az informatikai ágazatot, az építőipart, a közlekedést és a pénzügyi szolgáltatások ágazatát; felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki a megújulóenergia-technológiákra vonatkozó olyan iparpolitikai stratégiát, amely a kutatástól és fejlesztéstől kezdve a finanszírozásig mindent lefed;

| 119. | hangsúlyozza annak kockázatát, hogy a fenntartható technológiába irányuló befektetések – többek között a további széntelenítéssel kapcsolatos európai törekvéseket övező bizonytalanság miatt – elmenekülnek Európából; emlékeztet arra, hogy közelmúltbeli eredmények szerint az Unió továbbra is csak kevéssel vezet a tiszta technológiák világversenyében, az Egyesült Államok és Kína ugyanis gyorsan zárkózik fel; ezzel összefüggésben megállapítja, hogy a világszerte benyújtott, fenntartható technológiákhoz kapcsolódó szabadalmakon belül az uniós részesedés az 1999. évi közel 50 %-ról egyharmadra esett vissza; ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a fenntartható termékek és szolgáltatások támogatását; véleménye szerint a jövőben a kibocsátáskereskedelmi egységek értékesítéséből származó bevételt a fenntartható technológiák terén megvalósuló innovációba irányuló beruházások lehetővé tételére kell elkülöníteni; |
| --- | --- |

119.

hangsúlyozza annak kockázatát, hogy a fenntartható technológiába irányuló befektetések – többek között a további széntelenítéssel kapcsolatos európai törekvéseket övező bizonytalanság miatt – elmenekülnek Európából; emlékeztet arra, hogy közelmúltbeli eredmények szerint az Unió továbbra is csak kevéssel vezet a tiszta technológiák világversenyében, az Egyesült Államok és Kína ugyanis gyorsan zárkózik fel; ezzel összefüggésben megállapítja, hogy a világszerte benyújtott, fenntartható technológiákhoz kapcsolódó szabadalmakon belül az uniós részesedés az 1999. évi közel 50 %-ról egyharmadra esett vissza; ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a fenntartható termékek és szolgáltatások támogatását; véleménye szerint a jövőben a kibocsátáskereskedelmi egységek értékesítéséből származó bevételt a fenntartható technológiák terén megvalósuló innovációba irányuló beruházások lehetővé tételére kell elkülöníteni;

| 120. | rámutat arra, hogy az EU fő világpiaci versenytársai nagy hangsúlyt helyeznek a technológiai fejlesztésekre, az innovációra és az ipari eljárások javítására; rámutat továbbá arra, hogy ezen országok egy részében a gazdaság is gyorsabb ütemben növekszik az EU gazdaságánál; arra a következtetésre jut, hogy az EU-nak a kutatás-fejlesztést (ideértve a tudományos és technológiai partnerségek kialakítását nemzetközi partnereivel), az innovációt (különösen az európai hozzáadott érték előállítását a fenntartható technológiák fejlesztése és uniós gyártása terén), valamint az ipari folyamatok termelékenységének javítását kell előtérbe helyeznie; |
| --- | --- |

120.

rámutat arra, hogy az EU fő világpiaci versenytársai nagy hangsúlyt helyeznek a technológiai fejlesztésekre, az innovációra és az ipari eljárások javítására; rámutat továbbá arra, hogy ezen országok egy részében a gazdaság is gyorsabb ütemben növekszik az EU gazdaságánál; arra a következtetésre jut, hogy az EU-nak a kutatás-fejlesztést (ideértve a tudományos és technológiai partnerségek kialakítását nemzetközi partnereivel), az innovációt (különösen az európai hozzáadott érték előállítását a fenntartható technológiák fejlesztése és uniós gyártása terén), valamint az ipari folyamatok termelékenységének javítását kell előtérbe helyeznie;

| 121. | rámutat arra, hogy a kibocsátási egységek ingyenes kiosztása nem áll összhangban a szén-dioxid-ár termékek árába való beépítésének gazdasági logikájával; megállapítja, hogy egy, a Bizottság részére készített közelmúltbeli tanulmány az ETS elmúlt két kereskedési időszakában nem talált kibocsátásáthelyezésre utaló bizonyítékot; hangsúlyozza, hogy a további kibocsátásáthelyezések jövőbeli potenciális kockázatának enyhítése érdekében a kibocsátáskereskedelmi rendszerek árverési bevételeit részben a nagy energiaigényű iparágakban megjelenő, áttörést jelentő technológiákba történő tőkeigényes beruházásokra vagy a munkahelyteremtés egyéb formáinak – például a munkát terhelő adók csökkentésének – ösztönzésére kell elkülöníteni; |
| --- | --- |

121.

rámutat arra, hogy a kibocsátási egységek ingyenes kiosztása nem áll összhangban a szén-dioxid-ár termékek árába való beépítésének gazdasági logikájával; megállapítja, hogy egy, a Bizottság részére készített közelmúltbeli tanulmány az ETS elmúlt két kereskedési időszakában nem talált kibocsátásáthelyezésre utaló bizonyítékot; hangsúlyozza, hogy a további kibocsátásáthelyezések jövőbeli potenciális kockázatának enyhítése érdekében a kibocsátáskereskedelmi rendszerek árverési bevételeit részben a nagy energiaigényű iparágakban megjelenő, áttörést jelentő technológiákba történő tőkeigényes beruházásokra vagy a munkahelyteremtés egyéb formáinak – például a munkát terhelő adók csökkentésének – ösztönzésére kell elkülöníteni;

| 122. | intézkedéseket szorgalmaz az újonnan teremtett munkahelyeken szükséges készségek iránti kereslet előrejelzése és kielégítése, az oktatási és képzési rendszerekben szükséges kiigazítások elvégzése és a környezetbarátabb profil felé elmozduló meglévő munkahelyekkel kapcsolatos új kihívásoknak való megfelelés érdekében; kiemeli, hogy az aktív munkaerő-piaci politikákat célzottan, a munka- és munkaerő-kereslet kielégítésére kell alakítani az újonnan megjelenő fenntartható technológiákhoz szükséges szakképzett munkaerő hiányának elkerülése és annak érdekében, hogy a fiatalok, a nők és más hátrányos helyzetű csoportok számára hozzáférést biztosítsanak a környezetbarát gazdaságon belüli fenntartható és minőségi munkahelyekhez; |
| --- | --- |

122.

intézkedéseket szorgalmaz az újonnan teremtett munkahelyeken szükséges készségek iránti kereslet előrejelzése és kielégítése, az oktatási és képzési rendszerekben szükséges kiigazítások elvégzése és a környezetbarátabb profil felé elmozduló meglévő munkahelyekkel kapcsolatos új kihívásoknak való megfelelés érdekében; kiemeli, hogy az aktív munkaerő-piaci politikákat célzottan, a munka- és munkaerő-kereslet kielégítésére kell alakítani az újonnan megjelenő fenntartható technológiákhoz szükséges szakképzett munkaerő hiányának elkerülése és annak érdekében, hogy a fiatalok, a nők és más hátrányos helyzetű csoportok számára hozzáférést biztosítsanak a környezetbarát gazdaságon belüli fenntartható és minőségi munkahelyekhez;

| 123. | sürgeti a tagállamokat és a nemzetközi közösséget, hogy mozdítsák elő a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (STEM-tárgyak) energiaágazatot szolgáló oktatását, és tartsanak fenn olyan oktatási intézményeket, amelyek képesek arra, hogy kiképezzék az energia tekintetében önellátó és fenntartható Európa célkitűzésének megvalósítását elősegítő képzett munkaerőt és a tudósok és újítók következő generációját; ezzel összefüggésben emlékeztet a Horizont 2020 és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet fontos szerepére a kutatás, az oktatás és az energiaágazaton belüli alkalmazott innováció közötti szakadék áthidalásában; |
| --- | --- |

123.

sürgeti a tagállamokat és a nemzetközi közösséget, hogy mozdítsák elő a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika (STEM-tárgyak) energiaágazatot szolgáló oktatását, és tartsanak fenn olyan oktatási intézményeket, amelyek képesek arra, hogy kiképezzék az energia tekintetében önellátó és fenntartható Európa célkitűzésének megvalósítását elősegítő képzett munkaerőt és a tudósok és újítók következő generációját; ezzel összefüggésben emlékeztet a Horizont 2020 és az Európai Innovációs és Technológiai Intézet fontos szerepére a kutatás, az oktatás és az energiaágazaton belüli alkalmazott innováció közötti szakadék áthidalásában;

| 124. | felhívja a figyelmet a kkv-knak az uniós gazdasági növekedés hajtóerejeként játszott kulcsfontosságú szerepére, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teremtsenek kedvező környezetet és nyújtsanak aktív ösztönzést a kkv-k energiatakarékosságot célzó technológiákba történő beruházásai számára; |
| --- | --- |

124.

felhívja a figyelmet a kkv-knak az uniós gazdasági növekedés hajtóerejeként játszott kulcsfontosságú szerepére, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teremtsenek kedvező környezetet és nyújtsanak aktív ösztönzést a kkv-k energiatakarékosságot célzó technológiákba történő beruházásai számára;

| 125. | ösztönzi a Bizottságot, hogy támogassa az üzemanyagok minőségét javító fejlett bioüzemanyagok fejlesztését a közlekedési ágazat számára, ezáltal további új infrastrukturális beruházások nélkül növelve az európai gazdaság általános versenyképességét; |
| --- | --- |

125.

ösztönzi a Bizottságot, hogy támogassa az üzemanyagok minőségét javító fejlett bioüzemanyagok fejlesztését a közlekedési ágazat számára, ezáltal további új infrastrukturális beruházások nélkül növelve az európai gazdaság általános versenyképességét;

| 126. | felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy módszert az EU és fő versenytársai versenyképességének felmérésére, amely például a költségvetési politikán, a kutatás-fejlesztésen, a technológiaexporton, a kutatók és a magasan képzett munkavállalók számán, az innováción, az ipari energiaárakon, a környezet- és energiapolitikán, a bérek és a termelékenység szintjén, az infrastruktúrán, a szükségtelen adminisztratív terheken és más vonatkozó tényezőkön alapul; hangsúlyozza, hogy ebben az új módszertanban tényezőként figyelembe kell venni az éghajlatváltozás külső költségeit is, ideértve az éghajlatváltozásból eredő kockázatok elleni biztosítások lehetséges költségnövekedését is; |
| --- | --- |

126.

felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy módszert az EU és fő versenytársai versenyképességének felmérésére, amely például a költségvetési politikán, a kutatás-fejlesztésen, a technológiaexporton, a kutatók és a magasan képzett munkavállalók számán, az innováción, az ipari energiaárakon, a környezet- és energiapolitikán, a bérek és a termelékenység szintjén, az infrastruktúrán, a szükségtelen adminisztratív terheken és más vonatkozó tényezőkön alapul; hangsúlyozza, hogy ebben az új módszertanban tényezőként figyelembe kell venni az éghajlatváltozás külső költségeit is, ideértve az éghajlatváltozásból eredő kockázatok elleni biztosítások lehetséges költségnövekedését is;

| 127. | nyomatékosan hangsúlyozza, hogy az EU jövőbeni szakpolitikáinak mindenképpen foglalkozniuk kell az uniós gazdaság viszonylagos erősségeivel és gyengeségeivel, különösen azon szabadkereskedelmi megállapodások tekintetében, amelyekhez az EU esetlegesen csatlakozik, figyelembe véve ugyanakkor az üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentését célzó intézkedéseket és ezek gazdasági előnyeit; |
| --- | --- |

127.

nyomatékosan hangsúlyozza, hogy az EU jövőbeni szakpolitikáinak mindenképpen foglalkozniuk kell az uniós gazdaság viszonylagos erősségeivel és gyengeségeivel, különösen azon szabadkereskedelmi megállapodások tekintetében, amelyekhez az EU esetlegesen csatlakozik, figyelembe véve ugyanakkor az üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentését célzó intézkedéseket és ezek gazdasági előnyeit;

| 128. | rámutat arra, hogy az energiaárak a földtani, politikai és adózási különbségek függvényében régiónként eltérnek, és hogy az alacsony energiaárak az EU belső, fenntartható energiaforrásai által kínált előnyök maradéktalan kihasználása révén biztosíthatók leghatékonyabban; kéri a Bizottságot, hogy készítsen átfogó elemzést az egyes energiaforrások összes rendszerköltségéről és -hatásáról, valamint az energiatermelés kielégítő voltára gyakorolt hosszú távú hatásaikról; |
| --- | --- |

128.

rámutat arra, hogy az energiaárak a földtani, politikai és adózási különbségek függvényében régiónként eltérnek, és hogy az alacsony energiaárak az EU belső, fenntartható energiaforrásai által kínált előnyök maradéktalan kihasználása révén biztosíthatók leghatékonyabban; kéri a Bizottságot, hogy készítsen átfogó elemzést az egyes energiaforrások összes rendszerköltségéről és -hatásáról, valamint az energiatermelés kielégítő voltára gyakorolt hosszú távú hatásaikról;

| 129. | megállapítja, hogy az EU erőforrásokban szűkölködő kontinens, és földgázfogyasztásának körülbelül 60 %-át, kőolajfogyasztásának több mint 80 %-át, az energiatermeléshez használt szénnek pedig közel 50 %-át importálja; ezzel összefüggésben ragaszkodik az EU-n belüli fenntartható és megújuló energiaforrásokat hangsúlyosan középpontba állító 2030-ig szóló keret elfogadásához; |
| --- | --- |

129.

megállapítja, hogy az EU erőforrásokban szűkölködő kontinens, és földgázfogyasztásának körülbelül 60 %-át, kőolajfogyasztásának több mint 80 %-át, az energiatermeléshez használt szénnek pedig közel 50 %-át importálja; ezzel összefüggésben ragaszkodik az EU-n belüli fenntartható és megújuló energiaforrásokat hangsúlyosan középpontba állító 2030-ig szóló keret elfogadásához;

| 130. | hangsúlyozza, hogy a társadalmi párbeszéd és a munkavállalói részvétel olyan alapvető fontosságú értékek és eszközök, amelyek támogatják és egymással összeegyeztethetővé teszik egyrészről a társadalmi kohézió, a minőségi foglalkoztatás és a munkahelyteremtés előmozdítását, másrészről az európai gazdaságok fokozott innovációját és versenyképességét; |
| --- | --- |

130.

hangsúlyozza, hogy a társadalmi párbeszéd és a munkavállalói részvétel olyan alapvető fontosságú értékek és eszközök, amelyek támogatják és egymással összeegyeztethetővé teszik egyrészről a társadalmi kohézió, a minőségi foglalkoztatás és a munkahelyteremtés előmozdítását, másrészről az európai gazdaságok fokozott innovációját és versenyképességét;

| 131. | felszólít, hogy hozzanak intézkedéseket a leginkább érintett magas szén-dioxid-kibocsátású ágazatok – például a villamosenergia-termelés, a közlekedés, az építőipar –, illetve az energiaigényes iparágak – amelyek általában a világ legzöldebb és legenergiahatékonyabb iparágai – terén dolgozó munkavállalók munkahelyeinek megtartására; kéri az érintett magas szén-dioxid-kibocsátású ágazatokban dolgozók más ágazatokba való áthelyezésének megkönnyítését, amennyiben e munkavállalók elvesztik munkahelyeiket; |
| --- | --- |

131.

felszólít, hogy hozzanak intézkedéseket a leginkább érintett magas szén-dioxid-kibocsátású ágazatok – például a villamosenergia-termelés, a közlekedés, az építőipar –, illetve az energiaigényes iparágak – amelyek általában a világ legzöldebb és legenergiahatékonyabb iparágai – terén dolgozó munkavállalók munkahelyeinek megtartására; kéri az érintett magas szén-dioxid-kibocsátású ágazatokban dolgozók más ágazatokba való áthelyezésének megkönnyítését, amennyiben e munkavállalók elvesztik munkahelyeiket;

| 132. | hangsúlyozza a – további, például képzési intézkedésekkel kísért – jövedelemtámogató intézkedések szükségességét annak érdekében, hogy javítsák és fenntartsák a foglalkoztathatóságot, a munkaerő-piacon tartsák a munkavállalókat, valamint megelőzzék a készségek leértékelődését a válság és szerkezetátalakítás idején; |
| --- | --- |

132.

hangsúlyozza a – további, például képzési intézkedésekkel kísért – jövedelemtámogató intézkedések szükségességét annak érdekében, hogy javítsák és fenntartsák a foglalkoztathatóságot, a munkaerő-piacon tartsák a munkavállalókat, valamint megelőzzék a készségek leértékelődését a válság és szerkezetátalakítás idején;

A tagállamok kapacitáskülönbségeinek elismerése

| 133. | üdvözli a Bizottság azon észrevételeit, miszerint az EU éghajlat- és energiapolitikai célkitűzései eltérően hatnak az egyes tagállamokra és polgáraikra, és ez indokolja az erőfeszítések méltányos megosztásán alapuló eddigi munka folytatását, figyelembe véve az egyes országok sajátos körülményeit (például GDP-jét) – különös figyelmet fordítva a súlyos gazdasági nehézségekkel küzdő országokra –, a kibocsátáscsökkentés terén 1990 óta elért eredményeit, egy főre jutó károsanyag-kibocsátását, gazdasági potenciálját és kibocsátáscsökkentési potenciálját, megújuló energiaforrásait, a technológiákhoz való hozzáférését, valamint energiatakarékossági potenciálját; |
| --- | --- |

133.

üdvözli a Bizottság azon észrevételeit, miszerint az EU éghajlat- és energiapolitikai célkitűzései eltérően hatnak az egyes tagállamokra és polgáraikra, és ez indokolja az erőfeszítések méltányos megosztásán alapuló eddigi munka folytatását, figyelembe véve az egyes országok sajátos körülményeit (például GDP-jét) – különös figyelmet fordítva a súlyos gazdasági nehézségekkel küzdő országokra –, a kibocsátáscsökkentés terén 1990 óta elért eredményeit, egy főre jutó károsanyag-kibocsátását, gazdasági potenciálját és kibocsátáscsökkentési potenciálját, megújuló energiaforrásait, a technológiákhoz való hozzáférését, valamint energiatakarékossági potenciálját;

| 134. | rámutat arra, hogy az egyes tagállamok helyzetét figyelmen kívül hagyó széntelenítési stratégia elfogadása az érintett országokban az energiaszegénység tömeges növekedéséhez vezethet; |
| --- | --- |

134.

rámutat arra, hogy az egyes tagállamok helyzetét figyelmen kívül hagyó széntelenítési stratégia elfogadása az érintett országokban az energiaszegénység tömeges növekedéséhez vezethet;

| 135. | hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 194. cikke szerint a belső energiapiac létrehozása és a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság előmozdítása az EU feladata, míg energiaszerkezetükről a tagállamok döntenek, és a környezetbarát, társadalmilag és gazdaságilag elfogadható, valamint az Unió éghajlat- és energiapolitikai céljaival összhangban a környezet állapotának megőrzésére és javítására irányuló technológiák és energiaforrások alapján eltérő megközelítéseket alkalmazhatnak és alakíthatnak ki; úgy véli, hogy a jövőbeni keretnek mindenképpen tiszteletben kell tartania a tagállamok függetlenségét; |
| --- | --- |

135.

hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 194. cikke szerint a belső energiapiac létrehozása és a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság előmozdítása az EU feladata, míg energiaszerkezetükről a tagállamok döntenek, és a környezetbarát, társadalmilag és gazdaságilag elfogadható, valamint az Unió éghajlat- és energiapolitikai céljaival összhangban a környezet állapotának megőrzésére és javítására irányuló technológiák és energiaforrások alapján eltérő megközelítéseket alkalmazhatnak és alakíthatnak ki; úgy véli, hogy a jövőbeni keretnek mindenképpen tiszteletben kell tartania a tagállamok függetlenségét;

| 136. | elismeri, hogy a megújuló energiaforrásokon alapuló technológiák számos különböző műszaki lehetőséget foglalnak magukban, amelyek a villamosenergia-, a hűtési és fűtési- és a közlekedési ágazatban egyaránt alkalmazhatók; hangsúlyozza, hogy a megújuló energiaforrásokra vonatkozó, 2030-ig teljesítendő átfogó kötelező cél nagy mozgásteret és rugalmasságot biztosít a tagállamok számára annak eldöntéséhez, hogy hol és mikor végzik el az energiaágazati, valamint az említett ágazatokhoz hozzájáruló technológiákra irányuló beruházásokat; |
| --- | --- |

136.

elismeri, hogy a megújuló energiaforrásokon alapuló technológiák számos különböző műszaki lehetőséget foglalnak magukban, amelyek a villamosenergia-, a hűtési és fűtési- és a közlekedési ágazatban egyaránt alkalmazhatók; hangsúlyozza, hogy a megújuló energiaforrásokra vonatkozó, 2030-ig teljesítendő átfogó kötelező cél nagy mozgásteret és rugalmasságot biztosít a tagállamok számára annak eldöntéséhez, hogy hol és mikor végzik el az energiaágazati, valamint az említett ágazatokhoz hozzájáruló technológiákra irányuló beruházásokat;

| 137. | emlékezteti a Bizottságot, hogy a Parlament szorgalmazta azt a jogszabályt, mely megköveteli, hogy minden tagállam dolgozzon ki egy 2050-ig szóló dekarbonizációs stratégiát; úgy véli, hogy noha a nemzeti szinten meghatározott ütemterveknek nem kell jogilag kötelező erejűeknek lenniük, nélkülözhetetlenek ahhoz, hogy a befektetők és a köztisztviselők tisztában legyenek a hosszú távú politika irányával és a célok eléréséhez szükséges intézkedésekkel; várja, hogy a Bizottság javaslatot tegyen a tagállamok közötti tehermegosztás módjára, és meghatározza az említett ütemtervek felülvizsgálatra történő benyújtására vonatkozó határidőt; felhívja a Bizottságot, hogy az irreálisnak ítélt ütemtervek esetében, és amennyiben a tagállam nem hajlandó megfelelő pontosítást adni, tegyen javaslatot azokra a szükséges további intézkedésekre, amelyek biztosítják az uniós CO2-kibocsátáscsökkentési célok hitelességét; |
| --- | --- |

137.

emlékezteti a Bizottságot, hogy a Parlament szorgalmazta azt a jogszabályt, mely megköveteli, hogy minden tagállam dolgozzon ki egy 2050-ig szóló dekarbonizációs stratégiát; úgy véli, hogy noha a nemzeti szinten meghatározott ütemterveknek nem kell jogilag kötelező erejűeknek lenniük, nélkülözhetetlenek ahhoz, hogy a befektetők és a köztisztviselők tisztában legyenek a hosszú távú politika irányával és a célok eléréséhez szükséges intézkedésekkel; várja, hogy a Bizottság javaslatot tegyen a tagállamok közötti tehermegosztás módjára, és meghatározza az említett ütemtervek felülvizsgálatra történő benyújtására vonatkozó határidőt; felhívja a Bizottságot, hogy az irreálisnak ítélt ütemtervek esetében, és amennyiben a tagállam nem hajlandó megfelelő pontosítást adni, tegyen javaslatot azokra a szükséges további intézkedésekre, amelyek biztosítják az uniós CO2-kibocsátáscsökkentési célok hitelességét;

| 138. | rámutat, hogy a tervezett intézkedéseknek elsősorban olyan forgatókönyvek végrehajtására kell koncentrálnia, amelyek figyelembe veszik a tagállamok meglévő potenciálját, a költséghatékony és fenntartható új technológiák fejlesztésének kilátásait, valamint a javasolt szakpolitika végrehajtásának globális hatását, hogy az elkövetkező évekre csökkentési célkitűzéseket lehessen javasolni; |
| --- | --- |

138.

rámutat, hogy a tervezett intézkedéseknek elsősorban olyan forgatókönyvek végrehajtására kell koncentrálnia, amelyek figyelembe veszik a tagállamok meglévő potenciálját, a költséghatékony és fenntartható új technológiák fejlesztésének kilátásait, valamint a javasolt szakpolitika végrehajtásának globális hatását, hogy az elkövetkező évekre csökkentési célkitűzéseket lehessen javasolni;

| 139. | kéri a Bizottságot, hogy a nemzeti, regionális és a helyi szintek számára rendelkezésre álló pénzügyi lehetőségekre vonatkozó szükséges információk egyetlen, világos és könnyen elérhető adatbázisba való összegyűjtése révén javítsa a fenntartható technológiákra irányuló beruházásokhoz igénybe vehető meglévő finanszírozási eszközök (pl. a NER300) népszerűsítését és hatékonyságát; |
| --- | --- |

139.

kéri a Bizottságot, hogy a nemzeti, regionális és a helyi szintek számára rendelkezésre álló pénzügyi lehetőségekre vonatkozó szükséges információk egyetlen, világos és könnyen elérhető adatbázisba való összegyűjtése révén javítsa a fenntartható technológiákra irányuló beruházásokhoz igénybe vehető meglévő finanszírozási eszközök (pl. a NER300) népszerűsítését és hatékonyságát;

| 140. | megállapítja, hogy a tőkéhez való hozzájutás és a tőkeköltség – különösen a kkv-k, de még a nehézipari ágazatok számára is – gyakran akadályozza a tisztább technológiákba való tőkeigényes beruházásokat; ezért kéri a Bizottságot, hogy tanulmányozza egy olyan, az innovatív fenntartható technológiák fejlesztését és az energiaigényes iparágak hatékonysága javításának támogatását célzó alap létrehozásának lehetőségét, amely egyesíthetné a meglévő és az új finanszírozási forrásokat, elősegíthetné a beruházások serkentését, és finanszírozása többek között a kibocsátáskereskedelmi rendszerből származó bevételek egy részéből vagy a strukturális alapokból, illetve a Kohéziós Alapból származhatna; felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki innovatív finanszírozási eszközöket, biztosítson nagyobb szerepet az EBB-nek és a nemzeti állami pénzügyi intézményeknek, és tegye vonzóvá a finanszírozást a nyugdíjalapok és a biztosítótársaságok számára; |
| --- | --- |

140.

megállapítja, hogy a tőkéhez való hozzájutás és a tőkeköltség – különösen a kkv-k, de még a nehézipari ágazatok számára is – gyakran akadályozza a tisztább technológiákba való tőkeigényes beruházásokat; ezért kéri a Bizottságot, hogy tanulmányozza egy olyan, az innovatív fenntartható technológiák fejlesztését és az energiaigényes iparágak hatékonysága javításának támogatását célzó alap létrehozásának lehetőségét, amely egyesíthetné a meglévő és az új finanszírozási forrásokat, elősegíthetné a beruházások serkentését, és finanszírozása többek között a kibocsátáskereskedelmi rendszerből származó bevételek egy részéből vagy a strukturális alapokból, illetve a Kohéziós Alapból származhatna; felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki innovatív finanszírozási eszközöket, biztosítson nagyobb szerepet az EBB-nek és a nemzeti állami pénzügyi intézményeknek, és tegye vonzóvá a finanszírozást a nyugdíjalapok és a biztosítótársaságok számára;

| 141. | miután egyes iparágakban áttörést jelentő technológiákra van szükség ahhoz, hogy kibocsátásuk tovább csökkenjen, és energiahatékonyságuk a technika jelenlegi állása által lehetővé tett szintnél tovább javuljon, kéri a Tanácsot, hogy szakpolitikai intézkedéseibe illesszen be a kutatásra, fejlesztésre, kísérleti projektekre és a technológiák széles körű bevezetésére vonatkozó, a 2030-ig teljesítendő célkitűzésekhez szükséges erőfeszítés szintjének megfelelő egyértelmű finanszírozási kötelezettségvállalásokat; |
| --- | --- |

141.

miután egyes iparágakban áttörést jelentő technológiákra van szükség ahhoz, hogy kibocsátásuk tovább csökkenjen, és energiahatékonyságuk a technika jelenlegi állása által lehetővé tett szintnél tovább javuljon, kéri a Tanácsot, hogy szakpolitikai intézkedéseibe illesszen be a kutatásra, fejlesztésre, kísérleti projektekre és a technológiák széles körű bevezetésére vonatkozó, a 2030-ig teljesítendő célkitűzésekhez szükséges erőfeszítés szintjének megfelelő egyértelmű finanszírozási kötelezettségvállalásokat;

| 142. | pragmatikus uniós megközelítést szorgalmaz a fenntartható energetikai megoldásokra vonatkozó új piaci modellekkel, szabályozással és finanszírozási modellekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

142.

pragmatikus uniós megközelítést szorgalmaz a fenntartható energetikai megoldásokra vonatkozó új piaci modellekkel, szabályozással és finanszírozási modellekkel kapcsolatban;

Az EU nemzetközi szinten

| 143. | megállapítja, hogy több feltörekvő és fejlett ország különböző éghajlat-politikák és beruházások – többek között az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer példáját követő saját kibocsátáskereskedelmi rendszer megvalósításának – kialakításán dolgozik; üdvözli az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer világszerte más szén-dioxid-kereskedelmi mechanizmusokkal való, a globális szén-dioxid-piac létrehozásának céljával történő összekapcsolásának jövőbeni kilátásait; hangsúlyozza, hogy ez a globális megközelítés egyenlő versenyfeltételeket teremthet az európai ipar számára azáltal, hogy átfogó és költséghatékony megközelítést biztosít a világ ipari üvegházhatásúgáz-kibocsátásának kezelésére; ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy egy fix összkvótás nemzetközi kereskedési rendszer jelentős segítséget nyújthatna egy új, jogilag kötelező erejű globális éghajlat-változási megállapodás végrehajtásához; |
| --- | --- |

143.

megállapítja, hogy több feltörekvő és fejlett ország különböző éghajlat-politikák és beruházások – többek között az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer példáját követő saját kibocsátáskereskedelmi rendszer megvalósításának – kialakításán dolgozik; üdvözli az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer világszerte más szén-dioxid-kereskedelmi mechanizmusokkal való, a globális szén-dioxid-piac létrehozásának céljával történő összekapcsolásának jövőbeni kilátásait; hangsúlyozza, hogy ez a globális megközelítés egyenlő versenyfeltételeket teremthet az európai ipar számára azáltal, hogy átfogó és költséghatékony megközelítést biztosít a világ ipari üvegházhatásúgáz-kibocsátásának kezelésére; ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy egy fix összkvótás nemzetközi kereskedési rendszer jelentős segítséget nyújthatna egy új, jogilag kötelező erejű globális éghajlat-változási megállapodás végrehajtásához;

| 144. | hangsúlyozza, hogy a szorosabb energiapolitikai együttműködést a külső energiapolitika tekintetében is meg kell valósítani, és ezért kéri a harmadik országokkal létrejövő energiaügyi megállapodások európai szinten történő megkötését és az európai energiapolitika céljainak szilárd rögzítését; |
| --- | --- |

144.

hangsúlyozza, hogy a szorosabb energiapolitikai együttműködést a külső energiapolitika tekintetében is meg kell valósítani, és ezért kéri a harmadik országokkal létrejövő energiaügyi megállapodások európai szinten történő megkötését és az európai energiapolitika céljainak szilárd rögzítését;

| 145. | megállapítja, hogy a megújuló energiaforrásokon alapuló technológiák terén betöltött uniós vezető szerep a gyártás területén megvalósuló innovációból, valamint olyan további területekről származik, mint például a rendszerintegráció; elismeri, hogy a 2030-ra vonatkozó kötelező célok elfogadásának eredményeképpen az EU a kompetenciaklaszter szerepét fogja betölteni, ami kiváló minőségű, versenyképes költségű termékek fejlesztését teszi lehetővé; véleménye szerint ez hasznos lesz a belső piac számára, egyúttal azonban az uniós versenyelőnynek köszönhetően az európai vállalatok is részesedéshez juthatnak a harmadik országok növekvő piacain; megállapítja, hogy nagyra törő, 2030-ra vonatkozó csomag hiányában fennáll a veszélye annak, hogy az Unió elveszíti piaci és technológiai vezető szerepét; |
| --- | --- |

145.

megállapítja, hogy a megújuló energiaforrásokon alapuló technológiák terén betöltött uniós vezető szerep a gyártás területén megvalósuló innovációból, valamint olyan további területekről származik, mint például a rendszerintegráció; elismeri, hogy a 2030-ra vonatkozó kötelező célok elfogadásának eredményeképpen az EU a kompetenciaklaszter szerepét fogja betölteni, ami kiváló minőségű, versenyképes költségű termékek fejlesztését teszi lehetővé; véleménye szerint ez hasznos lesz a belső piac számára, egyúttal azonban az uniós versenyelőnynek köszönhetően az európai vállalatok is részesedéshez juthatnak a harmadik országok növekvő piacain; megállapítja, hogy nagyra törő, 2030-ra vonatkozó csomag hiányában fennáll a veszélye annak, hogy az Unió elveszíti piaci és technológiai vezető szerepét;

| 146. | elismeri, hogy a megújuló energiaforrásokra vonatkozó, 2030-ig teljesítendő kötelező célértékek és politikák nagyban elősegítik, hogy az Unió technológiai vezető szerephez jusson a világpiacokon, valamint hogy elöl járjon a megújuló energiával kapcsolatos technológiai innováció terén; hangsúlyozza, hogy e politikának a megújuló energiaforrásokra vonatkozó, 2030-ig teljesítendő kötelező célértékek elfogadása révén történő folytatása lehetővé tenné az EU számára, hogy versenyre keljen Kínával, az Egyesült Államokkal, Dél-Koreával, Japánnal és Indiával a jövő piacain betöltött technológiai vezető szerepért, akár még gazdasági visszaesés idején is; |
| --- | --- |

146.

elismeri, hogy a megújuló energiaforrásokra vonatkozó, 2030-ig teljesítendő kötelező célértékek és politikák nagyban elősegítik, hogy az Unió technológiai vezető szerephez jusson a világpiacokon, valamint hogy elöl járjon a megújuló energiával kapcsolatos technológiai innováció terén; hangsúlyozza, hogy e politikának a megújuló energiaforrásokra vonatkozó, 2030-ig teljesítendő kötelező célértékek elfogadása révén történő folytatása lehetővé tenné az EU számára, hogy versenyre keljen Kínával, az Egyesült Államokkal, Dél-Koreával, Japánnal és Indiával a jövő piacain betöltött technológiai vezető szerepért, akár még gazdasági visszaesés idején is;

| 147. | rámutat arra, hogy világszerte 138 ország rendelkezik a megújuló energiaforrásokra vonatkozó, a saját igényeikhez igazodó célértékekkel és politikákkal; elismeri, hogy a környezetbarát technológiákra irányuló indiai, kínai és egyesült államokbeli beruházások mértéke az uniósnál jóval gyorsabb ütemben nő; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy az EU koránt sincs egyedül, hanem épp ellenkezőleg azt kockáztatja, hogy elszalasztja a jelenleg zajló energetikai átállás nyomán kínálkozó gazdasági lehetőségeket; |
| --- | --- |

147.

rámutat arra, hogy világszerte 138 ország rendelkezik a megújuló energiaforrásokra vonatkozó, a saját igényeikhez igazodó célértékekkel és politikákkal; elismeri, hogy a környezetbarát technológiákra irányuló indiai, kínai és egyesült államokbeli beruházások mértéke az uniósnál jóval gyorsabb ütemben nő; ezzel kapcsolatban hangsúlyozza, hogy az EU koránt sincs egyedül, hanem épp ellenkezőleg azt kockáztatja, hogy elszalasztja a jelenleg zajló energetikai átállás nyomán kínálkozó gazdasági lehetőségeket;

| 148. | hangsúlyozza annak kiemelt szükségességét, hogy a fejlett országok elsőként és mihamarabb saját kibocsátásaikat csökkentsék, valamint biztosítsák az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz és az éghajlatváltozás hatásainak mérsékléséhez szükséges pénzügyi forrásokat a fejlődő országok számára; ugyanakkor óva int ellentételező mechanizmusok, így például a tiszta fejlesztési mechanizmus helyettesítő alkalmazásától, tekintettel arra, hogy az ilyen mechanizmusok nem bizonyultak hatékony eszköznek az üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentésére, és késleltetik az alapvető strukturális változást a fejlett országok gazdaságában; |
| --- | --- |

148.

hangsúlyozza annak kiemelt szükségességét, hogy a fejlett országok elsőként és mihamarabb saját kibocsátásaikat csökkentsék, valamint biztosítsák az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz és az éghajlatváltozás hatásainak mérsékléséhez szükséges pénzügyi forrásokat a fejlődő országok számára; ugyanakkor óva int ellentételező mechanizmusok, így például a tiszta fejlesztési mechanizmus helyettesítő alkalmazásától, tekintettel arra, hogy az ilyen mechanizmusok nem bizonyultak hatékony eszköznek az üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentésére, és késleltetik az alapvető strukturális változást a fejlett országok gazdaságában;

| 149. | hangsúlyozza a fejlesztési és éghajlat-változási célkitűzések összeegyeztetésének szükségességét; hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás egész régiók élelmiszer-ellátási képességét veszélyezteti, rámutatva ezáltal a millenniumi fejlesztési célok alapját képező, a szegénység globális felszámolására irányuló célkitűzés és a fenntartható fejlesztési célok kidolgozására irányuló, a Rio+20 konferencián elindított folyamat közötti kapcsolatra; e két folyamat egyetlen, a 2015 utáni időszakra is átívelő keretrendszerbe történő integrációját szorgalmazza; |
| --- | --- |

149.

hangsúlyozza a fejlesztési és éghajlat-változási célkitűzések összeegyeztetésének szükségességét; hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás egész régiók élelmiszer-ellátási képességét veszélyezteti, rámutatva ezáltal a millenniumi fejlesztési célok alapját képező, a szegénység globális felszámolására irányuló célkitűzés és a fenntartható fejlesztési célok kidolgozására irányuló, a Rio+20 konferencián elindított folyamat közötti kapcsolatra; e két folyamat egyetlen, a 2015 utáni időszakra is átívelő keretrendszerbe történő integrációját szorgalmazza;

| 150. | fontosnak tartja, hogy az EU megőrizze vezető és úttörő szerepét, és hogy a tagállamok az éghajlatváltozással kapcsolatos tárgyalásokon egységesen lépjenek fel határozott és közös álláspontjuk védelmében annak érdekében, hogy 2015-ben Párizsban új, kötelező erejű globális éghajlat-megállapodás születhessen; hangsúlyozza, hogy az Uniónak példát kell mutatnia, és a vezetői csúcstalálkozó Ban Ki Mun általi összehívásáig kötelező erejű, ambiciózus szakpolitikai keretet kell elfogadnia, mivel ez pozitívan befolyásolja majd a tárgyalásokat; kéri a Bizottságot, hogy tanulmányozza annak lehetőségét, hogy a kibocsátási egységek árveréséből befolyó bevétel egy részét az EU-nak az éghajlatváltozás kezelésére szolgáló nemzetközi finanszírozással összefüggésben a fejlődő országokkal szemben vállalt kötelezettségei teljesítésére használják fel, ezen országok éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással és hatásainak enyhítésével kapcsolatos szükségleteinek megfelelően; |
| --- | --- |

150.

fontosnak tartja, hogy az EU megőrizze vezető és úttörő szerepét, és hogy a tagállamok az éghajlatváltozással kapcsolatos tárgyalásokon egységesen lépjenek fel határozott és közös álláspontjuk védelmében annak érdekében, hogy 2015-ben Párizsban új, kötelező erejű globális éghajlat-megállapodás születhessen; hangsúlyozza, hogy az Uniónak példát kell mutatnia, és a vezetői csúcstalálkozó Ban Ki Mun általi összehívásáig kötelező erejű, ambiciózus szakpolitikai keretet kell elfogadnia, mivel ez pozitívan befolyásolja majd a tárgyalásokat; kéri a Bizottságot, hogy tanulmányozza annak lehetőségét, hogy a kibocsátási egységek árveréséből befolyó bevétel egy részét az EU-nak az éghajlatváltozás kezelésére szolgáló nemzetközi finanszírozással összefüggésben a fejlődő országokkal szemben vállalt kötelezettségei teljesítésére használják fel, ezen országok éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással és hatásainak enyhítésével kapcsolatos szükségleteinek megfelelően;

| 151. | hangsúlyozza, hogy a finanszírozás kritikus szerepet tölt be a tekintetben, hogy a fejlődő országok számára lehetővé teszi nagyra törő éghajlat-politikai intézkedések meghozatalát; ezért ragaszkodik ahhoz, hogy létre kell hozni egy éghajlatváltozással kapcsolatos egységes pénzügyi struktúrát; felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket a fejlett országok által vállalt, az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásához 2020-ig legalább évi 100 milliárd amerikai dollár biztosítására irányuló kötelezettség teljesítése érdekében, hivatalos fejlesztési támogatás formájában a GNI 0,7 %-ának előirányzására tett kötelezettségvállaláson felül; |
| --- | --- |

151.

hangsúlyozza, hogy a finanszírozás kritikus szerepet tölt be a tekintetben, hogy a fejlődő országok számára lehetővé teszi nagyra törő éghajlat-politikai intézkedések meghozatalát; ezért ragaszkodik ahhoz, hogy létre kell hozni egy éghajlatváltozással kapcsolatos egységes pénzügyi struktúrát; felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket a fejlett országok által vállalt, az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásához 2020-ig legalább évi 100 milliárd amerikai dollár biztosítására irányuló kötelezettség teljesítése érdekében, hivatalos fejlesztési támogatás formájában a GNI 0,7 %-ának előirányzására tett kötelezettségvállaláson felül;

| 152. | üdvözli Ban Ki Mun „fenntartható energia mindenkinek” elnevezésű kezdeményezését, amely az energiahatékonyságot és a megújuló forrásból származó energiát az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését célzó két leghatékonyabb megoldásként mozdítja elő; kéri az EU-t, hogy támogassa ezt a programot; |
| --- | --- |

152.

üdvözli Ban Ki Mun „fenntartható energia mindenkinek” elnevezésű kezdeményezését, amely az energiahatékonyságot és a megújuló forrásból származó energiát az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését célzó két leghatékonyabb megoldásként mozdítja elő; kéri az EU-t, hogy támogassa ezt a programot;

| 153. | felhívja a tagállamokat és a többi felet, hogy a közeljövőben várható nemzetközi tárgyalások során és egy lehetőség szerint kötelező megállapodás előkészítéseként térjenek ki a kibocsátásáthelyezés kérdésének globális szintű kezelésére; |
| --- | --- |

153.

felhívja a tagállamokat és a többi felet, hogy a közeljövőben várható nemzetközi tárgyalások során és egy lehetőség szerint kötelező megállapodás előkészítéseként térjenek ki a kibocsátásáthelyezés kérdésének globális szintű kezelésére;

| 154. | ezért hatékonyabb koordinációt kér a Tanács, a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat között annak érdekében, hogy a nemzetközi szervezeteken belül az EU egységesen lépjen fel, és vállaljon tevékenyebb szerepet és gyakoroljon nagyobb befolyást a fenntartható politikák előmozdítása terén; |
| --- | --- |

154.

ezért hatékonyabb koordinációt kér a Tanács, a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat között annak érdekében, hogy a nemzetközi szervezeteken belül az EU egységesen lépjen fel, és vállaljon tevékenyebb szerepet és gyakoroljon nagyobb befolyást a fenntartható politikák előmozdítása terén;

o

o o

| 155. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

155.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 188. E, 2012.6.28., 42. o.

(2)  HL L 315., 2012.11.14., 1. o.

(3)  HL L 140., 2009.6.5., 16. o.

(4)  HL L 295., 2010.11.12., 1. o.

(5)  HL L 115., 2013.4.25., 39. o.

(6)  HL L 1., 2003.1.4., 65. o.

(7)  HL C 168. E, 2013.6.14., 72. o.

(8)  HL C 251. E, 2013.8.31., 75. o.

(9)  HL C 264. E, 2013.9.13., 59. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0088.

(11)  HL C 169. E, 2012.6.15., 66. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0443.

(13)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0444.

(14)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0452.

(15)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0374.

(16)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0201.

(17)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0344.

(18)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0443.

(19)  HL C 81. E, 2011.3.15., 107. o.

(20)  http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/metals-minerals/files/steel-cum-cost-imp_en.pdf

(21)  HL C 332. E, 2013.11.15., 28. o.

(22)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0300.

(23)  „A zöld növekedés foglalkoztatási potenciáljának kiaknázása” című 2012. április 18-i bizottsági szolgálati munkadokumentum (SWD(2012)0092).

---

2014. február 6., csütörtök

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/103 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/103

---

P7_TA(2014)0096

A friss, hűtött vagy fagyasztott sertés-, juh-, kecske és baromfihús származási országa vagy eredete

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak a friss, hűtött vagy fagyasztott sertés-, juh-, kecske- és baromfihús származási országa vagy eredete helyének feltüntetése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2013. december 13-i 1337/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletről (2014/2530(RSP))

(2017/C 093/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak a friss, hűtött vagy fagyasztott sertés-, juh-, kecske- és baromfihús származási országa vagy eredete helyének feltüntetése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2013. december 13-i 1337/2013/EU végrehajtási rendeletére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak a friss, hűtött vagy fagyasztott sertés-, juh-, kecske- és baromfihús származási országa vagy eredete helyének feltüntetése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2013. december 13-i 1337/2013/EU végrehajtási rendeletére (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2011. október 25-i 1169/2011/EU rendeletére a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 87/250/EGK bizottsági irányelv, a 90/496/EGK tanácsi irányelv, az 1999/10/EK bizottsági irányelv, a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2002/67/EK és a 2008/5/EK bizottsági irányelv és a 608/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (2) (a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló rendeletre), és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésére, valamint 26. cikke (2), (8) és (9) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2011. október 25-i 1169/2011/EU rendeletére a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 87/250/EGK bizottsági irányelv, a 90/496/EGK tanácsi irányelv, az 1999/10/EK bizottsági irányelv, a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2002/67/EK és a 2008/5/EK bizottsági irányelv és a 608/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (2) (a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló rendeletre), és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésére, valamint 26. cikke (2), (8) és (9) bekezdésére,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), és különösen annak 11. cikke (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), és különösen annak 11. cikke (1) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel az 1169/2011/EU rendelet 26. cikke (2) bekezdésének b) pontja előírja, hogy a nevezett rendelet XI. mellékletében felsorolt Kombinált Nómenklatúra (KN) kódok alá tartozó hús esetében kötelező feltüntetni a származási országot (amely mellékletben szerepel a friss, hűtött vagy fagyasztott sertés-, juh-, kecske- és baromfihús); |
| --- | --- |

A.

mivel az 1169/2011/EU rendelet 26. cikke (2) bekezdésének b) pontja előírja, hogy a nevezett rendelet XI. mellékletében felsorolt Kombinált Nómenklatúra (KN) kódok alá tartozó hús esetében kötelező feltüntetni a származási országot (amely mellékletben szerepel a friss, hűtött vagy fagyasztott sertés-, juh-, kecske- és baromfihús);

| B. | mivel a 26. cikk (2) bekezdése alkalmazásának feltétele ugyanezen cikk (8) bekezdése alapján végrehajtási jogi aktusok, vagyis a kérdéses bizottsági végrehajtási rendelet elfogadása és mivel a Bizottság emiatt terjesztette elő a szóban forgó rendelettervezetet; mivel a 1169/2011/EU rendelet 59. preambulumbekezdésével összhangban ezeknek a végrehajtási jogi aktusoknak elő kell írniuk a 26. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett hús esetében a származási ország vagy az eredet helye megjelölésének módozatait; |
| --- | --- |

B.

mivel a 26. cikk (2) bekezdése alkalmazásának feltétele ugyanezen cikk (8) bekezdése alapján végrehajtási jogi aktusok, vagyis a kérdéses bizottsági végrehajtási rendelet elfogadása és mivel a Bizottság emiatt terjesztette elő a szóban forgó rendelettervezetet; mivel a 1169/2011/EU rendelet 59. preambulumbekezdésével összhangban ezeknek a végrehajtási jogi aktusoknak elő kell írniuk a 26. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett hús esetében a származási ország vagy az eredet helye megjelölésének módozatait;

| C. | mivel a 26. cikk (9) bekezdése előírja, hogy a Bizottságnak a nevezett cikk (2) bekezdése b) pontjának alkalmazására vonatkozó hatásvizsgálataiban és jelentéseiben ki kell térnie többek között az e húsok származási országa vagy az eredete helye feltüntetésének módozataira, különös tekintettel az összes alábbi, az állat élete szempontjából meghatározó helyre: az állatok születési, tartási és vágási helye; |
| --- | --- |

C.

mivel a 26. cikk (9) bekezdése előírja, hogy a Bizottságnak a nevezett cikk (2) bekezdése b) pontjának alkalmazására vonatkozó hatásvizsgálataiban és jelentéseiben ki kell térnie többek között az e húsok származási országa vagy az eredete helye feltüntetésének módozataira, különös tekintettel az összes alábbi, az állat élete szempontjából meghatározó helyre: az állatok születési, tartási és vágási helye;

| D. | mivel az Európai Parlament a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló rendeletre vonatkozó, 2010. június 16-i szavazatában támogatta a friss, hűtött vagy fagyasztott hús esetében az állatok születési, tartási és vágási helyének kötelező megjelölését (4); |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Parlament a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló rendeletre vonatkozó, 2010. június 16-i szavazatában támogatta a friss, hűtött vagy fagyasztott hús esetében az állatok születési, tartási és vágási helyének kötelező megjelölését (4);

| E. | mivel a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló rendelet 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatása nem lehet félrevezető az élelmiszer jellemzői, és különösen annak származási országa vagy eredetének helye tekintetében; |
| --- | --- |

E.

mivel a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló rendelet 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatása nem lehet félrevezető az élelmiszer jellemzői, és különösen annak származási országa vagy eredetének helye tekintetében;

| F. | mivel a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma (BSE) okozta válság következményeként a marhahús és a marhahústermékek származásának feltüntetése kötelezővé vált (5), és 2002. január 1-jén uniós szabályokat vezettek be a marhahús címkézésére vonatkozóan; mivel a címkézési követelmények között már szerepel az állatok születési, tartási és vágási helyének megjelölése; |
| --- | --- |

F.

mivel a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma (BSE) okozta válság következményeként a marhahús és a marhahústermékek származásának feltüntetése kötelezővé vált (5), és 2002. január 1-jén uniós szabályokat vezettek be a marhahús címkézésére vonatkozóan; mivel a címkézési követelmények között már szerepel az állatok születési, tartási és vágási helyének megjelölése;

| G. | mivel a marhahúsra és a marhahústermékekre vonatkozó, fent említett követelmények fokozták a fogyasztók elvárásait az Unióban rendkívül elterjedt fogyasztás tárgyát képező más húsfajták származásával kapcsolatos tájékoztatás tekintetében is; |
| --- | --- |

G.

mivel a marhahúsra és a marhahústermékekre vonatkozó, fent említett követelmények fokozták a fogyasztók elvárásait az Unióban rendkívül elterjedt fogyasztás tárgyát képező más húsfajták származásával kapcsolatos tájékoztatás tekintetében is;

| H. | mivel a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló rendelet 31. preambulumbekezdése hangsúlyozza, hogy a fogyasztók számára a hús eredete a legfontosabb kérdés, és ebből fakadóan a fogyasztók elvárják, hogy megfelelő tájékoztatást kapjanak a hús származási országáról; mivel ezt friss tanulmányok és fogyasztáskutatási jelentések is megerősítették (6); |
| --- | --- |

H.

mivel a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló rendelet 31. preambulumbekezdése hangsúlyozza, hogy a fogyasztók számára a hús eredete a legfontosabb kérdés, és ebből fakadóan a fogyasztók elvárják, hogy megfelelő tájékoztatást kapjanak a hús származási országáról; mivel ezt friss tanulmányok és fogyasztáskutatási jelentések is megerősítették (6);

| I. | mivel annak érdekében, hogy a fogyasztók megfelelő tájékoztatást kapjanak a hús származása tekintetében, az élelmiszerek címkéin fel kell tüntetni az állatok születési, tartási és vágási helyét is; mivel ez egyúttal lehetővé tenné a fogyasztók számára azt is, hogy átfogóbb képet alkossanak az állatjóléti szabályokról és a hústermékekkel összefüggő környezeti hatásokról; |
| --- | --- |

I.

mivel annak érdekében, hogy a fogyasztók megfelelő tájékoztatást kapjanak a hús származása tekintetében, az élelmiszerek címkéin fel kell tüntetni az állatok születési, tartási és vágási helyét is; mivel ez egyúttal lehetővé tenné a fogyasztók számára azt is, hogy átfogóbb képet alkossanak az állatjóléti szabályokról és a hústermékekkel összefüggő környezeti hatásokról;

| J. | mivel a közelmúltban bekövetkezett élelmiszer-botrányok – többek között a marhahús lóhússal történő helyettesítésén alapuló csalás – rávilágítottak arra, hogy szigorúbb szabályokra van szükség mind a nyomon követhetőség, mind pedig a fogyasztók tájékoztatása tekintetében, és a fogyasztók ezt el is várják; |
| --- | --- |

J.

mivel a közelmúltban bekövetkezett élelmiszer-botrányok – többek között a marhahús lóhússal történő helyettesítésén alapuló csalás – rávilágítottak arra, hogy szigorúbb szabályokra van szükség mind a nyomon követhetőség, mind pedig a fogyasztók tájékoztatása tekintetében, és a fogyasztók ezt el is várják;

| K. | mivel a darált hús és a húsnyesedék esetében az „EU-termék”, illetve a „nem EU-termék” jelölés alkalmazása gyakorlatilag értelmetlen, és nemkívánatos precedenst okozhat, különösen az élelmiszer-összetevőként felhasznált hústermékek származási országának bármely jövőbeni megjelölési kötelezettsége tekintetében; mivel a marhahús eredetének megjelölésére vonatkozó követelmények azt mutatják, hogy a darált hús és a húsnyesedék esetében is megvalósítható a származás pontosabb megjelölése, és a fogyasztók tájékoztatásának, valamint a termékek nyomon követhetőségének biztosítása érdekében ez egyúttal szükséges is; |
| --- | --- |

K.

mivel a darált hús és a húsnyesedék esetében az „EU-termék”, illetve a „nem EU-termék” jelölés alkalmazása gyakorlatilag értelmetlen, és nemkívánatos precedenst okozhat, különösen az élelmiszer-összetevőként felhasznált hústermékek származási országának bármely jövőbeni megjelölési kötelezettsége tekintetében; mivel a marhahús eredetének megjelölésére vonatkozó követelmények azt mutatják, hogy a darált hús és a húsnyesedék esetében is megvalósítható a származás pontosabb megjelölése, és a fogyasztók tájékoztatásának, valamint a termékek nyomon követhetőségének biztosítása érdekében ez egyúttal szükséges is;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási rendelet túllép azon a végrehajtási hatáskörön, amelyet az 1169/2011/EU rendelet a Bizottságra ruház; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási rendelet túllép azon a végrehajtási hatáskörön, amelyet az 1169/2011/EU rendelet a Bizottságra ruház;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza a végrehajtási rendelet et; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza a végrehajtási rendelet et;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy készítse el a végrehajtási rendelet felülvizsgált változatát, amely a marhahús származásának megjelölésére vonatkozó meglévő jogszabályozással összhangban az állatok születési, valamint tartási és vágási helyének kötelező megjelölését írja elő a nyers sertés-, baromfi-, juh- és kecskehús esetében; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy készítse el a végrehajtási rendelet felülvizsgált változatát, amely a marhahús származásának megjelölésére vonatkozó meglévő jogszabályozással összhangban az állatok születési, valamint tartási és vágási helyének kötelező megjelölését írja elő a nyers sertés-, baromfi-, juh- és kecskehús esetében;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy törölje a végrehajtási rendeletből a darált húsra és a húsnyesedékre vonatkozó valamennyi eltérést; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy törölje a végrehajtási rendeletből a darált húsra és a húsnyesedékre vonatkozó valamennyi eltérést;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 335., 2013.12.14., 19. o.

(2)  HL L 304., 2011.11.22., 18. o.

(3)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(4)  HL C 236. E, 2011.8.12., 187. o.

(5)  A szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2000. július 17-i 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 204., 2000.8.11., 1. o.).

(6)  Például: a Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az összetevőként felhasznált hús származási országának vagy eredete helyének kötelező megjelöléséről (COM(2013)0755) és a Bizottság ehhez kapcsolódó, 2013. december 17-i munkadokumentuma az élelmiszer-összetevőként felhasznált hústermékek eredetmegjelöléséről: fogyasztói szokások, a lehetséges forgatókönyvek megvalósíthatósága és hatásaik (SWD(2013)0437); valamint az Európai Fogyasztók Szervezete (BEUC) 2013. január 24-i, az eredetmegjelölésről szóló felmérése (ld: http://www.beuc.org/Content/Default.asp?PageID=2139).

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/105 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/105

---

P7_TA(2014)0098

Az ukrajnai helyzet

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása az ukrajnai helyzetről (2014/2547(RSP))

(2017/C 093/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel 2013. december 12-i állásfoglalására a vilniusi csúcstalálkozó eredményéről és a keleti partnerség jövőjéről, különös tekintettel Ukrajnára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2013. december 12-i állásfoglalására a vilniusi csúcstalálkozó eredményéről és a keleti partnerség jövőjéről, különös tekintettel Ukrajnára (1),

| — | tekintettel 2013. október 23-i állásfoglalására az európai szomszédságpolitikáról: a partnerség erősítése felé – az Európai Parlament álláspontja a 2012. évi jelentésekről (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2013. október 23-i állásfoglalására az európai szomszédságpolitikáról: a partnerség erősítése felé – az Európai Parlament álláspontja a 2012. évi jelentésekről (2),

| — | tekintettel az Oroszország által (a közeljövőben Vilniusban megrendezésre kerülő keleti partnerségi csúcstalálkozóval összefüggésben) a keleti partnerség országaira gyakorolt nyomásról szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oroszország által (a közeljövőben Vilniusban megrendezésre kerülő keleti partnerségi csúcstalálkozóval összefüggésben) a keleti partnerség országaira gyakorolt nyomásról szóló, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó 2013. november 29-i vilniusi csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó 2013. november 29-i vilniusi csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Tanács Ukrajnáról szóló, 2014. január 20-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Ukrajnáról szóló, 2014. január 20-i következtetéseire,

| — | tekintettel Mikola Azarov miniszterelnök és kormánya 2014. január 28-i lemondására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Mikola Azarov miniszterelnök és kormánya 2014. január 28-i lemondására,

| — | tekintettel a Visegrádi Csoporthoz tartozó országok miniszterelnökeinek 2014. január 29-i közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Visegrádi Csoporthoz tartozó országok miniszterelnökeinek 2014. január 29-i közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Unió és Ukrajna között 1998. március 1-jén hatályba lépett partnerségi és együttműködési megállapodásra, és a 2012. március 30-án parafált új társulási megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Ukrajna között 1998. március 1-jén hatályba lépett partnerségi és együttműködési megállapodásra, és a 2012. március 30-án parafált új társulási megállapodásra,

| — | tekintettel a 2014. január 28-án megrendezett EU–Oroszország-csúcstalálkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. január 28-án megrendezett EU–Oroszország-csúcstalálkozóra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a több mint két hónapja kezdődött tüntetések, melyeket Janukovics elnök azon döntése idézett elő, hogy nem írja alá a társulási megállapodást az EU-val, mindmáig folytatódnak a fővárosban, és az elégedetlenség egyéb, így az Ukrajna keleti régióiban található városokra is átterjed; mivel az ukrajnai népfelkelés elérte a régiók többségét, és ezen régiókat jelenleg a felkelők irányítják; |
| --- | --- |

A.

mivel a több mint két hónapja kezdődött tüntetések, melyeket Janukovics elnök azon döntése idézett elő, hogy nem írja alá a társulási megállapodást az EU-val, mindmáig folytatódnak a fővárosban, és az elégedetlenség egyéb, így az Ukrajna keleti régióiban található városokra is átterjed; mivel az ukrajnai népfelkelés elérte a régiók többségét, és ezen régiókat jelenleg a felkelők irányítják;

| B. | mivel a helyzet az utóbbi hetekben egyre gyorsuló ütemben tovább romlott, miután a berkuti rohamrendőrség tüntetőkkel, emberi jogi aktivistákkal és újságírókkal szembeni brutális támadását követően az emberek a demokrácia és a polgári jogok védelmében az utcákra vonultak; |
| --- | --- |

B.

mivel a helyzet az utóbbi hetekben egyre gyorsuló ütemben tovább romlott, miután a berkuti rohamrendőrség tüntetőkkel, emberi jogi aktivistákkal és újságírókkal szembeni brutális támadását követően az emberek a demokrácia és a polgári jogok védelmében az utcákra vonultak;

| C. | mivel a nemzetközi nyomás ellenére az ukrán hatóságok továbbra is a megfélemlítés, az elnyomás, a kínzás és a tüntetők elleni erőszak politikáját folytatják, aminek több mint 2 000 sérültje és legalább hat halálos áldozata van, valamint sok embert elraboltak; |
| --- | --- |

C.

mivel a nemzetközi nyomás ellenére az ukrán hatóságok továbbra is a megfélemlítés, az elnyomás, a kínzás és a tüntetők elleni erőszak politikáját folytatják, aminek több mint 2 000 sérültje és legalább hat halálos áldozata van, valamint sok embert elraboltak;

| D. | mivel számos, a szólás és gyülekezés szabadságát súlyosan korlátozó, tüntetés-ellenes törvény 2014. január 16-i elfogadása a kormánytöbbség által nemzetközi felháborodást váltott ki és heves, emberéleteket is követelő összecsapásokat eredményezett Kijevben; |
| --- | --- |

D.

mivel számos, a szólás és gyülekezés szabadságát súlyosan korlátozó, tüntetés-ellenes törvény 2014. január 16-i elfogadása a kormánytöbbség által nemzetközi felháborodást váltott ki és heves, emberéleteket is követelő összecsapásokat eredményezett Kijevben;

| E. | mivel a tüntetések erőszakos leverése vagy a szükségállapot bevezetése bűncselekménynek minősül és az alapvető jogok megsértését jelenti, amely súlyos nemzetközi következményekkel jár; |
| --- | --- |

E.

mivel a tüntetések erőszakos leverése vagy a szükségállapot bevezetése bűncselekménynek minősül és az alapvető jogok megsértését jelenti, amely súlyos nemzetközi következményekkel jár;

| F. | mivel az Európai Parlament eseti küldöttsége 2014. január 28–30-i kijevi látogatása során találkozott a hatóságokkal és az Euromajdan nevű mozgalom képviselőivel, a politikai ellenzékkel és egyházi vezetőkkel, és alapos és mélyreható elemzést kapott az ukrajnai helyzetről; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Parlament eseti küldöttsége 2014. január 28–30-i kijevi látogatása során találkozott a hatóságokkal és az Euromajdan nevű mozgalom képviselőivel, a politikai ellenzékkel és egyházi vezetőkkel, és alapos és mélyreható elemzést kapott az ukrajnai helyzetről;

| 1. | üdvözli az ukrán nép demokratikus szellemiségét és ellenállását két hónapos bátor tiltakozások után, amelyekre a hatóságok brutális erőszakkal válaszoltak, és teljes körű szolidaritását és támogatását fejezi ki az emberek szabad, demokratikus, független Ukrajna és az európai integráció iránti erőfeszítéseivel kapcsolatban; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az ukrán nép demokratikus szellemiségét és ellenállását két hónapos bátor tiltakozások után, amelyekre a hatóságok brutális erőszakkal válaszoltak, és teljes körű szolidaritását és támogatását fejezi ki az emberek szabad, demokratikus, független Ukrajna és az európai integráció iránti erőfeszítéseivel kapcsolatban;

| 2. | mélységes aggodalmának ad hangot a súlyos ukrajnai politikai válság és a Kijevben és más ukrán városokban előforduló erőszakos összecsapások miatt; határozottan felszólít a válság politikai megoldására, és ragaszkodik ahhoz, hogy ténylegesen demokratikus vitában döntsék el az országos szintű konfrontáció és megosztottság kezelésének módját és eszközeit; |
| --- | --- |

2.

mélységes aggodalmának ad hangot a súlyos ukrajnai politikai válság és a Kijevben és más ukrán városokban előforduló erőszakos összecsapások miatt; határozottan felszólít a válság politikai megoldására, és ragaszkodik ahhoz, hogy ténylegesen demokratikus vitában döntsék el az országos szintű konfrontáció és megosztottság kezelésének módját és eszközeit;

| 3. | erőteljesen elítéli a békés polgárok, újságírók, diákok, civil társadalmi aktivisták, ellenzéki politikusok és az egyház elleni erőszak kiszélesedését, és őszinte részvétét fejezi ki az ukrajnai erőszak áldozatai családtagjainak; felhívja az ukrán hatóságokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben az emberek polgári jogait és alapvető szabadságjogait, valamint hogy tegyenek azonnali lépéseket a büntetlenség felszámolása érdekében, oly módon, hogy kivizsgálják a békés tüntetők elleni erőszakos cselekményeket, és azok elkövetőit felelősségre vonják; |
| --- | --- |

3.

erőteljesen elítéli a békés polgárok, újságírók, diákok, civil társadalmi aktivisták, ellenzéki politikusok és az egyház elleni erőszak kiszélesedését, és őszinte részvétét fejezi ki az ukrajnai erőszak áldozatai családtagjainak; felhívja az ukrán hatóságokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben az emberek polgári jogait és alapvető szabadságjogait, valamint hogy tegyenek azonnali lépéseket a büntetlenség felszámolása érdekében, oly módon, hogy kivizsgálják a békés tüntetők elleni erőszakos cselekményeket, és azok elkövetőit felelősségre vonják;

| 4. | felhívja a Majdanon tüntetőket, hogy tartózkodjanak az erőszak alkalmazásától, őrizzék meg békés úton ügyük legitimitását, és kéri az ellenzéki vezetőket, hogy továbbra is tartózkodjanak a nem kiprovokált erőszak alkalmazásától, és ügyeljenek arra, hogy a tiltakozás békés maradjon; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Majdanon tüntetőket, hogy tartózkodjanak az erőszak alkalmazásától, őrizzék meg békés úton ügyük legitimitását, és kéri az ellenzéki vezetőket, hogy továbbra is tartózkodjanak a nem kiprovokált erőszak alkalmazásától, és ügyeljenek arra, hogy a tiltakozás békés maradjon;

| 5. | aggodalommal tölti el az erőszak biztonsági erők és a tituski általi túlzott mértékű alkalmazása, valamint az ultranacionalisták erőszakos cselekményei; |
| --- | --- |

5.

aggodalommal tölti el az erőszak biztonsági erők és a tituski általi túlzott mértékű alkalmazása, valamint az ultranacionalisták erőszakos cselekményei;

| 6. | különösen azt követeli, hogy Janukovics elnök szüntesse meg a rohamrendőrség és az egyéb biztonsági erők által elkövetett provokációk, emberrablások, zaklatás, kínzás, verés és megalázás szégyenteljes gyakorlatát, amelyek az Euromajdan mozgalom támogatói ellen irányulnak, valamint az önkéntes letartóztatásokat és az előzetes letartóztatások időkorláton túli meghosszabbítását; különös aggodalommal töltik el a kínzásról szóló jelentések, és hangsúlyozza Ukrajna e tekintetben való nemzetközi kötelezettségvállalásait; rámutat Dmitro Bulatov, az „AutoMaidan” mozgalom vezetőjének esetére, akit a közelmúltban elraboltak és megkínoztak; |
| --- | --- |

6.

különösen azt követeli, hogy Janukovics elnök szüntesse meg a rohamrendőrség és az egyéb biztonsági erők által elkövetett provokációk, emberrablások, zaklatás, kínzás, verés és megalázás szégyenteljes gyakorlatát, amelyek az Euromajdan mozgalom támogatói ellen irányulnak, valamint az önkéntes letartóztatásokat és az előzetes letartóztatások időkorláton túli meghosszabbítását; különös aggodalommal töltik el a kínzásról szóló jelentések, és hangsúlyozza Ukrajna e tekintetben való nemzetközi kötelezettségvállalásait; rámutat Dmitro Bulatov, az „AutoMaidan” mozgalom vezetőjének esetére, akit a közelmúltban elraboltak és megkínoztak;

| 7. | felszólítja Janukovics elnököt, hogy rendelje el e gyakorlatok beszüntetését és követeli valamennyi jogellenesen letartóztatott tüntető és politikai fogoly – köztük Julija Timosenko – azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátását; kéri független vizsgálóbizottság olyan, elismert nemzetközi szervezet égisze alatti felállítását, mint amilyen az Európa Tanács, az összes emberi jogi jogsértés kivizsgálása érdekében, melyekre a tiltakozások kezdete óta sor került; |
| --- | --- |

7.

felszólítja Janukovics elnököt, hogy rendelje el e gyakorlatok beszüntetését és követeli valamennyi jogellenesen letartóztatott tüntető és politikai fogoly – köztük Julija Timosenko – azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátását; kéri független vizsgálóbizottság olyan, elismert nemzetközi szervezet égisze alatti felállítását, mint amilyen az Európa Tanács, az összes emberi jogi jogsértés kivizsgálása érdekében, melyekre a tiltakozások kezdete óta sor került;

| 8. | emlékeztet rá, hogy az EU kész a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás aláírására, mihelyt a politikai válság véget ér, és a Külügyi Tanács által 2012. december 10-én megállapított és a Parlament 2012. december 13-i állásfoglalásában támogatott megfelelő követelmények teljesülnek; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet rá, hogy az EU kész a társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás aláírására, mihelyt a politikai válság véget ér, és a Külügyi Tanács által 2012. december 10-én megállapított és a Parlament 2012. december 13-i állásfoglalásában támogatott megfelelő követelmények teljesülnek;

| 9. | üdvözli a Verhovna Rada azon döntését, hogy hatályon kívül helyezi a tüntetés-ellenes jogszabályokat, valamint e döntés Janukovics elnök általi ellenjegyzését, mint a válság politikai megoldása irányába tett lépést; ugyanakkor sajnálattal állapítja meg, hogy az áldozatokat tússzá változtató amnesztiatörvényt 2014. január 29-én az ellenzék beleegyezése nélkül fogadták el; úgy véli, hogy a tiltakozók feltétel nélküli szabadon bocsátása jelentősen megkönnyítené a tárgyalásokat és megbékítené a társadalmat; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a Verhovna Rada azon döntését, hogy hatályon kívül helyezi a tüntetés-ellenes jogszabályokat, valamint e döntés Janukovics elnök általi ellenjegyzését, mint a válság politikai megoldása irányába tett lépést; ugyanakkor sajnálattal állapítja meg, hogy az áldozatokat tússzá változtató amnesztiatörvényt 2014. január 29-én az ellenzék beleegyezése nélkül fogadták el; úgy véli, hogy a tiltakozók feltétel nélküli szabadon bocsátása jelentősen megkönnyítené a tárgyalásokat és megbékítené a társadalmat;

| 10. | sürgeti az elnököt és a kormányt, hogy kezdjenek valódi, befogadó jellegű párbeszédet az ellenzékkel, a civil társadalommal és a Majdanon tüntetőkkel a feszült és polarizált helyzet enyhítése és a jelenlegi ukrajnai politikai és társadalmi válság békés eszközökkel való áthidalása módjainak megtalálása érdekében; |
| --- | --- |

10.

sürgeti az elnököt és a kormányt, hogy kezdjenek valódi, befogadó jellegű párbeszédet az ellenzékkel, a civil társadalommal és a Majdanon tüntetőkkel a feszült és polarizált helyzet enyhítése és a jelenlegi ukrajnai politikai és társadalmi válság békés eszközökkel való áthidalása módjainak megtalálása érdekében;

| 11. | emlékezteti Janukovics elnököt arra, hogy felelősséget visel az ukrán néppel és a nemzetközi közösséggel szemben, ezért tartózkodnia kell az elnyomó módszerek alkalmazásától, megoldást kell találnia a jelenlegi politikai válságra, és tiszteletben kell tartania a békés tiltakozást; |
| --- | --- |

11.

emlékezteti Janukovics elnököt arra, hogy felelősséget visel az ukrán néppel és a nemzetközi közösséggel szemben, ezért tartózkodnia kell az elnyomó módszerek alkalmazásától, megoldást kell találnia a jelenlegi politikai válságra, és tiszteletben kell tartania a békés tiltakozást;

| 12. | kéri, hogy az EU folyamatosan és elkötelezetten vállalja a közvetítői szerepet, könnyítse meg a helyzet enyhítéséhez vezető folyamatot, az építőbb jellegű politikai párbeszédet az országban, valamint a válság megoldását, áthidalva a bizalom teljes hiánya okozta szakadékot; hangsúlyozza, hogy egy ilyen párbeszédnek átláthatónak kell lennie, és teljes mértékben be kell vonnia az Euromajdant és a civil társadalmat; |
| --- | --- |

12.

kéri, hogy az EU folyamatosan és elkötelezetten vállalja a közvetítői szerepet, könnyítse meg a helyzet enyhítéséhez vezető folyamatot, az építőbb jellegű politikai párbeszédet az országban, valamint a válság megoldását, áthidalva a bizalom teljes hiánya okozta szakadékot; hangsúlyozza, hogy egy ilyen párbeszédnek átláthatónak kell lennie, és teljes mértékben be kell vonnia az Euromajdant és a civil társadalmat;

| 13. | az ukrán polgárok, aktivisták és politikusok részéről érkezett számos kérést követően úgy véli, hogy az európai parlamenti képviselők a kijevi eseményekben való aktív részvételével megakadályozható a válság további eszkalálódása, és erre tekintettel kéri állandó parlamenti képviselet Ukrajnában történő létrehozását, a feszültség oldása és a felek közötti párbeszéd megkönnyítése céljából; utasítja az Elnökök Értekezletét, hogy amint lehet, hozza létre ezt a missziót; |
| --- | --- |

13.

az ukrán polgárok, aktivisták és politikusok részéről érkezett számos kérést követően úgy véli, hogy az európai parlamenti képviselők a kijevi eseményekben való aktív részvételével megakadályozható a válság további eszkalálódása, és erre tekintettel kéri állandó parlamenti képviselet Ukrajnában történő létrehozását, a feszültség oldása és a felek közötti párbeszéd megkönnyítése céljából; utasítja az Elnökök Értekezletét, hogy amint lehet, hozza létre ezt a missziót;

| 14. | felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy hozzanak azonnali intézkedéseket, beleértve a diplomáciai nyomás növelését és személyre szabott célzott intézkedések előkészítését (utazási szankciók és eszköz- és vagyonbefagyasztások) minden olyan ukrán tisztviselővel és jogalkotóval és ezek üzleti szponzoraival (oligarchákkal) szemben, akik felelősek a tiltakozók elleni fellépésekért és halálukért, valamint hogy fokozza az ukrán társaságok és üzletemberek európai bankokban folytatott pénzmosási és adóelkerülési üzelmeinek leállítását célzó erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

14.

felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy hozzanak azonnali intézkedéseket, beleértve a diplomáciai nyomás növelését és személyre szabott célzott intézkedések előkészítését (utazási szankciók és eszköz- és vagyonbefagyasztások) minden olyan ukrán tisztviselővel és jogalkotóval és ezek üzleti szponzoraival (oligarchákkal) szemben, akik felelősek a tiltakozók elleni fellépésekért és halálukért, valamint hogy fokozza az ukrán társaságok és üzletemberek európai bankokban folytatott pénzmosási és adóelkerülési üzelmeinek leállítását célzó erőfeszítéseket;

| 15. | felhívja az EU-t, az Egyesült Államokat, a Világbankot, az EBRD-t és az EBB-t, hogy folytassák a konkrét hosszú távú pénzügyi támogatási csomag kidolgozását annak érdekében, hogy segítsék Ukrajnát romló pénzügyi és társadalmi helyzete kezelésében és gazdasági támogatást nyújtsanak az ukrán gazdaság szükséges mélyreható és átfogó reformjának kormány általi elindításához; |
| --- | --- |

15.

felhívja az EU-t, az Egyesült Államokat, a Világbankot, az EBRD-t és az EBB-t, hogy folytassák a konkrét hosszú távú pénzügyi támogatási csomag kidolgozását annak érdekében, hogy segítsék Ukrajnát romló pénzügyi és társadalmi helyzete kezelésében és gazdasági támogatást nyújtsanak az ukrán gazdaság szükséges mélyreható és átfogó reformjának kormány általi elindításához;

| 16. | üdvözli és támogatja az Európai Unió és az Egyesült Államok jelenleg folyó, egy jelentős támogatási csomag létrehozására irányuló munkáját, amely csomagot egy hiteles új ideiglenes kormánynak ajánlanak majd fel a kifizetésekkel kapcsolatos jelenlegi feszült helyzet enyhítése érdekében;; |
| --- | --- |

16.

üdvözli és támogatja az Európai Unió és az Egyesült Államok jelenleg folyó, egy jelentős támogatási csomag létrehozására irányuló munkáját, amely csomagot egy hiteles új ideiglenes kormánynak ajánlanak majd fel a kifizetésekkel kapcsolatos jelenlegi feszült helyzet enyhítése érdekében;;

| 17. | véleménye szerint az ukrajnai válság megoldásához szükséges egyik fontos intézkedés az alkotmánybíróság által 2010-ben az ukrán parlament megkerülésével jogtalanul hatályon kívül helyezett 2004-es alkotmányhoz való visszatérés, továbbá átmeneti kormány alakítása és előrehozott választások megtartása; |
| --- | --- |

17.

véleménye szerint az ukrajnai válság megoldásához szükséges egyik fontos intézkedés az alkotmánybíróság által 2010-ben az ukrán parlament megkerülésével jogtalanul hatályon kívül helyezett 2004-es alkotmányhoz való visszatérés, továbbá átmeneti kormány alakítása és előrehozott választások megtartása;

| 18. | felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy kötelezzék el magukat az ukrán társadalom felé történő széleskörű nyitás iránt, különösen egy ingyenes vízum-kibocsátási rendszerről és végül egy vízummentes rendszerről szóló gyors megállapodás révén; véleménye szerint az ukrán fiatalok számára haladéktalanul drasztikusan csökkenteni kell a vízumdíjat, valamint meg kell erősíteni a kutatási együttműködést, ki kell szélesíteni az ifjúsági csereprogramokat és növelni kell a rendelkezésre álló ösztöndíjak számát; |
| --- | --- |

18.

felszólítja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy kötelezzék el magukat az ukrán társadalom felé történő széleskörű nyitás iránt, különösen egy ingyenes vízum-kibocsátási rendszerről és végül egy vízummentes rendszerről szóló gyors megállapodás révén; véleménye szerint az ukrán fiatalok számára haladéktalanul drasztikusan csökkenteni kell a vízumdíjat, valamint meg kell erősíteni a kutatási együttműködést, ki kell szélesíteni az ifjúsági csereprogramokat és növelni kell a rendelkezésre álló ösztöndíjak számát;

| 19. | úgy véli, további erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy Ukrajna az Energiaközösség révén az uniós energiapiac szereplőjévé váljon; hangsúlyozza, hogy az ukrán nép – és egyedül az ukrán nép – döntheti el, külföldi befolyástól mentesen, az ország geopolitikai irányultságát, valamint azt, hogy Ukrajna mely nemzetközi megállapodásokhoz és közösségekhez csatlakozzék; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, további erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy Ukrajna az Energiaközösség révén az uniós energiapiac szereplőjévé váljon; hangsúlyozza, hogy az ukrán nép – és egyedül az ukrán nép – döntheti el, külföldi befolyástól mentesen, az ország geopolitikai irányultságát, valamint azt, hogy Ukrajna mely nemzetközi megállapodásokhoz és közösségekhez csatlakozzék;

| 20. | felhívja Oroszországot, hogy tanúsítson építő jellegű magatartást, és hagyjon fel a megtorló intézkedésekkel és azzal az illetéktelen nyomásgyakorlással, amelynek célja, hogy aláássa szomszédjai azon szuverén jogát, hogy szabadon határozzák meg jövőjüket; sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy egy hangon beszéljenek Oroszországgal a keleti partnerséghez tartozó azon országok európai törekvéseit támogatandó, amelyek szabadon úgy döntöttek, hogy mélyítik kapcsolataikat az EU-val; hangsúlyozza, hogy a politikai, gazdasági és egyéb korlátozások alkalmazása a Helsinki Záróokmány és az Ukrajna biztonságával kapcsolatos 1994. évi budapesti megállapodás megsértését jelenti; rámutat, hogy mind az EU-nak, mind Oroszországnak az a feladata, hogy aktívan hozzájáruljon a békéhez és jóléthez a közös szomszédságban, ami az EU és Oroszország számára egyaránt előnyös; megismétli azt az álláspontját, hogy az e cél érdekében folytatott együttműködés jelenti az egyetlen lehetséges kiutat a válságból; |
| --- | --- |

20.

felhívja Oroszországot, hogy tanúsítson építő jellegű magatartást, és hagyjon fel a megtorló intézkedésekkel és azzal az illetéktelen nyomásgyakorlással, amelynek célja, hogy aláássa szomszédjai azon szuverén jogát, hogy szabadon határozzák meg jövőjüket; sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy egy hangon beszéljenek Oroszországgal a keleti partnerséghez tartozó azon országok európai törekvéseit támogatandó, amelyek szabadon úgy döntöttek, hogy mélyítik kapcsolataikat az EU-val; hangsúlyozza, hogy a politikai, gazdasági és egyéb korlátozások alkalmazása a Helsinki Záróokmány és az Ukrajna biztonságával kapcsolatos 1994. évi budapesti megállapodás megsértését jelenti; rámutat, hogy mind az EU-nak, mind Oroszországnak az a feladata, hogy aktívan hozzájáruljon a békéhez és jóléthez a közös szomszédságban, ami az EU és Oroszország számára egyaránt előnyös; megismétli azt az álláspontját, hogy az e cél érdekében folytatott együttműködés jelenti az egyetlen lehetséges kiutat a válságból;

| 21. | támogatja a civil társadalom további bevonását a nemzeti reformfolyamatokba; ösztönzi az Euronest Parlamenti Közgyűléssel folytatott fokozott parlamentközi együttműködést; üdvözli a keleti partnerség helyi és regionális önkormányzatai konferenciájának bevonását; |
| --- | --- |

21.

támogatja a civil társadalom további bevonását a nemzeti reformfolyamatokba; ösztönzi az Euronest Parlamenti Közgyűléssel folytatott fokozott parlamentközi együttműködést; üdvözli a keleti partnerség helyi és regionális önkormányzatai konferenciájának bevonását;

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamoknak, Ukrajna elnökének, az ukrán kormánynak, a Verhovna Radának, az Euronest Parlamenti Közgyűlésnek, valamint az Európa Tanács és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Parlamenti Közgyűlésének. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamoknak, Ukrajna elnökének, az ukrán kormánynak, a Verhovna Radának, az Euronest Parlamenti Közgyűlésnek, valamint az Európa Tanács és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet Parlamenti Közgyűlésének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0595.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0446.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0383.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/108 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/108

---

P7_TA(2014)0099

A szíriai helyzet

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása a szíriai helyzetről (2014/2531(RSP))

(2017/C 093/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Szíriáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Szíriáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa Szíriáról szóló következtetéseire, különösen a 2014. január 20-i keltezésűekre, tekintettel az Európai Tanács Szíriáról szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa Szíriáról szóló következtetéseire, különösen a 2014. január 20-i keltezésűekre, tekintettel az Európai Tanács Szíriáról szóló következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Catherine Ashton által a Szíriáról tett nyilatkozatokra, különösen a Szíriáról szóló 2014. január 22-i II. Genfi Konferencián tett észrevételeire, és a szíriai ellenzéki koalíció közgyűlése azon határozatára irányuló nyilatkozatára, amelynek értelmében a koalíció részt vesz a 2014. január 18-i II. Genfi konferencián, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Catherine Ashton által a Szíriáról tett nyilatkozatokra, különösen a Szíriáról szóló 2014. január 22-i II. Genfi Konferencián tett észrevételeire, és a szíriai ellenzéki koalíció közgyűlése azon határozatára irányuló nyilatkozatára, amelynek értelmében a koalíció részt vesz a 2014. január 18-i II. Genfi konferencián,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a szíriai vegyi fegyverek megsemmisítéséről szóló, 2013. szeptember 27-i 2118. számú határozatára, tekintettel a vegyi fegyvereknek a Szíriai Arab Köztársaságban való felhasználásáról szóló állítások vizsgálatával foglalkozó ENSZ-küldöttség 2013. december 12-én közzétett végleges jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a szíriai vegyi fegyverek megsemmisítéséről szóló, 2013. szeptember 27-i 2118. számú határozatára, tekintettel a vegyi fegyvereknek a Szíriai Arab Köztársaságban való felhasználásáról szóló állítások vizsgálatával foglalkozó ENSZ-küldöttség 2013. december 12-én közzétett végleges jelentésére,

| — | tekintettel a nemzetközi együttműködésért, humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős biztosnak, Kristalina Georgievának Szíriáról szóló nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi együttműködésért, humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős biztosnak, Kristalina Georgievának Szíriáról szóló nyilatkozataira,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának az emberi jogok folyamatos súlyos romlásáról és a Szíriai Arab Köztársaságban kialakult humanitárius helyzetről szóló, 2013. szeptember 24-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának az emberi jogok folyamatos súlyos romlásáról és a Szíriai Arab Köztársaságban kialakult humanitárius helyzetről szóló, 2013. szeptember 24-i határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ független nemzetközi vizsgálóbizottságának a Szíriai Arab Köztársaságról szóló, 2013. szeptember 11-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ független nemzetközi vizsgálóbizottságának a Szíriai Arab Köztársaságról szóló, 2013. szeptember 11-i jelentésére,

| — | tekintettel a szíriai akciócsoport által kiadott 2012. június 30-i záróközleményre („genfi közlemény”), tekintettel a 2014. január 22-én megkezdett Genf II megbeszélésre és az ENSZ főtitkárának e megbeszélésen tett bevezető és záró megjegyzéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szíriai akciócsoport által kiadott 2012. június 30-i záróközleményre („genfi közlemény”), tekintettel a 2014. január 22-én megkezdett Genf II megbeszélésre és az ENSZ főtitkárának e megbeszélésen tett bevezető és záró megjegyzéseire,

| — | tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel Szíria nemzetközi kötelezettségeire, közöttük a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések és bánásmódok elleni egyezményre, a gyermekek jogairól szóló egyezményre és az ahhoz csatolt, a gyermekek fegyveres konfliktusba való bevonásáról szóló fakultatív jegyzőkönyvre, valamint a népirtás bűntettének megelőzéséről és megbüntetéséről szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel Szíria nemzetközi kötelezettségeire, közöttük a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések és bánásmódok elleni egyezményre, a gyermekek jogairól szóló egyezményre és az ahhoz csatolt, a gyermekek fegyveres konfliktusba való bevonásáról szóló fakultatív jegyzőkönyvre, valamint a népirtás bűntettének megelőzéséről és megbüntetéséről szóló egyezményre,

| — | tekintettel az 1949. évi genfi egyezményekre és azok kiegészítő jegyzőkönyveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1949. évi genfi egyezményekre és azok kiegészítő jegyzőkönyveire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel Szíriában tovább súlyosbodik az erőszak és a halálos áldozatok száma folyamatosan emelkedik; mivel az ENSZ szerint a szíriai békés tüntetések erőszakos leverésének kezdete óta több mint 130 000 ember – többségében polgári személy – vesztette életét; mivel az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala (OCHA) szerint mintegy 9 millió ember szorul humanitárius segítségre Szíriában, közöttük több mint 6,5 millió ember kényszerült országon belül lakóhelye elhagyására, és több mint 2,3 millió szíriai menekült távozott főként Törökországba, Jordániába, Libanonba, Egyiptomba és Irakba; |
| --- | --- |

A.

mivel Szíriában tovább súlyosbodik az erőszak és a halálos áldozatok száma folyamatosan emelkedik; mivel az ENSZ szerint a szíriai békés tüntetések erőszakos leverésének kezdete óta több mint 130 000 ember – többségében polgári személy – vesztette életét; mivel az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala (OCHA) szerint mintegy 9 millió ember szorul humanitárius segítségre Szíriában, közöttük több mint 6,5 millió ember kényszerült országon belül lakóhelye elhagyására, és több mint 2,3 millió szíriai menekült távozott főként Törökországba, Jordániába, Libanonba, Egyiptomba és Irakba;

| B. | mivel a drámai emberi jogi, humanitárius és biztonsági helyzet tovább romlik; mivel az Aszad-rezsim és a rezsimet támogató csoportok széles körben megsértik az emberi jogokat, beleértve tömeggyilkosságok és egyéb gyilkosságok elkövetését, az önkényes letartóztatásokat és a jogellenes fogva tartásokat, a túszejtést, az erőszakos eltűnéseket, a fogva tartottak kivégzését, a szisztematikus kínzást és durva bánásmódot, a szexuális erőszakot és a gyermekek jogainak megsértését; mivel a szíriai rezsim a polgárokkal szembeni büntetéspolitikája részeként teljes lakóterületeket pusztított el; mivel a városi területek nagymértékű lerombolása kétségbeeséshez és nagyszámú polgári személy kényszerű távozásához vezetett; |
| --- | --- |

B.

mivel a drámai emberi jogi, humanitárius és biztonsági helyzet tovább romlik; mivel az Aszad-rezsim és a rezsimet támogató csoportok széles körben megsértik az emberi jogokat, beleértve tömeggyilkosságok és egyéb gyilkosságok elkövetését, az önkényes letartóztatásokat és a jogellenes fogva tartásokat, a túszejtést, az erőszakos eltűnéseket, a fogva tartottak kivégzését, a szisztematikus kínzást és durva bánásmódot, a szexuális erőszakot és a gyermekek jogainak megsértését; mivel a szíriai rezsim a polgárokkal szembeni büntetéspolitikája részeként teljes lakóterületeket pusztított el; mivel a városi területek nagymértékű lerombolása kétségbeeséshez és nagyszámú polgári személy kényszerű távozásához vezetett;

| C. | mivel bizonyíték van arra, hogy az Aszad-rezsimmel szemben álló erők önkényes és törvénytelen kivégzéseket hajtottak végre és az emberi jogokat egyéb módokon is megsértették; mivel csaknem 2 000 különböző csoport harcol az Aszad-rezsim ellen, közöttük számosan szervezett bűnözők; mivel nő a sok, radikális iszlám nézeteket valló külföldi, illetve uniós tagállamokból származó harcost foglalkoztató, az al-Kaidához kapcsolódó csoportok – például az ISIS és a Dzsabhat al-Nuszra – jelenléte és beépülése; mivel a radikalizálódás nagy veszélyt jelent a térségben; |
| --- | --- |

C.

mivel bizonyíték van arra, hogy az Aszad-rezsimmel szemben álló erők önkényes és törvénytelen kivégzéseket hajtottak végre és az emberi jogokat egyéb módokon is megsértették; mivel csaknem 2 000 különböző csoport harcol az Aszad-rezsim ellen, közöttük számosan szervezett bűnözők; mivel nő a sok, radikális iszlám nézeteket valló külföldi, illetve uniós tagállamokból származó harcost foglalkoztató, az al-Kaidához kapcsolódó csoportok – például az ISIS és a Dzsabhat al-Nuszra – jelenléte és beépülése; mivel a radikalizálódás nagy veszélyt jelent a térségben;

| D. | mivel egyre erősebb a külföldi szereplők beavatkozása, az általuk nyújtott katonai és politikai támogatás, valamint a nemzetközi közösség megoszlása – többek között az ENSZ Biztonsági Tanácsában is –, ami a konfliktust háború közeli állapottá súlyosbította; |
| --- | --- |

D.

mivel egyre erősebb a külföldi szereplők beavatkozása, az általuk nyújtott katonai és politikai támogatás, valamint a nemzetközi közösség megoszlása – többek között az ENSZ Biztonsági Tanácsában is –, ami a konfliktust háború közeli állapottá súlyosbította;

| E. | mivel egy, a szíriai katonai rendőrségből kilépett fotós 55 000 digitális képet nyújtott át a szíriai nemzeti mozgalom mintegy 11 000 áldozatáról, amelyek azt látszanak alátámasztani, hogy a rezsim kiterjedt és szisztematikus gyakorlatként követett el jogsértéseket a nemzetközi humanitárius jog tekintetében; mivel egy, nemzetközi jogi szakértőkből álló magas szintű csoport megvizsgálta a képeket és arra a következtetésre jutott, hogy „az anyag áttekintése alapján egyértelmű – és bíróság előtt is hitelt érdemlőnek tekinthető – bizonyíték van arra, hogy a szíriai kormány ügynökei rendszeresen kínoztak és gyilkoltak meg fogvatartottakat”, és hogy az ilyen bizonyítékok hozzájárulhatnak az emberiesség elleni bűncselekmények és a háborús bűnök feltárásához is; |
| --- | --- |

E.

mivel egy, a szíriai katonai rendőrségből kilépett fotós 55 000 digitális képet nyújtott át a szíriai nemzeti mozgalom mintegy 11 000 áldozatáról, amelyek azt látszanak alátámasztani, hogy a rezsim kiterjedt és szisztematikus gyakorlatként követett el jogsértéseket a nemzetközi humanitárius jog tekintetében; mivel egy, nemzetközi jogi szakértőkből álló magas szintű csoport megvizsgálta a képeket és arra a következtetésre jutott, hogy „az anyag áttekintése alapján egyértelmű – és bíróság előtt is hitelt érdemlőnek tekinthető – bizonyíték van arra, hogy a szíriai kormány ügynökei rendszeresen kínoztak és gyilkoltak meg fogvatartottakat”, és hogy az ilyen bizonyítékok hozzájárulhatnak az emberiesség elleni bűncselekmények és a háborús bűnök feltárásához is;

| F. | mivel az erőszakkal terhelt szíriai válság a közelmúltban példátlan léptékű humanitárius katasztrófához vezetett, és a válságból még nem látszik kiút; mivel az érintettek fele éhínségtől, alultápláltságtól és betegségek miatt szenvedő gyermek; mivel e humanitárius katasztrófa legsúlyosabb jellemzője az élelmiszerhez, a vízhez, az alapvető egészségügyi ellátáshoz, a köztisztasághoz, a lakhatáshoz és az oktatáshoz való hozzáférés hiánya; mivel a humanitárius segítségnyújtást akadályozza a biztonság hiánya, a hozzáférés megtagadása a szíriai hatóságok részéről és az infrastrukturális akadályok; |
| --- | --- |

F.

mivel az erőszakkal terhelt szíriai válság a közelmúltban példátlan léptékű humanitárius katasztrófához vezetett, és a válságból még nem látszik kiút; mivel az érintettek fele éhínségtől, alultápláltságtól és betegségek miatt szenvedő gyermek; mivel e humanitárius katasztrófa legsúlyosabb jellemzője az élelmiszerhez, a vízhez, az alapvető egészségügyi ellátáshoz, a köztisztasághoz, a lakhatáshoz és az oktatáshoz való hozzáférés hiánya; mivel a humanitárius segítségnyújtást akadályozza a biztonság hiánya, a hozzáférés megtagadása a szíriai hatóságok részéről és az infrastrukturális akadályok;

| G. | mivel a Szíriában élő több mint 560 000 palesztin menekült továbbra is a konfliktus által érintett, különösen kiszolgáltatott csoportot képez; mivel 250 000 szíriai szorult be ostrom alatt álló vagy nehezen megközelíthető területekre, közöttük 18 000 palesztin menekült tartózkodik a Damaszkusz melletti jarmúki táborban, ahol tömegek szenvednek és beszámolók szerint 57 ember éhen halt; mivel a damaszkuszi Jarmúk menekülttáborral kapcsolatos tárgyalások eredményeképpen bizonyos támogatás eljutott az ott tartózkodókhoz, ugyanakkor azonban sokkal többre volna szükségük; |
| --- | --- |

G.

mivel a Szíriában élő több mint 560 000 palesztin menekült továbbra is a konfliktus által érintett, különösen kiszolgáltatott csoportot képez; mivel 250 000 szíriai szorult be ostrom alatt álló vagy nehezen megközelíthető területekre, közöttük 18 000 palesztin menekült tartózkodik a Damaszkusz melletti jarmúki táborban, ahol tömegek szenvednek és beszámolók szerint 57 ember éhen halt; mivel a damaszkuszi Jarmúk menekülttáborral kapcsolatos tárgyalások eredményeképpen bizonyos támogatás eljutott az ott tartózkodókhoz, ugyanakkor azonban sokkal többre volna szükségük;

| H. | mivel a folyamatos erőszak komoly destabilizációs hatást fejt ki a szomszédos országokra, különösen a menekültek tömeges beáramlása révén; mivel ezek az országok maguk is hatalmas belső kihívásokkal küzdenek, Libanon és Jordánia pedig különösen sebezhető közülük; mivel erőszakos konfliktusok kialakulása Libanonban nemcsak humanitárius válsággal fenyeget, hanem a regionális összeomlás kockázatát is magában hordozza; |
| --- | --- |

H.

mivel a folyamatos erőszak komoly destabilizációs hatást fejt ki a szomszédos országokra, különösen a menekültek tömeges beáramlása révén; mivel ezek az országok maguk is hatalmas belső kihívásokkal küzdenek, Libanon és Jordánia pedig különösen sebezhető közülük; mivel erőszakos konfliktusok kialakulása Libanonban nemcsak humanitárius válsággal fenyeget, hanem a regionális összeomlás kockázatát is magában hordozza;

| I. | mivel 2014. január 22-én az ENSZ főtitkára abból a célból nyitotta meg a Szíriáról szóló II. Genfi Konferenciát, hogy politikai megoldást találjanak a válságra a szíriai kormány és az ellenzék közötti átfogó megállapodás révén, amely a genfi közlemény teljes körű végrehajtását eredményezné, amely felhív a választások megtartásáig vezető átmeneti kormány létrehozására; mivel a tartós politikai megoldás eléréséhez kulcsfontosságú minden érintett szereplő építő részvétele a békefolyamatban; mivel 2014. január 18-án a Forradalmi és Ellenzéki Erők Szíriai Koalíciójának Közgyűlése úgy döntött, hogy elfogadja az e folyamathoz történő csatlakozásra irányuló felhívást, több lázadó csoport azonban nem képviseltette magát; mivel Irán meghívást kapott a svájci konferenciára, majd e meghívását visszavonták; mivel a tárgyalásokat 2014. január 31-én felfüggesztették és a következő tárgyalási fordulóra a tervek szerint 2014. február 10-én kerül sor; mivel a harcok 2. genfi konferencia időtartama alatt is folytatódtak; |
| --- | --- |

I.

mivel 2014. január 22-én az ENSZ főtitkára abból a célból nyitotta meg a Szíriáról szóló II. Genfi Konferenciát, hogy politikai megoldást találjanak a válságra a szíriai kormány és az ellenzék közötti átfogó megállapodás révén, amely a genfi közlemény teljes körű végrehajtását eredményezné, amely felhív a választások megtartásáig vezető átmeneti kormány létrehozására; mivel a tartós politikai megoldás eléréséhez kulcsfontosságú minden érintett szereplő építő részvétele a békefolyamatban; mivel 2014. január 18-án a Forradalmi és Ellenzéki Erők Szíriai Koalíciójának Közgyűlése úgy döntött, hogy elfogadja az e folyamathoz történő csatlakozásra irányuló felhívást, több lázadó csoport azonban nem képviseltette magát; mivel Irán meghívást kapott a svájci konferenciára, majd e meghívását visszavonták; mivel a tárgyalásokat 2014. január 31-én felfüggesztették és a következő tárgyalási fordulóra a tervek szerint 2014. február 10-én kerül sor; mivel a harcok 2. genfi konferencia időtartama alatt is folytatódtak;

| J. | mivel 2014. január 15-én Kuvaitban sor került a Szíriáról szóló második nemzetközi donorkonferenciára, amelyen 2,4 milliárd dollárnyi felajánlás érkezett, de ez az összeg még mindig kevés a hatalmas humanitárius szükségletekhez képest, amelyek értékét az ENSZ különböző testületei mintegy 6,5 milliárd dollárra becsülték; mivel a humanitárius segítségnyújtás céljából Szíriának nyújtott uniós támogatás elérte az 1,1 milliárd EUR-t; |
| --- | --- |

J.

mivel 2014. január 15-én Kuvaitban sor került a Szíriáról szóló második nemzetközi donorkonferenciára, amelyen 2,4 milliárd dollárnyi felajánlás érkezett, de ez az összeg még mindig kevés a hatalmas humanitárius szükségletekhez képest, amelyek értékét az ENSZ különböző testületei mintegy 6,5 milliárd dollárra becsülték; mivel a humanitárius segítségnyújtás céljából Szíriának nyújtott uniós támogatás elérte az 1,1 milliárd EUR-t;

| K. | mivel sok békés civil társadalmi aktivista, emberi jogi jogvédő, értelmiségi, vallási vezető – köztük két elrabolt püspök, Ioann Ibrahim és Bulos Jazigi –, újságíró és orvosi szakember válik a szíriai rezsim, és egyre gyakrabban a számos lázadó csoport valamelyike által végrehajtott zaklatások, letartóztatások, kínzás vagy eltüntetések áldozatává; mivel a 2011-ben Szaharov-díjjal kitüntetett Razan Zejtúnát – férjével és más emberi jogi jogvédőkkel együtt – 2013 decemberében Damaszkuszban elrabolták, és sorsuk továbbra is ismeretlen; |
| --- | --- |

K.

mivel sok békés civil társadalmi aktivista, emberi jogi jogvédő, értelmiségi, vallási vezető – köztük két elrabolt püspök, Ioann Ibrahim és Bulos Jazigi –, újságíró és orvosi szakember válik a szíriai rezsim, és egyre gyakrabban a számos lázadó csoport valamelyike által végrehajtott zaklatások, letartóztatások, kínzás vagy eltüntetések áldozatává; mivel a 2011-ben Szaharov-díjjal kitüntetett Razan Zejtúnát – férjével és más emberi jogi jogvédőkkel együtt – 2013 decemberében Damaszkuszban elrabolták, és sorsuk továbbra is ismeretlen;

| L. | mivel 2013. december 12-én a vegyi fegyvereknek a Szíriai Arab Köztársaságban történő állítólagos használatát kivizsgáló küldöttség megállapította, hogy 2013-ban vegyi fegyverek bevetésére került sor katonák és/vagy polgári személyek, közöttük gyermekek ellen; mivel 2013. szeptember 27-én az ENSZ Biztonsági Tanácsa egyhangúan elfogadta a 2118(2013). sz. határozatot, amely többek között jóváhagyta Szíria vegyi fegyvereinek gyorsított ütemű megsemmisítését, amelyet 2014. június 30-ig be kell fejezni; mivel a szíriai vegyifegyver-állomány mindössze 5 %-a szállították ki az országból megsemmisítés céljából; mivel azonban a halálesetek és a sebesülések túlnyomó többségét hagyományos fegyverekkel okozzák; mivel az Aszad-rezsim az utóbbi hónapok folyamán széles körben alkalmazott hordóbombákat, amelyek tömeges áldozatokat szedtek; |
| --- | --- |

L.

mivel 2013. december 12-én a vegyi fegyvereknek a Szíriai Arab Köztársaságban történő állítólagos használatát kivizsgáló küldöttség megállapította, hogy 2013-ban vegyi fegyverek bevetésére került sor katonák és/vagy polgári személyek, közöttük gyermekek ellen; mivel 2013. szeptember 27-én az ENSZ Biztonsági Tanácsa egyhangúan elfogadta a 2118(2013). sz. határozatot, amely többek között jóváhagyta Szíria vegyi fegyvereinek gyorsított ütemű megsemmisítését, amelyet 2014. június 30-ig be kell fejezni; mivel a szíriai vegyifegyver-állomány mindössze 5 %-a szállították ki az országból megsemmisítés céljából; mivel azonban a halálesetek és a sebesülések túlnyomó többségét hagyományos fegyverekkel okozzák; mivel az Aszad-rezsim az utóbbi hónapok folyamán széles körben alkalmazott hordóbombákat, amelyek tömeges áldozatokat szedtek;

| M. | mivel az elmúlt évben tovább nőtt a szíriai menekültek által az EU-ban benyújtott menedékkérelmek száma, és a szíriai menekültválság az újonnan felülvizsgált közös európai menekültügyi rendszer első próbaköve; |
| --- | --- |

M.

mivel az elmúlt évben tovább nőtt a szíriai menekültek által az EU-ban benyújtott menedékkérelmek száma, és a szíriai menekültválság az újonnan felülvizsgált közös európai menekültügyi rendszer első próbaköve;

| N. | mivel 2013. október 9-i állásfoglalásában a Parlament bátorította az uniós tagállamokat, hogy az ideiglenes tartózkodás szándékával érkező szíriai menekültek biztonságos beléptetésének lehetővé tételével, valamint a meglévő nemzeti kvótákon felül és humanitárius befogadás keretében végrehajtott áttelepítéssel segítsenek kielégíteni a sürgős szükségleteket; |
| --- | --- |

N.

mivel 2013. október 9-i állásfoglalásában a Parlament bátorította az uniós tagállamokat, hogy az ideiglenes tartózkodás szándékával érkező szíriai menekültek biztonságos beléptetésének lehetővé tételével, valamint a meglévő nemzeti kvótákon felül és humanitárius befogadás keretében végrehajtott áttelepítéssel segítsenek kielégíteni a sürgős szükségleteket;

| 1. | határozottan elítéli az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog széleskörű megsértését az Aszad-rezsim részéről, közöttük minden erőszakos cselekedetet, rendszeres kínzást és fogvatartottak kivégzését; elítél minden emberi jogi visszaélést és a nemzetközi humanitárius jog megsértését a rezsimmel szemben álló csoportok részéről; határozottan elítéli a gyermekek és a nők elleni erőszak és visszaélés valamennyi formáját, különösen a szexuális visszaélést és erőszakot, közöttük azokat is, amelyeket a dzsihád (Dzsihád an-Nikah) nevében követtek el; határozottan elítéli az al-Káidával kapcsolatban álló szélsőséges szervezetek és egyének által egyre nagyobb számban elkövetett, számos áldozatot követelő terrorista támadásokat és pusztítást; felszólít az erőszak teljes beszüntetésére Szíriában; hangsúlyozza, hogy a Szíriában széles körben és rendszeresen elkövetett súlyos emberi jogi jogsértések felelőseit el kell számoltatni és bíróság elé kell állítani, és támogatja az EU felhívását a Szíriában harcoló valamennyi félhez, közöttük a Hezbollahhoz, hogy vonják ki csapataikat és szüntessenek meg minden külső finanszírozást és támogatást; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog széleskörű megsértését az Aszad-rezsim részéről, közöttük minden erőszakos cselekedetet, rendszeres kínzást és fogvatartottak kivégzését; elítél minden emberi jogi visszaélést és a nemzetközi humanitárius jog megsértését a rezsimmel szemben álló csoportok részéről; határozottan elítéli a gyermekek és a nők elleni erőszak és visszaélés valamennyi formáját, különösen a szexuális visszaélést és erőszakot, közöttük azokat is, amelyeket a dzsihád (Dzsihád an-Nikah) nevében követtek el; határozottan elítéli az al-Káidával kapcsolatban álló szélsőséges szervezetek és egyének által egyre nagyobb számban elkövetett, számos áldozatot követelő terrorista támadásokat és pusztítást; felszólít az erőszak teljes beszüntetésére Szíriában; hangsúlyozza, hogy a Szíriában széles körben és rendszeresen elkövetett súlyos emberi jogi jogsértések felelőseit el kell számoltatni és bíróság elé kell állítani, és támogatja az EU felhívását a Szíriában harcoló valamennyi félhez, közöttük a Hezbollahhoz, hogy vonják ki csapataikat és szüntessenek meg minden külső finanszírozást és támogatást;

| 2. | részvétét fejezi ki az áldozatok családjainak; elismeri a szíriai nép bátorságát, és ismét szolidaritásáról biztosítja a szabadságért, méltóságért és demokráciáért folytatott küzdelmüket; |
| --- | --- |

2.

részvétét fejezi ki az áldozatok családjainak; elismeri a szíriai nép bátorságát, és ismét szolidaritásáról biztosítja a szabadságért, méltóságért és demokráciáért folytatott küzdelmüket;

| 3. | aggodalmát fejezi ki a szélsőséges iszlám csoportok és külföldi harcosok szíriai válságba való mind nagyobb mértékű bevonódása, a vallási és etnikai indítékú erőszak országon belüli erősödése, valamint az ellenzék szétforgácsolódása és belső ellentétei láttán; továbbra is ösztönzi a Szíriai Forradalmi és Ellenzéki Erők Nemzeti Koalícióját, hogy dolgozzon egységesebb, befogadóbb és szervezettebb ellenzéki front belső és külső kialakításán; |
| --- | --- |

3.

aggodalmát fejezi ki a szélsőséges iszlám csoportok és külföldi harcosok szíriai válságba való mind nagyobb mértékű bevonódása, a vallási és etnikai indítékú erőszak országon belüli erősödése, valamint az ellenzék szétforgácsolódása és belső ellentétei láttán; továbbra is ösztönzi a Szíriai Forradalmi és Ellenzéki Erők Nemzeti Koalícióját, hogy dolgozzon egységesebb, befogadóbb és szervezettebb ellenzéki front belső és külső kialakításán;

| 4. | ismételten hangot az azon véleményének, hogy olyan politikai megoldást kell találni, amely megőrzi Szíria egységét, területi sértetlenségét, szuverenitását és függetlenségét; |
| --- | --- |

4.

ismételten hangot az azon véleményének, hogy olyan politikai megoldást kell találni, amely megőrzi Szíria egységét, területi sértetlenségét, szuverenitását és függetlenségét;

| 5. | teljes mértékben támogatja a Szíriáról szóló II. Genfi Konferenciát, amelynek a szíriai válság politikai és demokratikus rendezéséhez vezető folyamat első lépésének kell lennie, és hangsúlyozza a Genf II. folyamat fenntartásának alapvető fontosságát; üdvözli az ENSZ különmegbízottja, Lakhdar Brahimi erőfeszítéseit, amelyek célja a szembenálló felek közötti ezen első közvetlen kapcsolatfelvétel lehetővé tétele; meggyőződése, hogy a jelenlegi szíriai válságra csak egy szíriaiak által vezetett, a nemzetközi közösség támogatását élvező, befogadó politikai folyamat révén található tartós megoldás; hangsúlyozza a valódi politikai átalakulás szükségességét az országban, lehetőséget teremtve ezzel az emberek szabadság és demokrácia iránti törekvéseinek megvalósulásához; ismételten felszólítja Aszad elnököt, hogy mondjon le; |
| --- | --- |

5.

teljes mértékben támogatja a Szíriáról szóló II. Genfi Konferenciát, amelynek a szíriai válság politikai és demokratikus rendezéséhez vezető folyamat első lépésének kell lennie, és hangsúlyozza a Genf II. folyamat fenntartásának alapvető fontosságát; üdvözli az ENSZ különmegbízottja, Lakhdar Brahimi erőfeszítéseit, amelyek célja a szembenálló felek közötti ezen első közvetlen kapcsolatfelvétel lehetővé tétele; meggyőződése, hogy a jelenlegi szíriai válságra csak egy szíriaiak által vezetett, a nemzetközi közösség támogatását élvező, befogadó politikai folyamat révén található tartós megoldás; hangsúlyozza a valódi politikai átalakulás szükségességét az országban, lehetőséget teremtve ezzel az emberek szabadság és demokrácia iránti törekvéseinek megvalósulásához; ismételten felszólítja Aszad elnököt, hogy mondjon le;

| 6. | emlékeztet a bizalomépítő intézkedések központi fontosságára; ezért sürgeti a tárgyaló delegációkat, hogy kössenek és hajtsanak végre helyi tűzszüneti megállapodásokat, továbbá állapodjanak meg egyes városi térségek, közöttük Homs elleni ostromok felfüggesztéséről, a foglyok szabadon bocsátásáról vagy fogolycserékről, valamint a humanitárius segítségnyújtás szükséghelyzetben lévő polgári lakossághoz való eljutásának megkönnyítéséről, mivel ezek előfeltételei a genfi közlemény alapján folytatott lényegi tárgyalásoknak; megjegyzi, hogy az első megbeszélések során egyik fél álláspontját illetően sem volt megfigyelhető komoly áttörés vagy változás; kiemeli annak fontosságát is, hogy valamennyi fontos nemzetközi szereplőt bevonjanak a Genf II. folyamatba; úgy véli, hogy a Nyugat és Irán hosszú közeledése olyan regionális környezetet teremthet, amely előmozdíthatja a szíriai megbékélési folyamatot; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet a bizalomépítő intézkedések központi fontosságára; ezért sürgeti a tárgyaló delegációkat, hogy kössenek és hajtsanak végre helyi tűzszüneti megállapodásokat, továbbá állapodjanak meg egyes városi térségek, közöttük Homs elleni ostromok felfüggesztéséről, a foglyok szabadon bocsátásáról vagy fogolycserékről, valamint a humanitárius segítségnyújtás szükséghelyzetben lévő polgári lakossághoz való eljutásának megkönnyítéséről, mivel ezek előfeltételei a genfi közlemény alapján folytatott lényegi tárgyalásoknak; megjegyzi, hogy az első megbeszélések során egyik fél álláspontját illetően sem volt megfigyelhető komoly áttörés vagy változás; kiemeli annak fontosságát is, hogy valamennyi fontos nemzetközi szereplőt bevonjanak a Genf II. folyamatba; úgy véli, hogy a Nyugat és Irán hosszú közeledése olyan regionális környezetet teremthet, amely előmozdíthatja a szíriai megbékélési folyamatot;

| 7. | üdvözli a szíriai vegyi fegyverek megsemmisítése ügyében tett előrelépéseket és nemzetközi összefogást, és felhív a Vegyifegyver-tilalmi Szervezet Végrehajtó Tanácsa 2013. szeptember 27-i határozatának teljes körű végrehajtására; aggasztónak tartja azokat a jelentéseket, melyek szerint 2014. január végéig a szíriai vegyifegyver-készletek mindössze 5 %-át vitték ki az országból megsemmisítés céljából, és sürgeti a szíriai hatóságokat, hogy az intézkedést az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2118 (2013) számú határozatában rögzített ütemezésnek megfelelően hajtsák végre; felszólít, hogy különös figyelmet kell fordítani a megsemmisítési folyamat környezetvédelmi biztonságára és a megmaradó hulladék kezelésére; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az szíriai erőszakválságban a halálesetek és sebesülések döntő többségét hagyományos fegyverek okozták; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a szíriai vegyi fegyverek megsemmisítése ügyében tett előrelépéseket és nemzetközi összefogást, és felhív a Vegyifegyver-tilalmi Szervezet Végrehajtó Tanácsa 2013. szeptember 27-i határozatának teljes körű végrehajtására; aggasztónak tartja azokat a jelentéseket, melyek szerint 2014. január végéig a szíriai vegyifegyver-készletek mindössze 5 %-át vitték ki az országból megsemmisítés céljából, és sürgeti a szíriai hatóságokat, hogy az intézkedést az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2118 (2013) számú határozatában rögzített ütemezésnek megfelelően hajtsák végre; felszólít, hogy különös figyelmet kell fordítani a megsemmisítési folyamat környezetvédelmi biztonságára és a megmaradó hulladék kezelésére; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az szíriai erőszakválságban a halálesetek és sebesülések döntő többségét hagyományos fegyverek okozták;

| 8. | hangsúlyozza, hogy tekintettel a válság eddig példa nélküli súlyosságára, az EU-nak és általában a nemzetközi közösségnek az alapvető árukat és szolgáltatásokat nélkülöző több millió szíriai szenvedésének enyhítését kell elsődleges feladatnak tekintenie; nyomatékosan kéri az ENSZ BT humanitárius határozatának sürgős meghozatalát e kérdésben; felszólítja különösen Oroszországot és Kínát – mint az ENSZ Biztonsági Tanácsának állandó tagjait –, hogy kötelezettségeiknek eleget téve könnyítsék meg egy kötelező jogi erejű humanitárius állásfoglalás ENSZ BT általi elfogadását; ismét sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy lépjenek fel humanitárius felelősségüknek megfelelően, fokozva a szíriai menekülteknek való segítségnyújtást, és hatékonyabban összehangolva ezzel kapcsolatos erőfeszítéseiket; elítéli a humanitárius segélyek célba juttatásának következetes megakadályozását, és felhívja a konfliktusban részt vevő valamennyi felet, és különösen az Aszad-rezsimet, hogy minden lehetséges csatornán keresztül könnyítse meg a humanitárius segély és támogatás célhoz juttatását, valamint biztosítsa az orvosi segélyszolgálatok minden tagja és minden humanitárius dolgozó biztonságát; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy tekintettel a válság eddig példa nélküli súlyosságára, az EU-nak és általában a nemzetközi közösségnek az alapvető árukat és szolgáltatásokat nélkülöző több millió szíriai szenvedésének enyhítését kell elsődleges feladatnak tekintenie; nyomatékosan kéri az ENSZ BT humanitárius határozatának sürgős meghozatalát e kérdésben; felszólítja különösen Oroszországot és Kínát – mint az ENSZ Biztonsági Tanácsának állandó tagjait –, hogy kötelezettségeiknek eleget téve könnyítsék meg egy kötelező jogi erejű humanitárius állásfoglalás ENSZ BT általi elfogadását; ismét sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy lépjenek fel humanitárius felelősségüknek megfelelően, fokozva a szíriai menekülteknek való segítségnyújtást, és hatékonyabban összehangolva ezzel kapcsolatos erőfeszítéseiket; elítéli a humanitárius segélyek célba juttatásának következetes megakadályozását, és felhívja a konfliktusban részt vevő valamennyi felet, és különösen az Aszad-rezsimet, hogy minden lehetséges csatornán keresztül könnyítse meg a humanitárius segély és támogatás célhoz juttatását, valamint biztosítsa az orvosi segélyszolgálatok minden tagja és minden humanitárius dolgozó biztonságát;

| 9. | emlékeztet arra, hogy a nemzetközi humanitárius jog értelmében a sebesültek és betegek számára a gyakorlatilag megvalósítható legteljesebb mértékben és a lehető legrövidebb időn belül lehetővé kell tenni az orvosi ellátást és az állapotuknak megfelelő gondoskodást; hangsúlyozza, hogy a polgári személyek önkényes éheztetését és az egészségügyi létesítmények elleni támadásokat a nemzetközi jog tiltja, és hogy ezek háború bűncselekményeknek minősíthetők; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy a nemzetközi humanitárius jog értelmében a sebesültek és betegek számára a gyakorlatilag megvalósítható legteljesebb mértékben és a lehető legrövidebb időn belül lehetővé kell tenni az orvosi ellátást és az állapotuknak megfelelő gondoskodást; hangsúlyozza, hogy a polgári személyek önkényes éheztetését és az egészségügyi létesítmények elleni támadásokat a nemzetközi jog tiltja, és hogy ezek háború bűncselekményeknek minősíthetők;

| 10. | ismételten kéri biztonságos menedékhelyek létrehozását a török–szír határ mentén és lehetőség szerint Szíriában, valamint humanitárius folyosók nemzetközi közösség általi kialakítását; |
| --- | --- |

10.

ismételten kéri biztonságos menedékhelyek létrehozását a török–szír határ mentén és lehetőség szerint Szíriában, valamint humanitárius folyosók nemzetközi közösség általi kialakítását;

| 11. | felszólít minden politikai fogoly és más bebörtönzött személyek – orvosi személyzet tagjai, humanitárius munkások, újságírók, vallási személyek és emberi jogi aktivisták, közöttük az Európai Parlament Szaharov-díjával kitüntetett Razan Zeitúna – azonnali, feltétel nélküli és ép állapotban történő szabadon bocsátására, és összehangolt uniós fellépést szorgalmaz ennek elérése érdekében; felhív minden felet, hogy szavatolják e személyek biztonságát; nyomatékosan kéri a szíriai kormányt, hogy minden börtönlétesítményébe biztosítson azonnali és feltétel nélküli belépést nemzetközi tényfeltáró testületek, közöttük az ENSZ Szíriával foglalkozó vizsgálóbizottsága számára; |
| --- | --- |

11.

felszólít minden politikai fogoly és más bebörtönzött személyek – orvosi személyzet tagjai, humanitárius munkások, újságírók, vallási személyek és emberi jogi aktivisták, közöttük az Európai Parlament Szaharov-díjával kitüntetett Razan Zeitúna – azonnali, feltétel nélküli és ép állapotban történő szabadon bocsátására, és összehangolt uniós fellépést szorgalmaz ennek elérése érdekében; felhív minden felet, hogy szavatolják e személyek biztonságát; nyomatékosan kéri a szíriai kormányt, hogy minden börtönlétesítményébe biztosítson azonnali és feltétel nélküli belépést nemzetközi tényfeltáró testületek, közöttük az ENSZ Szíriával foglalkozó vizsgálóbizottsága számára;

| 12. | elítéli a békés aktivistákkal és újságírókkal szemben alkalmazott megfélemlítést és támadásokat; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az internet cenzúra alatt áll és korlátozott a hozzáférés a blogokhoz és a szociális hálózatokhoz; emlékeztet arra, hogy a véleménynyilvánítás szabadságának megóvása, valamint az újságírók és a szabad, függetlene médiaágazat megvédelmezése a demokratikus politikai folyamat alapvető elemeit képezik; hangsúlyozza, hogy fontos a szíriai civil társadalmi szereplők megerősítése, és lényeges, hogy a nők, a fiatalok és a civil társadalom képviselői aktívan és hathatósan részt vegyenek a Genf II. folyamatban és az ország újjáépítésében; |
| --- | --- |

12.

elítéli a békés aktivistákkal és újságírókkal szemben alkalmazott megfélemlítést és támadásokat; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az internet cenzúra alatt áll és korlátozott a hozzáférés a blogokhoz és a szociális hálózatokhoz; emlékeztet arra, hogy a véleménynyilvánítás szabadságának megóvása, valamint az újságírók és a szabad, függetlene médiaágazat megvédelmezése a demokratikus politikai folyamat alapvető elemeit képezik; hangsúlyozza, hogy fontos a szíriai civil társadalmi szereplők megerősítése, és lényeges, hogy a nők, a fiatalok és a civil társadalom képviselői aktívan és hathatósan részt vegyenek a Genf II. folyamatban és az ország újjáépítésében;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi válságban az összes szereplőnek védelmet kell nyújtania a szíriai társadalom kiemelten kiszolgáltatott csoportjainak, például az etnikai és vallási – köztük keresztény – kisebbségeknek, valamint részt kell vennie a Genf II. folyamatban annak érdekében, hogy a jövő Szíriája számára megőrizzék az országot jellemző különböző kultúrák, népcsoportok és vallási közösségek egymás mellett élésének hagyományát; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi válságban az összes szereplőnek védelmet kell nyújtania a szíriai társadalom kiemelten kiszolgáltatott csoportjainak, például az etnikai és vallási – köztük keresztény – kisebbségeknek, valamint részt kell vennie a Genf II. folyamatban annak érdekében, hogy a jövő Szíriája számára megőrizzék az országot jellemző különböző kultúrák, népcsoportok és vallási közösségek egymás mellett élésének hagyományát;

| 14. | zéró tolerancia alkalmazását kéri kiváltképp a gyermekek meggyilkolása, elrablása és besorozása tekintetében, és felszólítja a konfliktusban érintett feleket, hogy teljes mértékben tartsák magukat az ENSZ Biztonsági Tanácsának a gyermekek fegyveres konfliktusokban való részvételéről szóló, 2005. július 26-i 1612 (2005) számú határozatában foglaltakhoz; hangsúlyozza a szexuális és nemi alapú erőszak megelőzésének és az áldozatok megfelelő támogatásának fontosságát is; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a nemi alapú erőszakhoz kapcsolódó korai beavatkozási programok fontosságát; üdvözli egyúttal az ENSZ és humanitárius partnerei által indított „Ne legyen elveszett generáció” elnevezésű kezdeményezést, melynek célja a szíriai gyermekek lelki sebeinek begyógyítása és jövőjük megmentése, és felszólítja az EU-t, hogy maga is aktívan támogassa a kezdeményezést; |
| --- | --- |

14.

zéró tolerancia alkalmazását kéri kiváltképp a gyermekek meggyilkolása, elrablása és besorozása tekintetében, és felszólítja a konfliktusban érintett feleket, hogy teljes mértékben tartsák magukat az ENSZ Biztonsági Tanácsának a gyermekek fegyveres konfliktusokban való részvételéről szóló, 2005. július 26-i 1612 (2005) számú határozatában foglaltakhoz; hangsúlyozza a szexuális és nemi alapú erőszak megelőzésének és az áldozatok megfelelő támogatásának fontosságát is; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a nemi alapú erőszakhoz kapcsolódó korai beavatkozási programok fontosságát; üdvözli egyúttal az ENSZ és humanitárius partnerei által indított „Ne legyen elveszett generáció” elnevezésű kezdeményezést, melynek célja a szíriai gyermekek lelki sebeinek begyógyítása és jövőjük megmentése, és felszólítja az EU-t, hogy maga is aktívan támogassa a kezdeményezést;

| 15. | kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet a Szíriában tartózkodó palesztin menekültek helyzetére, különösen a jarmúki menekülttáborban kialakult riasztó humanitárius helyzetre; felszólítja a szemben álló feleket, hogy az ENSZ közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatala és más nemzetközi segélyszervezetek számára biztosítsanak azonnali és feltétel nélküli belépést e menekülttáborba, az ott élő menekültek súlyos szenvedéseinek enyhítése érdekében; |
| --- | --- |

15.

kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet a Szíriában tartózkodó palesztin menekültek helyzetére, különösen a jarmúki menekülttáborban kialakult riasztó humanitárius helyzetre; felszólítja a szemben álló feleket, hogy az ENSZ közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatala és más nemzetközi segélyszervezetek számára biztosítsanak azonnali és feltétel nélküli belépést e menekülttáborba, az ott élő menekültek súlyos szenvedéseinek enyhítése érdekében;

| 16. | továbbra is támogatja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által létrehozott, Szíriai Arab Köztársasággal foglalkozó független nemzetközi vizsgálóbizottság munkáját, és újólag felszólítja az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy Szíria ügyét utalja a Nemzetközi Büntetőbíróság elé hivatalos vizsgálatra; felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy tegyen lépéseket ebbe az irányba; |
| --- | --- |

16.

továbbra is támogatja az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által létrehozott, Szíriai Arab Köztársasággal foglalkozó független nemzetközi vizsgálóbizottság munkáját, és újólag felszólítja az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy Szíria ügyét utalja a Nemzetközi Büntetőbíróság elé hivatalos vizsgálatra; felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy tegyen lépéseket ebbe az irányba;

| 17. | elismeréssel adózik a befogadó közösségeknek és a Szíriával szomszédos országoknak, különösen Jordániának, Libanonnak, Törökországnak, Iraknak és Egyiptomnak azért, hogy a szíriai háború elől menekülő családoknak figyelemre méltó találékonysággal biztosítottak menedékhelyeket és humanitárius segítséget; ismételten kifejezésre juttatja mély aggodalmát a szíriai válság által humanitárius, társadalmi, gazdasági, politikai és biztonsági szempontból a régió egészére, és különösen Libanonra és Jordániára gyakorolt hatások miatt; emlékeztet arra, hogy a befogadó országok támogatása érdekében koherens válaszra, többek között humanitárius, fejlesztési és makrogazdasági segítségnyújtásra van szükség, és kéri az EU-t, hogy hívjon össze humanitárius konferenciát a szíriai menekültválság kapcsán, elsőbbséget adva a régió fogadó országaiba irányuló fellépéseknek a folyamatosan növekvő menekülttömegek befogadására és határaik nyitva tartására tett erőfeszítéseik támogatása céljából; |
| --- | --- |

17.

elismeréssel adózik a befogadó közösségeknek és a Szíriával szomszédos országoknak, különösen Jordániának, Libanonnak, Törökországnak, Iraknak és Egyiptomnak azért, hogy a szíriai háború elől menekülő családoknak figyelemre méltó találékonysággal biztosítottak menedékhelyeket és humanitárius segítséget; ismételten kifejezésre juttatja mély aggodalmát a szíriai válság által humanitárius, társadalmi, gazdasági, politikai és biztonsági szempontból a régió egészére, és különösen Libanonra és Jordániára gyakorolt hatások miatt; emlékeztet arra, hogy a befogadó országok támogatása érdekében koherens válaszra, többek között humanitárius, fejlesztési és makrogazdasági segítségnyújtásra van szükség, és kéri az EU-t, hogy hívjon össze humanitárius konferenciát a szíriai menekültválság kapcsán, elsőbbséget adva a régió fogadó országaiba irányuló fellépéseknek a folyamatosan növekvő menekülttömegek befogadására és határaik nyitva tartására tett erőfeszítéseik támogatása céljából;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a szíriai válság egységes közös megközelítést igényel az EU és tagállamai részéről mind a humanitárius segélyszállítmányok eljuttatása terén, mind más téren, és továbbra is támogatja Catherine Ashton alelnöknek/főképviselőnek és Kristalina Georgieva biztosnak az e területen végrehajtott fellépések jobb összehangolására tett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a szíriai válság egységes közös megközelítést igényel az EU és tagállamai részéről mind a humanitárius segélyszállítmányok eljuttatása terén, mind más téren, és továbbra is támogatja Catherine Ashton alelnöknek/főképviselőnek és Kristalina Georgieva biztosnak az e területen végrehajtott fellépések jobb összehangolására tett erőfeszítéseit;

| 19. | üdvözli a Kuvaitban tett, 2,4 milliárd USD folyósítására vonatkozó ígéretet, és kéri az adományozókat, hogy vállalásaikat teljesítsék, és minél rövidebb időn belül tegyék meg adományaikat; üdvözli az EU és tagállamai – mint a legnagyobb pénzügyi támogatók és várhatóan a legnagyobb jövőbeli adományozók – által tett kötelezettségvállalásokat; ugyanakkor arra figyelmeztet, hogy jelentős erőfeszítésekre van szükség a szíriai humanitárius szükségletek kielégítéséhez, ezért további pénzbeli hozzájárulásokat kér a nemzetközi szereplőktől; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a Kuvaitban tett, 2,4 milliárd USD folyósítására vonatkozó ígéretet, és kéri az adományozókat, hogy vállalásaikat teljesítsék, és minél rövidebb időn belül tegyék meg adományaikat; üdvözli az EU és tagállamai – mint a legnagyobb pénzügyi támogatók és várhatóan a legnagyobb jövőbeli adományozók – által tett kötelezettségvállalásokat; ugyanakkor arra figyelmeztet, hogy jelentős erőfeszítésekre van szükség a szíriai humanitárius szükségletek kielégítéséhez, ezért további pénzbeli hozzájárulásokat kér a nemzetközi szereplőktől;

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, az Egyesült Nemzetek Szövetsége főtitkárának, az ENSZ és az Arab Liga szíriai közös különleges képviselőjének, Irak parlamentjének és kormányának, Jordánia parlamentjének és kormányának, Libanon parlamentjének és kormányának, Törökország parlamentjének és kormányának, Egyiptom parlamentjének és kormányának, Oroszország parlamentjének és kormányának, Kína parlamentjének és kormányának, valamint a szíriai konfliktusban érintett valamennyi félnek. |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, az Egyesült Nemzetek Szövetsége főtitkárának, az ENSZ és az Arab Liga szíriai közös különleges képviselőjének, Irak parlamentjének és kormányának, Jordánia parlamentjének és kormányának, Libanon parlamentjének és kormányának, Törökország parlamentjének és kormányának, Egyiptom parlamentjének és kormányának, Oroszország parlamentjének és kormányának, Kína parlamentjének és kormányának, valamint a szíriai konfliktusban érintett valamennyi félnek.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/113 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/113

---

P7_TA(2014)0100

Az egyiptomi helyzet

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása az egyiptomi helyzetről (2014/2532(RSP))

(2017/C 093/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyiptomról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az egyiptomi helyzetről szóló 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyiptomról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az egyiptomi helyzetről szóló 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az „Európai szomszédságpolitika: a partnerség erősítése felé – Az Európai Parlament álláspontja a 2012. évi eredményjelentésekről” című 2013. október 23-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai szomszédságpolitika: a partnerség erősítése felé – Az Európai Parlament álláspontja a 2012. évi eredményjelentésekről” című 2013. október 23-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az arab tavasz átmeneti időszakot élő országai általi vagyonvisszaszerzésről szóló, 2013. május 23-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az arab tavasz átmeneti időszakot élő országai általi vagyonvisszaszerzésről szóló, 2013. május 23-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Catherine Ashton alelnök/főképviselő által tett, az Egyiptomban történt közelmúltbeli erőszakos támadásokról szóló 2014. január 24-i, az egyiptomi alkotmányról rendezett népszavazásról szóló 2014. január 19-i, az alkotmányról szóló népszavazás előtt az egyiptomi helyzetről szóló 2014. január 11-i, a manszúrai pokolgépes merényletekről szóló 2013. december 24-i és a politikai aktivisták egyiptomi elítéléséről szóló 2013. december 23-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Catherine Ashton alelnök/főképviselő által tett, az Egyiptomban történt közelmúltbeli erőszakos támadásokról szóló 2014. január 24-i, az egyiptomi alkotmányról rendezett népszavazásról szóló 2014. január 19-i, az alkotmányról szóló népszavazás előtt az egyiptomi helyzetről szóló 2014. január 11-i, a manszúrai pokolgépes merényletekről szóló 2013. december 24-i és a politikai aktivisták egyiptomi elítéléséről szóló 2013. december 23-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Tanács arab tavaszról szóló 2013. február 8-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács arab tavaszról szóló 2013. február 8-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Külügyi Tanács Egyiptomról szóló 2013. július 22-i és augusztus 21-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Tanács Egyiptomról szóló 2013. július 22-i és augusztus 21-i következtetéseire,

| — | tekintettel az EU és Egyiptom közötti, 2001. évi társulási megállapodásra, amely 2004-ben lépett hatályba, és amelyet a 2007. évi cselekvési terv megerősített, továbbá az ennek végrehajtása terén tett előrelépésről szóló 2013. március 20-i bizottsági jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Egyiptom közötti, 2001. évi társulási megállapodásra, amely 2004-ben lépett hatályba, és amelyet a 2007. évi cselekvési terv megerősített, továbbá az ennek végrehajtása terén tett előrelépésről szóló 2013. március 20-i bizottsági jelentésre,

| — | tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az 1966-os Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelynek Egyiptom részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966-os Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelynek Egyiptom részes fele,

| — | tekintettel Egyiptom 2013. július 8-án közzétett alkotmányos nyilatkozatára, amely menetrendet javasol az alkotmánymódosítások és az új választások számára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Egyiptom 2013. július 8-án közzétett alkotmányos nyilatkozatára, amely menetrendet javasol az alkotmánymódosítások és az új választások számára,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Tanács által megszövegezett és a 2014. január 14–15-i népszavazás által elfogadott egyiptomi alkotmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Tanács által megszövegezett és a 2014. január 14–15-i népszavazás által elfogadott egyiptomi alkotmányra,

| — | tekintettel az egyiptomi átmeneti kormánynak a demokrácia felé vezető út fenntartásáról szóló programjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyiptomi átmeneti kormánynak a demokrácia felé vezető út fenntartásáról szóló programjára,

| — | tekintettel a nyilvános gyülekezéshez, felvonuláshoz és békés tüntetéshez fűződő jogról szóló, 2013. november 24-i 107. számú egyiptomi törvényre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyilvános gyülekezéshez, felvonuláshoz és békés tüntetéshez fűződő jogról szóló, 2013. november 24-i 107. számú egyiptomi törvényre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel Adli Manszúr ideiglenes elnök 2013. december 1-jén megerősítette az Alkotmányügyi Tanács által elfogadott új egyiptomi alkotmányt, mely tanács 50 szakértőből, és köztük a politikai és vallási nézetek széles körét képviselő tagokból áll, azonban a Muzulmán Testvériséget képviselő tagja nem volt; |
| --- | --- |

A.

mivel Adli Manszúr ideiglenes elnök 2013. december 1-jén megerősítette az Alkotmányügyi Tanács által elfogadott új egyiptomi alkotmányt, mely tanács 50 szakértőből, és köztük a politikai és vallási nézetek széles körét képviselő tagokból áll, azonban a Muzulmán Testvériséget képviselő tagja nem volt;

| B. | mivel 2014. január 14–15-én került megrendezésre az alkotmányról szóló népszavazás, amelyen a választásra jogosultak 38.6 %-a vett részt és amelyen az alkotmányt támogató szavazatok aránya 98.1 %-os volt; mivel a népszavazás előtti időszakot erőszakos cselekmények jellemezték, valamint zaklatták és letartóztatták a „nem” szavazat mellett kampányoló aktivistákat, ami a népszavazás előtt egyoldalú nyilvános vitához vezetett; mivel Catherine Ashton főképviselő/alelnök nyilatkozata szerint „bár az EU nincs abban a helyzetben, hogy alaposan értékelhesse a népszavazás lefolytatását vagy utánajárjon az állítólagos szabálytalanságoknak, úgy tűnik, hogy azok érdemben nem befolyásolták a népszavazás kimenetelét”; |
| --- | --- |

B.

mivel 2014. január 14–15-én került megrendezésre az alkotmányról szóló népszavazás, amelyen a választásra jogosultak 38.6 %-a vett részt és amelyen az alkotmányt támogató szavazatok aránya 98.1 %-os volt; mivel a népszavazás előtti időszakot erőszakos cselekmények jellemezték, valamint zaklatták és letartóztatták a „nem” szavazat mellett kampányoló aktivistákat, ami a népszavazás előtt egyoldalú nyilvános vitához vezetett; mivel Catherine Ashton főképviselő/alelnök nyilatkozata szerint „bár az EU nincs abban a helyzetben, hogy alaposan értékelhesse a népszavazás lefolytatását vagy utánajárjon az állítólagos szabálytalanságoknak, úgy tűnik, hogy azok érdemben nem befolyásolták a népszavazás kimenetelét”;

| C. | mivel Egyiptom új alkotmánya számos pozitív elemet tartalmaz az alapvető szabadságok és az emberi jogok, a kisebbségek védelme és különösen a nők jogai terén, de egyúttal olyan rendelkezéseket is tartalmaz, amelyek mentesítik a fegyveres erőket a polgári felügyelet, költségvetésüket pedig a parlamenti ellenőrzés alól, és lehetővé teszik azt, hogy a katonai bíróságok polgári személyek felett ítélkezzenek, míg egy másik cikk korlátozza a vallási szertartások gyakorlását és az imahelyek létesítését az ábrahámi vallások követői számára; |
| --- | --- |

C.

mivel Egyiptom új alkotmánya számos pozitív elemet tartalmaz az alapvető szabadságok és az emberi jogok, a kisebbségek védelme és különösen a nők jogai terén, de egyúttal olyan rendelkezéseket is tartalmaz, amelyek mentesítik a fegyveres erőket a polgári felügyelet, költségvetésüket pedig a parlamenti ellenőrzés alól, és lehetővé teszik azt, hogy a katonai bíróságok polgári személyek felett ítélkezzenek, míg egy másik cikk korlátozza a vallási szertartások gyakorlását és az imahelyek létesítését az ábrahámi vallások követői számára;

| D. | mivel a politikai feszültség és a társadalom mély megosztottsága továbbra is terrortámadásokat és erőszakos összecsapásokat vált ki Egyiptomban; mivel 2013 júliusa óta a tiltakozók és a biztonsági erők, valamint a Murszi korábbi elnök ellenfelei és támogatói közötti összecsapásokban több mint ezren vesztették életüket, és számos további személy sérült meg; mivel a beszámolók szerint a biztonsági erők túlzott erővel léptek fel a tiltakozókkal szemben, és több ezer embert tartóztattak le és vettek őrizetbe, miközben továbbra is a büntetlenség gyakorlata érvényesül; mivel 2013. november 12-én feloldották a szükségállapotot az országban; |
| --- | --- |

D.

mivel a politikai feszültség és a társadalom mély megosztottsága továbbra is terrortámadásokat és erőszakos összecsapásokat vált ki Egyiptomban; mivel 2013 júliusa óta a tiltakozók és a biztonsági erők, valamint a Murszi korábbi elnök ellenfelei és támogatói közötti összecsapásokban több mint ezren vesztették életüket, és számos további személy sérült meg; mivel a beszámolók szerint a biztonsági erők túlzott erővel léptek fel a tiltakozókkal szemben, és több ezer embert tartóztattak le és vettek őrizetbe, miközben továbbra is a büntetlenség gyakorlata érvényesül; mivel 2013. november 12-én feloldották a szükségállapotot az országban;

| E. | mivel a 2013. július 8-i alkotmányos nyilatkozat politikai menetrendet határozott meg Egyiptom számára; mivel a menetrenddel ellentétesen Adli Manszúr ideiglenes egyiptomi elnök azóta arra szólított fel, hogy előbb az elnökválasztást kell megtartani; mivel az átmeneti kormány programja megerősítette a kormány azon kötelezettségvállalását, hogy egy olyan demokratikus rendszer létrehozásán munkálkodik, amely minden egyiptomi számára garantálja a jogokat és szabadságjogokat, és e menetrendet az összes politikai szereplő teljes bevonásával hajtja végre, népszavazást tart az új alkotmányról, ezt követően pedig kellő időben az összes jogszabálynak megfelelő szabad és tisztességes parlamenti és elnökválasztásokat rendez; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2013. július 8-i alkotmányos nyilatkozat politikai menetrendet határozott meg Egyiptom számára; mivel a menetrenddel ellentétesen Adli Manszúr ideiglenes egyiptomi elnök azóta arra szólított fel, hogy előbb az elnökválasztást kell megtartani; mivel az átmeneti kormány programja megerősítette a kormány azon kötelezettségvállalását, hogy egy olyan demokratikus rendszer létrehozásán munkálkodik, amely minden egyiptomi számára garantálja a jogokat és szabadságjogokat, és e menetrendet az összes politikai szereplő teljes bevonásával hajtja végre, népszavazást tart az új alkotmányról, ezt követően pedig kellő időben az összes jogszabálynak megfelelő szabad és tisztességes parlamenti és elnökválasztásokat rendez;

| F. | mivel Egyiptomban továbbra is gyakori az alapvető szabadságjogok és az emberi jogok megsértése; mivel a politikai ellenfelekkel, újságírókkal és civil társadalmi aktivistákkal szembeni erőszak, uszítás és zaklatás a népszavazást megelőző időszakban tovább fokozódott; mivel az elmúlt hetekben számos politikai és civil társadalmi aktivistát tartóztattak le és ítéltek el, köztük Aláa Abdelfattáhot, Mohamed Abdelt, a Gazdasági és Szociális Jogok Egyiptomi Központja aktivistáját, Ahmed Máhert és Ahmed Dúmát, az Április 6. mozgalom vezetőit, továbbá különböző politikai pártok tagjait; mivel 2014. január 12-én az egyiptomi Nemzeti Emberi Jogi Tanács, miután meglátogatta az említett közismert aktivistákat a Tora börtönben, jelentést tett közzé, amelyben bírálta fogva tartásuk körülményeit, és szorgalmazta a velük szemben alkalmazott rossz bánásmód beszüntetését; mivel az újságírók védelmével foglalkozó bizottság arról számolt be, hogy 2013 júliusa óta legalább öt újságírót megöltek, 45-öt pedig megtámadtak, 11 hírszerkesztőségben tartottak razziát és legalább 44 újságírót tartottak fogva hosszadalmas tárgyalást előkészítő eljárások során anélkül, hogy ellenük vádat emeltek volna; mivel 2014. január 29-én az al-Dzsazíra 20 újságírójával szemben emeltek vádat „terrorista szervezethez” tartozás illetve „hamis hírek terjesztése” miatt, akik közül nyolcat – és ebből három európait – jelenleg fogva tartanak; |
| --- | --- |

F.

mivel Egyiptomban továbbra is gyakori az alapvető szabadságjogok és az emberi jogok megsértése; mivel a politikai ellenfelekkel, újságírókkal és civil társadalmi aktivistákkal szembeni erőszak, uszítás és zaklatás a népszavazást megelőző időszakban tovább fokozódott; mivel az elmúlt hetekben számos politikai és civil társadalmi aktivistát tartóztattak le és ítéltek el, köztük Aláa Abdelfattáhot, Mohamed Abdelt, a Gazdasági és Szociális Jogok Egyiptomi Központja aktivistáját, Ahmed Máhert és Ahmed Dúmát, az Április 6. mozgalom vezetőit, továbbá különböző politikai pártok tagjait; mivel 2014. január 12-én az egyiptomi Nemzeti Emberi Jogi Tanács, miután meglátogatta az említett közismert aktivistákat a Tora börtönben, jelentést tett közzé, amelyben bírálta fogva tartásuk körülményeit, és szorgalmazta a velük szemben alkalmazott rossz bánásmód beszüntetését; mivel az újságírók védelmével foglalkozó bizottság arról számolt be, hogy 2013 júliusa óta legalább öt újságírót megöltek, 45-öt pedig megtámadtak, 11 hírszerkesztőségben tartottak razziát és legalább 44 újságírót tartottak fogva hosszadalmas tárgyalást előkészítő eljárások során anélkül, hogy ellenük vádat emeltek volna; mivel 2014. január 29-én az al-Dzsazíra 20 újságírójával szemben emeltek vádat „terrorista szervezethez” tartozás illetve „hamis hírek terjesztése” miatt, akik közül nyolcat – és ebből három európait – jelenleg fogva tartanak;

| G. | mivel a Muzulmán Testvériség ismételten elutasította az átmeneti kormány által bejelentett politikai folyamatban való részvételt, és felszólított a népszavazás bojkottjára, miközben több vezetője továbbra is az állami hatóságok és a biztonsági erők elleni erőszakra bujtogat; mivel az egyiptomi átmeneti hatóságok betiltották a Muzulmán Testvériséget, bebörtönözték vezetőit, lefoglalták vagyonát, elnémították médiacsatornáit, és büntethetővé tették a mozgalomban való tagságot, ugyanakkor a mozgalomból kinőtt Szabadság és Igazság Párt továbbra is létezik; mivel Murszi korábbi elnök 2013. július 3-a óta őrizetben van és több különböző bűncselekménnyel vádolják; |
| --- | --- |

G.

mivel a Muzulmán Testvériség ismételten elutasította az átmeneti kormány által bejelentett politikai folyamatban való részvételt, és felszólított a népszavazás bojkottjára, miközben több vezetője továbbra is az állami hatóságok és a biztonsági erők elleni erőszakra bujtogat; mivel az egyiptomi átmeneti hatóságok betiltották a Muzulmán Testvériséget, bebörtönözték vezetőit, lefoglalták vagyonát, elnémították médiacsatornáit, és büntethetővé tették a mozgalomban való tagságot, ugyanakkor a mozgalomból kinőtt Szabadság és Igazság Párt továbbra is létezik; mivel Murszi korábbi elnök 2013. július 3-a óta őrizetben van és több különböző bűncselekménnyel vádolják;

| H. | mivel az emberi jogok és alapvető szabadságok, valamint a társadalmi igazságosság és a polgárok magasabb életszínvonala a nyitott, stabil, demokratikus, szabad és virágzó egyiptomi társadalom felé vezető átmenet létfontosságú szempontjai; mivel a független szakszervezeteknek és a civil társadalmi szervezeteknek döntő szerepük van ebben a folyamatban, a szabad média pedig minden demokráciában a társadalom meghatározó eleme; mivel az egyiptomi nők továbbra is különösen veszélyeztetett helyzetben vannak az országban zajló politikai és társadalmi átmenet jelenlegi időszakában; |
| --- | --- |

H.

mivel az emberi jogok és alapvető szabadságok, valamint a társadalmi igazságosság és a polgárok magasabb életszínvonala a nyitott, stabil, demokratikus, szabad és virágzó egyiptomi társadalom felé vezető átmenet létfontosságú szempontjai; mivel a független szakszervezeteknek és a civil társadalmi szervezeteknek döntő szerepük van ebben a folyamatban, a szabad média pedig minden demokráciában a társadalom meghatározó eleme; mivel az egyiptomi nők továbbra is különösen veszélyeztetett helyzetben vannak az országban zajló politikai és társadalmi átmenet jelenlegi időszakában;

| I. | mivel a Egyiptomban nőtt a dzsihádisták és a kopt keresztények közötti feszültség, miután tavaly nyáron Murszi elnököt a hatalomból eltávolították, ami számos kopt keresztény templom lerombolásához vezetett; mivel 2013-ban a világon Egyiptomban fordult elő a legnagyobb számú keresztényeket érintő incidens, és a média legalább 167 esetről számolt be; mivel az országban csaknem 500 kísérlet történt templomok bezárására vagy elpusztítására, és legalább 83 esetben öltek meg keresztényeket vallási indíttatásból; |
| --- | --- |

I.

mivel a Egyiptomban nőtt a dzsihádisták és a kopt keresztények közötti feszültség, miután tavaly nyáron Murszi elnököt a hatalomból eltávolították, ami számos kopt keresztény templom lerombolásához vezetett; mivel 2013-ban a világon Egyiptomban fordult elő a legnagyobb számú keresztényeket érintő incidens, és a média legalább 167 esetről számolt be; mivel az országban csaknem 500 kísérlet történt templomok bezárására vagy elpusztítására, és legalább 83 esetben öltek meg keresztényeket vallási indíttatásból;

| J. | mivel a biztonsági helyzet tovább romlott, és tovább fokozódtak a biztonsági erők ellen elkövetett terrorcselekmények és erőszakos támadások a Sínai-félszigeten; mivel hivatalos adatok szerint 2013. június 30. óta a biztonsági erők legalább 95 tagja vesztette életét az erőszakos támadásokban; |
| --- | --- |

J.

mivel a biztonsági helyzet tovább romlott, és tovább fokozódtak a biztonsági erők ellen elkövetett terrorcselekmények és erőszakos támadások a Sínai-félszigeten; mivel hivatalos adatok szerint 2013. június 30. óta a biztonsági erők legalább 95 tagja vesztette életét az erőszakos támadásokban;

| K. | mivel a térségben több ezer ember – főként Eritreából és Szomáliából érkezett menekültek, köztük nők és gyermekek – veszíti életét, tűnik el, válik emberrablás áldozatává és váltságdíjért fogvatartott tússzá, szenved el kínzást, szexuális kizsákmányolást vagy válik szervkereskedelem céljából gyilkosság áldozatává az embercsempészek miatt; |
| --- | --- |

K.

mivel a térségben több ezer ember – főként Eritreából és Szomáliából érkezett menekültek, köztük nők és gyermekek – veszíti életét, tűnik el, válik emberrablás áldozatává és váltságdíjért fogvatartott tússzá, szenved el kínzást, szexuális kizsákmányolást vagy válik szervkereskedelem céljából gyilkosság áldozatává az embercsempészek miatt;

| L. | mivel a nyilvános gyülekezéshez, felvonuláshoz és békés tüntetéshez fűződő jogról szóló, 2013. november 24-i 107. számú törvény széles körű és erőteljes bírálatot váltott ki Egyiptomban és külföldön egyaránt; mivel Catherine Ashton alelnök/főképviselő 2013. december 23-i nyilatkozatában kijelentette, hogy széles körben elterjedt vélemény szerint ez a törvény túlzottan korlátozza a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságát; mivel az elmúlt hetekben békés tüntetéseket oszlattak fel, és számos tiltakozót tartóztattak le és vettek őrizetbe e törvény értelmében; |
| --- | --- |

L.

mivel a nyilvános gyülekezéshez, felvonuláshoz és békés tüntetéshez fűződő jogról szóló, 2013. november 24-i 107. számú törvény széles körű és erőteljes bírálatot váltott ki Egyiptomban és külföldön egyaránt; mivel Catherine Ashton alelnök/főképviselő 2013. december 23-i nyilatkozatában kijelentette, hogy széles körben elterjedt vélemény szerint ez a törvény túlzottan korlátozza a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságát; mivel az elmúlt hetekben békés tüntetéseket oszlattak fel, és számos tiltakozót tartóztattak le és vettek őrizetbe e törvény értelmében;

| M. | mivel Egyiptom gazdasága óriási nehézségekkel küzd; mivel 2011 óta tovább romlottak a munkanélküliségi és a szegénységi mutatószámok; mivel az ország gazdasági fellendülése politikai stabilitást, józan gazdaságpolitikát, korrupcióellenes fellépést, valamint nemzetközi támogatást tesz szükségessé; mivel az egyiptomi politikai fejlemények jelentős következményekkel járnak a régió egészében és annak határain túl; |
| --- | --- |

M.

mivel Egyiptom gazdasága óriási nehézségekkel küzd; mivel 2011 óta tovább romlottak a munkanélküliségi és a szegénységi mutatószámok; mivel az ország gazdasági fellendülése politikai stabilitást, józan gazdaságpolitikát, korrupcióellenes fellépést, valamint nemzetközi támogatást tesz szükségessé; mivel az egyiptomi politikai fejlemények jelentős következményekkel járnak a régió egészében és annak határain túl;

| N. | mivel az átdolgozott európai szomszédságpolitika és különösen a „többért többet” megközelítés alapján az EU Egyiptommal szembeni szerepvállalása ösztönzőkön alapul, következésképpen az országnak a demokráciával, a jogállamisággal, az emberi jogokkal és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatban vállalt kötelezettségeinek tiszteletben tartása terén elért eredményeitől függ; |
| --- | --- |

N.

mivel az átdolgozott európai szomszédságpolitika és különösen a „többért többet” megközelítés alapján az EU Egyiptommal szembeni szerepvállalása ösztönzőkön alapul, következésképpen az országnak a demokráciával, a jogállamisággal, az emberi jogokkal és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatban vállalt kötelezettségeinek tiszteletben tartása terén elért eredményeitől függ;

| 1. | ismételten kifejezi szolidaritását az egyiptomi néppel, és továbbra is támogatja jogos demokratikus törekvéseiket, valamint a politikai, gazdasági és társadalmi reformok felé való békés demokratikus átmenet iránti erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

1.

ismételten kifejezi szolidaritását az egyiptomi néppel, és továbbra is támogatja jogos demokratikus törekvéseiket, valamint a politikai, gazdasági és társadalmi reformok felé való békés demokratikus átmenet iránti erőfeszítéseiket;

| 2. | határozottan elítéli az erőszak, a terrorcselekmények, a felbujtás, a zaklatás, a gyűlöletbeszéd és a cenzúra minden formáját; sürgeti az összes politikai szereplőt és a biztonsági erőket, hogy a további erőszak elkerülése céljából az ország érdekében tanúsítsanak önmérsékletet, és kerüljék el a provokációt; őszinte részvétét fejezi ki az áldozatok családjainak; |
| --- | --- |

2.

határozottan elítéli az erőszak, a terrorcselekmények, a felbujtás, a zaklatás, a gyűlöletbeszéd és a cenzúra minden formáját; sürgeti az összes politikai szereplőt és a biztonsági erőket, hogy a további erőszak elkerülése céljából az ország érdekében tanúsítsanak önmérsékletet, és kerüljék el a provokációt; őszinte részvétét fejezi ki az áldozatok családjainak;

| 3. | sürgeti az átmeneti hatóságokat és a biztonsági erőket, hogy politikai nézeteikre és hovatartozásukra vagy vallásukra tekintet nélkül minden polgár számára garantálják a jogállamiságot, tartsák tiszteletben az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat, védjék az egyesülés, a békés gyülekezés és véleménynyilvánítás szabadságát, valamint a sajtó szabadságát, kötelezzék el magukat a párbeszéd és az erőszakmentesség mellett, és tartsák tiszteletben és teljesítsék országuk nemzetközi kötelezettségeit; |
| --- | --- |

3.

sürgeti az átmeneti hatóságokat és a biztonsági erőket, hogy politikai nézeteikre és hovatartozásukra vagy vallásukra tekintet nélkül minden polgár számára garantálják a jogállamiságot, tartsák tiszteletben az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat, védjék az egyesülés, a békés gyülekezés és véleménynyilvánítás szabadságát, valamint a sajtó szabadságát, kötelezzék el magukat a párbeszéd és az erőszakmentesség mellett, és tartsák tiszteletben és teljesítsék országuk nemzetközi kötelezettségeit;

| 4. | tudomást vesz Egyiptom új alkotmányáról, amelyet a 2014. január 14–15-i népszavazáson fogadtak el, és amelynek fontos lépést kell jelentenie az ország demokratizálódásának göröngyös útján; üdvözli, hogy az új egyiptomi alkotmány utal a polgári kormányzásra, a meggyőződés szabadságára, továbbá valamennyi polgár szabadságára, ezen belül a nők jogainak javítására, a gyermekek jogairól szóló rendelkezésre, a kínzás valamennyi formájának és megjelenési módjának tilalmára, a rabszolgaság minden formájának tilalmára és büntetendővé tételére, valamint az Egyiptom által aláírt nemzetközi emberi jogi szerződések betartására tett kötelezettségvállalásra; kéri az alapvető szabadságokra – egyebek mellett a gyülekezés, az egyesülés és a véleménynyilvánítás szabadságára –, valamint az emberi jogokra vonatkozó, az új alkotmányban foglalt rendelkezések teljes és hatékony végrehajtását, valamint arra szólít fel, hogy az e területre vonatkozó hatályos és jövőbeli jogszabályok feleljenek meg az alkotmány előírásainak; |
| --- | --- |

4.

tudomást vesz Egyiptom új alkotmányáról, amelyet a 2014. január 14–15-i népszavazáson fogadtak el, és amelynek fontos lépést kell jelentenie az ország demokratizálódásának göröngyös útján; üdvözli, hogy az új egyiptomi alkotmány utal a polgári kormányzásra, a meggyőződés szabadságára, továbbá valamennyi polgár szabadságára, ezen belül a nők jogainak javítására, a gyermekek jogairól szóló rendelkezésre, a kínzás valamennyi formájának és megjelenési módjának tilalmára, a rabszolgaság minden formájának tilalmára és büntetendővé tételére, valamint az Egyiptom által aláírt nemzetközi emberi jogi szerződések betartására tett kötelezettségvállalásra; kéri az alapvető szabadságokra – egyebek mellett a gyülekezés, az egyesülés és a véleménynyilvánítás szabadságára –, valamint az emberi jogokra vonatkozó, az új alkotmányban foglalt rendelkezések teljes és hatékony végrehajtását, valamint arra szólít fel, hogy az e területre vonatkozó hatályos és jövőbeli jogszabályok feleljenek meg az alkotmány előírásainak;

| 5. | aggodalmának ad azonban hangot az új alkotmány egyes, elsősorban a fegyveres erők jogállására vonatkozó cikkei miatt, ideértve a következőket: a 202. cikk, amelynek értelmében a honvédelmi minisztert, aki egyben a katonaság főparancsnoka, a fegyveres erők tisztjei közül kell kinevezni; a 203. cikk a fegyveres erők költségvetéséről; a 204. cikk, amelynek értelmében a katonai létesítmények, katonai övezetek, katonai felszerelések, katonai dokumentumok és titkok, a haderők állami finanszírozása, a katonai gyárak és a fegyveres erők személyzete elleni közvetlen támadás, illetve a katonai szolgálathoz kapcsolódó bűncselekmények esetén civileket is katonai bíróság elé lehet állítani; és a 234. cikk, amelynek értelmében a honvédelmi minisztert a fegyveres erők legfelsőbb tanácsának jóváhagyásával nevezik ki, és amely rendelkezés két teljes elnöki hivatali megbízatás során érvényben marad, nem rendelkezve arról, hogy hogyan és ki mozdíthatja el a minisztert hivatalából; |
| --- | --- |

5.

aggodalmának ad azonban hangot az új alkotmány egyes, elsősorban a fegyveres erők jogállására vonatkozó cikkei miatt, ideértve a következőket: a 202. cikk, amelynek értelmében a honvédelmi minisztert, aki egyben a katonaság főparancsnoka, a fegyveres erők tisztjei közül kell kinevezni; a 203. cikk a fegyveres erők költségvetéséről; a 204. cikk, amelynek értelmében a katonai létesítmények, katonai övezetek, katonai felszerelések, katonai dokumentumok és titkok, a haderők állami finanszírozása, a katonai gyárak és a fegyveres erők személyzete elleni közvetlen támadás, illetve a katonai szolgálathoz kapcsolódó bűncselekmények esetén civileket is katonai bíróság elé lehet állítani; és a 234. cikk, amelynek értelmében a honvédelmi minisztert a fegyveres erők legfelsőbb tanácsának jóváhagyásával nevezik ki, és amely rendelkezés két teljes elnöki hivatali megbízatás során érvényben marad, nem rendelkezve arról, hogy hogyan és ki mozdíthatja el a minisztert hivatalából;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az alkotmányra vonatkozó népszavazás lehetőséget adott a nemzeti konszenzus megtermésére, a megbékélésre és az ország intézményi és politikai stabilitására; tudomásul veszi az új alkotmány túlnyomó többség általi támogatását, a viszonylag alacsony választási részvételt, valamit a szavazások során történt állítólagos szabálytalanságokat; mély sajnálatát fejezi ki a népszavazás előtt, közben és után történt erőszakos összecsapások miatt, amelyek halálos áldozatokhoz és sebesülésekhez vezettek; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az alkotmányra vonatkozó népszavazás lehetőséget adott a nemzeti konszenzus megtermésére, a megbékélésre és az ország intézményi és politikai stabilitására; tudomásul veszi az új alkotmány túlnyomó többség általi támogatását, a viszonylag alacsony választási részvételt, valamit a szavazások során történt állítólagos szabálytalanságokat; mély sajnálatát fejezi ki a népszavazás előtt, közben és után történt erőszakos összecsapások miatt, amelyek halálos áldozatokhoz és sebesülésekhez vezettek;

| 7. | elítél minden erőszakos és megfélemlítésre irányuló cselekményt, és kéri valamennyi szereplőt és a biztonsági erőket, hogy a további életek elvesztése és sebesülések megelőzése céljából, valamint az ország érdekében tanúsítsanak önmérsékletet; sürgeti az egyiptomi ideiglenes kormányt, hogy gondoskodjon arról, hogy minden ilyen esetben folytassanak le gyors, független, komoly és pártatlan vizsgálatot, és a felelősöket vonják felelősségre; emlékezteti az ideiglenes kormányt, hogy kötelessége gondoskodni az összes egyiptomi polgár biztonságáról – tekintet nélkül politikai hitvallásukra vagy vallási hovatartozásukra –, továbbá hogy pártoktól független módon felelősségre kell vonnia az erőszakos cselekményeket, az erőszakra való felbujtást vagy az emberi jogi jogsértéseket elkövető személyeket; |
| --- | --- |

7.

elítél minden erőszakos és megfélemlítésre irányuló cselekményt, és kéri valamennyi szereplőt és a biztonsági erőket, hogy a további életek elvesztése és sebesülések megelőzése céljából, valamint az ország érdekében tanúsítsanak önmérsékletet; sürgeti az egyiptomi ideiglenes kormányt, hogy gondoskodjon arról, hogy minden ilyen esetben folytassanak le gyors, független, komoly és pártatlan vizsgálatot, és a felelősöket vonják felelősségre; emlékezteti az ideiglenes kormányt, hogy kötelessége gondoskodni az összes egyiptomi polgár biztonságáról – tekintet nélkül politikai hitvallásukra vagy vallási hovatartozásukra –, továbbá hogy pártoktól független módon felelősségre kell vonnia az erőszakos cselekményeket, az erőszakra való felbujtást vagy az emberi jogi jogsértéseket elkövető személyeket;

| 8. | ismételten hangsúlyozza, hogy a megbékélés, és egy polgári irányítású, befogadó jellegű, az összes demokratikus politikai szereplő részvételével zajló politikai folyamat alapvető elemeit képezik Egyiptom demokratizálódásának, és hogy a szabad és tisztességes parlamenti és elnökválasztások – amelyeket az új alkotmányban meghatározott időkeretek között kell megrendezni, és amelyek remélhetőleg az eltérő politikai nézetek, a nők és a kisebbségi közösségek arányos képviseltségét fogják eredményezni – szintén kulcselemei e folyamatnak; ösztönzi az összes politikai és társadalmi szereplőt, ideértve Murszi volt elnök híveit, hogy kerüljék az erőszakot, az erőszakra való felbujtást és a provokációt, és vegyenek részt a megbékélési folyamatban; felszólít a gyülekezési, egyesülési és véleménynyilvánításhoz való joguk békés gyakorlása miatt fogva tartott összes politikai fogoly szabadon bocsátására; hangsúlyozza a szabad és tisztességes bírósági eljárás fontosságát valamennyi fogva tartott számára; javasolja az igazságügyi hatóságokról szóló törvény reformját a hatalmi ágak valódi szétválasztásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

8.

ismételten hangsúlyozza, hogy a megbékélés, és egy polgári irányítású, befogadó jellegű, az összes demokratikus politikai szereplő részvételével zajló politikai folyamat alapvető elemeit képezik Egyiptom demokratizálódásának, és hogy a szabad és tisztességes parlamenti és elnökválasztások – amelyeket az új alkotmányban meghatározott időkeretek között kell megrendezni, és amelyek remélhetőleg az eltérő politikai nézetek, a nők és a kisebbségi közösségek arányos képviseltségét fogják eredményezni – szintén kulcselemei e folyamatnak; ösztönzi az összes politikai és társadalmi szereplőt, ideértve Murszi volt elnök híveit, hogy kerüljék az erőszakot, az erőszakra való felbujtást és a provokációt, és vegyenek részt a megbékélési folyamatban; felszólít a gyülekezési, egyesülési és véleménynyilvánításhoz való joguk békés gyakorlása miatt fogva tartott összes politikai fogoly szabadon bocsátására; hangsúlyozza a szabad és tisztességes bírósági eljárás fontosságát valamennyi fogva tartott számára; javasolja az igazságügyi hatóságokról szóló törvény reformját a hatalmi ágak valódi szétválasztásának biztosítása érdekében;

| 9. | az állami hatóságok, a biztonsági erők vagy más csoportok által a politikai ellenfelek, a békés tüntetők, a szakszervezeti képviselők, az újságírók, a nőjogi aktivisták és más egyiptomi civil társadalmi szereplők ellen folytatott mindennemű erőszak, zaklatás vagy megfélemlítés azonnali beszüntetésére szólít fel; sürgeti az események független és hitelt érdemlő kivizsgálását, és a felelősök számonkérését; ismét felhívja az ideiglenes kormányt, hogy biztosítsa a helyi és nemzetközi civil szervezetek, független szakszervezetek és újságírók szabad, a kormány beavatkozásától mentes működését az országban; |
| --- | --- |

9.

az állami hatóságok, a biztonsági erők vagy más csoportok által a politikai ellenfelek, a békés tüntetők, a szakszervezeti képviselők, az újságírók, a nőjogi aktivisták és más egyiptomi civil társadalmi szereplők ellen folytatott mindennemű erőszak, zaklatás vagy megfélemlítés azonnali beszüntetésére szólít fel; sürgeti az események független és hitelt érdemlő kivizsgálását, és a felelősök számonkérését; ismét felhívja az ideiglenes kormányt, hogy biztosítsa a helyi és nemzetközi civil szervezetek, független szakszervezetek és újságírók szabad, a kormány beavatkozásától mentes működését az országban;

| 10. | aggodalmát fejezi ki a nyilvános gyülekezéshez, felvonuláshoz és békés tüntetéshez fűződő jogról szóló 107. számú törvény miatt, és sürgeti az egyiptomi hatóságokat, hogy a Politikai és Polgári Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya szerinti egyesülési szabadsághoz és a békés gyülekezés szabadságához való jog, valamint a nemzetközi normák és kötelezettségek betartásának garantálása érdekében alakítsák át vagy helyezzék hatályon kívül ezt a törvényt; |
| --- | --- |

10.

aggodalmát fejezi ki a nyilvános gyülekezéshez, felvonuláshoz és békés tüntetéshez fűződő jogról szóló 107. számú törvény miatt, és sürgeti az egyiptomi hatóságokat, hogy a Politikai és Polgári Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya szerinti egyesülési szabadsághoz és a békés gyülekezés szabadságához való jog, valamint a nemzetközi normák és kötelezettségek betartásának garantálása érdekében alakítsák át vagy helyezzék hatályon kívül ezt a törvényt;

| 11. | elítéli az egyiptomi biztonsági erők elleni közelmúltbeli terrorista támadásokat; mélységesen aggasztja a Sínai-félsziget egyre romló biztonsági helyzete, és kéri az egyiptomi ideiglenes kormányt és a biztonsági erőket, hogy fokozott erővel igyekezzenek a biztonságot visszaállítani – és az emberkereskedőkkel szemben fellépni – a térségben; e tekintetben emlékeztet az új alkotmány 89. cikkére, amely úgy rendelkezik, hogy a rabszolgatartás, az elnyomás, az erőszakos kizsákmányolás, a szex-kereskedelem és az emberkereskedelem egyéb változatainak összes formája tiltott és büntetendő cselekmény Egyiptomban; |
| --- | --- |

11.

elítéli az egyiptomi biztonsági erők elleni közelmúltbeli terrorista támadásokat; mélységesen aggasztja a Sínai-félsziget egyre romló biztonsági helyzete, és kéri az egyiptomi ideiglenes kormányt és a biztonsági erőket, hogy fokozott erővel igyekezzenek a biztonságot visszaállítani – és az emberkereskedőkkel szemben fellépni – a térségben; e tekintetben emlékeztet az új alkotmány 89. cikkére, amely úgy rendelkezik, hogy a rabszolgatartás, az elnyomás, az erőszakos kizsákmányolás, a szex-kereskedelem és az emberkereskedelem egyéb változatainak összes formája tiltott és büntetendő cselekmény Egyiptomban;

| 12. | határozottan elítéli a kopt közösség elleni erőszakot és országszerte számos templom, közösségi központ és üzlet lerombolását; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a hatóságok a számos figyelmeztetés ellenére sem hoztak megfelelő biztonsági intézkedéseket a kopt közösség védelme érdekében; |
| --- | --- |

12.

határozottan elítéli a kopt közösség elleni erőszakot és országszerte számos templom, közösségi központ és üzlet lerombolását; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a hatóságok a számos figyelmeztetés ellenére sem hoztak megfelelő biztonsági intézkedéseket a kopt közösség védelme érdekében;

| 13. | kéri, hogy a Tanács a közelmúltban a Sínai-félszigeten és Kairóban elkövetett több támadásért és robbantásért felelősséget vállaló Anszár Beit al-Makdisz csoportot vegye fel az ismert terrorista szervezetekről vezetett listájára; |
| --- | --- |

13.

kéri, hogy a Tanács a közelmúltban a Sínai-félszigeten és Kairóban elkövetett több támadásért és robbantásért felelősséget vállaló Anszár Beit al-Makdisz csoportot vegye fel az ismert terrorista szervezetekről vezetett listájára;

| 14. | felhívja az egyiptomi ideiglenes hatóságokat a nemi alapú erőszak minden formájával – beleértve a házasságon belüli nemi erőszak és a tiltakozásokban és tüntetéseken részt vevő nők elleni szexuális erőszakot is – szembeni fellépésre irányuló jogszabályok kidolgozására, elfogadására és végrehajtására; felhívja továbbá az egyiptomi ideiglenes hatóságokat, hogy biztosítsanak hatékony és hozzáférhető, az áldozatok szükségleteit és a titoktartást figyelembe vevő bejelentési csatornákat és védelmet biztosító intézkedéseket; sürgeti, hogy vessenek véget a büntetlenségnek, és az elkövetőkkel szemben gondoskodjanak megfelelő büntető szankciókról; |
| --- | --- |

14.

felhívja az egyiptomi ideiglenes hatóságokat a nemi alapú erőszak minden formájával – beleértve a házasságon belüli nemi erőszak és a tiltakozásokban és tüntetéseken részt vevő nők elleni szexuális erőszakot is – szembeni fellépésre irányuló jogszabályok kidolgozására, elfogadására és végrehajtására; felhívja továbbá az egyiptomi ideiglenes hatóságokat, hogy biztosítsanak hatékony és hozzáférhető, az áldozatok szükségleteit és a titoktartást figyelembe vevő bejelentési csatornákat és védelmet biztosító intézkedéseket; sürgeti, hogy vessenek véget a büntetlenségnek, és az elkövetőkkel szemben gondoskodjanak megfelelő büntető szankciókról;

| 15. | üdvözli az egyiptomi ideiglenes kormány azon bejelentését, hogy az egyiptomi Nemzeti Emberi Jogi Tanács ajánlását követve kész regionális irodát nyitni az ENSZ emberi jogi főbiztosa számára Kairóban, és sürgeti az egyiptomi kormányt, hogy hozza meg a szükséges intézkedéseket az iroda megnyitásának meggyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

15.

üdvözli az egyiptomi ideiglenes kormány azon bejelentését, hogy az egyiptomi Nemzeti Emberi Jogi Tanács ajánlását követve kész regionális irodát nyitni az ENSZ emberi jogi főbiztosa számára Kairóban, és sürgeti az egyiptomi kormányt, hogy hozza meg a szükséges intézkedéseket az iroda megnyitásának meggyorsítása érdekében;

| 16. | üdvözli és támogatja a Catherine Ashton alelnök/főképviselő és Bernardino León különleges képviselő által a felek közötti közvetítésre tett erőfeszítéseket, melyek célja a jelenlegi politikai válságból való kilábalás módjával kapcsolatos megállapodás elérése; ismét arra sürgeti az Uniót, az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot, hogy az Egyiptommal fenntartott kétoldalú kapcsolatait és az ország számára nyújtott pénzügyi támogatást illetően vegye figyelembe a feltételesség elvét („többet többért”), valamint azt is, hogy Egyiptom komoly gazdasági kihívásokkal küzd; e tekintetben ismét felhív világos és közös megegyezésen alapuló mutatók kidolgozására; megerősíti elkötelezettségét amellett, hogy segítséget nyújt az egyiptomi népnek a demokratikus átmenethez és a gazdasági reformokhoz vezető folyamatban; |
| --- | --- |

16.

üdvözli és támogatja a Catherine Ashton alelnök/főképviselő és Bernardino León különleges képviselő által a felek közötti közvetítésre tett erőfeszítéseket, melyek célja a jelenlegi politikai válságból való kilábalás módjával kapcsolatos megállapodás elérése; ismét arra sürgeti az Uniót, az alelnököt/főképviselőt és a Bizottságot, hogy az Egyiptommal fenntartott kétoldalú kapcsolatait és az ország számára nyújtott pénzügyi támogatást illetően vegye figyelembe a feltételesség elvét („többet többért”), valamint azt is, hogy Egyiptom komoly gazdasági kihívásokkal küzd; e tekintetben ismét felhív világos és közös megegyezésen alapuló mutatók kidolgozására; megerősíti elkötelezettségét amellett, hogy segítséget nyújt az egyiptomi népnek a demokratikus átmenethez és a gazdasági reformokhoz vezető folyamatban;

| 17. | felszólítja Catherine Ashton alelnököt/főképviselőt, hogy hozza nyilvánosságra az alkotmányról tartott, 2014. január 14–15-i egyiptomi népszavazást megfigyelő uniós választási megfigyelő szakértői misszió jelentését; |
| --- | --- |

17.

felszólítja Catherine Ashton alelnököt/főképviselőt, hogy hozza nyilvánosságra az alkotmányról tartott, 2014. január 14–15-i egyiptomi népszavazást megfigyelő uniós választási megfigyelő szakértői misszió jelentését;

| 18. | felkéri az egyiptomi kormányt, hogy a jövendő elnöki választások figyelemmel kísérésére kérje uniós választási megfigyelő misszió küldését; |
| --- | --- |

18.

felkéri az egyiptomi kormányt, hogy a jövendő elnöki választások figyelemmel kísérésére kérje uniós választási megfigyelő misszió küldését;

| 19. | ismételten hangsúlyozza, hogy az EU-nak erkölcsi kötelessége az egykori diktátorok és rendszereik által ellopott vagyon visszaszolgáltatásának elősegítése, és hogy ez szimbolikus értéke miatt a déli szomszédokkal folytatott uniós kapcsolatokat illetően politikai szempontból igen érzékeny kérdés; |
| --- | --- |

19.

ismételten hangsúlyozza, hogy az EU-nak erkölcsi kötelessége az egykori diktátorok és rendszereik által ellopott vagyon visszaszolgáltatásának elősegítése, és hogy ez szimbolikus értéke miatt a déli szomszédokkal folytatott uniós kapcsolatokat illetően politikai szempontból igen érzékeny kérdés;

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egyiptomi Arab Köztársaság ideiglenes kormányának. |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egyiptomi Arab Köztársaság ideiglenes kormányának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0379.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0446.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0224.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/118 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/118

---

P7_TA(2014)0101

EU–Oroszország csúcstalálkozó

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása az EU és Oroszország közötti csúcstalálkozóról (2014/2533(RSP))

(2017/C 093/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Oroszországról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oroszországról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Oroszországi Föderáció közötti meglévő partnerségi és együttműködési megállapodásra, valamint az új EU–Oroszország megállapodással kapcsolatos, folyamatban lévő tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Oroszországi Föderáció közötti meglévő partnerségi és együttműködési megállapodásra, valamint az új EU–Oroszország megállapodással kapcsolatos, folyamatban lévő tárgyalásokra,

| — | tekintettel a 2010-ben elindított modernizációs partnerségre, valamint arra, hogy az orosz vezetés kinyilvánította elkötelezettségét a jogállamiság mint Oroszország modernizációjának alapja iránt, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010-ben elindított modernizációs partnerségre, valamint arra, hogy az orosz vezetés kinyilvánította elkötelezettségét a jogállamiság mint Oroszország modernizációjának alapja iránt,

| — | tekintettel az EU-nak és Oroszországnak a 2003. május 31-én, Szentpéterváron tartott 11. EU–Oroszország csúcstalálkozót követően kiadott közös nyilatkozatban meghatározott azon közös célkitűzésére, hogy létrehoznak egy közös gazdasági térséget, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének közös térségét, a külső biztonság területén folytatandó együttműködés közös térségét, valamint a kutatás és oktatás – beleértve a kulturális aspektusokat is – közös térségét (a „négy közös térség”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-nak és Oroszországnak a 2003. május 31-én, Szentpéterváron tartott 11. EU–Oroszország csúcstalálkozót követően kiadott közös nyilatkozatban meghatározott azon közös célkitűzésére, hogy létrehoznak egy közös gazdasági térséget, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének közös térségét, a külső biztonság területén folytatandó együttműködés közös térségét, valamint a kutatás és oktatás – beleértve a kulturális aspektusokat is – közös térségét (a „négy közös térség”),

| — | tekintettel az EU és Oroszország közötti 2013. november 28-i emberi jogi konzultációra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Oroszország közötti 2013. november 28-i emberi jogi konzultációra,

| — | tekintettel a 2013. november 28–29-i keleti partnerségi csúcstalálkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. november 28–29-i keleti partnerségi csúcstalálkozóra,

| — | tekintettel az EU és Oroszország közötti 2014. január 28-i csúcstalálkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Oroszország közötti 2014. január 28-i csúcstalálkozóra,

| — | tekintettel a 2014. január 28-i EU–Oroszország csúcstalálkozót követően a Bizottság elnöke, José Manuel Durão Barroso által tett nyilatkozatra és az Európai Tanács elnöke, Herman Van Rompuy megjegyzéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. január 28-i EU–Oroszország csúcstalálkozót követően a Bizottság elnöke, José Manuel Durão Barroso által tett nyilatkozatra és az Európai Tanács elnöke, Herman Van Rompuy megjegyzéseire,

| — | tekintettel a terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2014. január 28-i EU–Oroszország közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a terrorizmus elleni küzdelemről szóló 2014. január 28-i EU–Oroszország közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unió továbbra is elkötelezett aziránt, hogy tovább mélyítse és fejlessze az Európai Unió és Oroszország közötti kapcsolatokat, amit az iránti elkötelezettsége is alátámaszt, hogy aktívan részt vegyen az EU–Oroszország kapcsolatok további fejlesztésére vonatkozó új keretmegállapodásról szóló tárgyalásokon, és mivel az EU és Oroszország között mély és átfogó kapcsolat jött létre, különösen az energiaágazatban, valamint a gazdaság és az üzleti élet területén; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió továbbra is elkötelezett aziránt, hogy tovább mélyítse és fejlessze az Európai Unió és Oroszország közötti kapcsolatokat, amit az iránti elkötelezettsége is alátámaszt, hogy aktívan részt vegyen az EU–Oroszország kapcsolatok további fejlesztésére vonatkozó új keretmegállapodásról szóló tárgyalásokon, és mivel az EU és Oroszország között mély és átfogó kapcsolat jött létre, különösen az energiaágazatban, valamint a gazdaság és az üzleti élet területén;

| B. | mivel a 2014. január 28-i EU–Oroszország csúcstalálkozó egy háromórás szűk találkozóra korlátozódott, amelynek középpontjában korlátozott számú kérdés állt, ami az EU és Oroszország közötti kapcsolatok nehézségeit tükrözi elsősorban az Oroszország által a keleti partnerekre gyakorolt nyomás miatt; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2014. január 28-i EU–Oroszország csúcstalálkozó egy háromórás szűk találkozóra korlátozódott, amelynek középpontjában korlátozott számú kérdés állt, ami az EU és Oroszország közötti kapcsolatok nehézségeit tükrözi elsősorban az Oroszország által a keleti partnerekre gyakorolt nyomás miatt;

| C. | mivel az EU és Oroszország közötti megerősített együttműködés és jószomszédi viszony döntő fontosságú Európa és különösen a közös szomszédság stabilitása, biztonsága és gazdasági jóléte szempontjából; mivel az EU és az Oroszországi Föderáció közötti stratégiai partnerség kialakítása csak közös értékeken alapulhat; mivel a globális kormányzás javítása és a közös kihívások kezelése érdekében rendkívül fontos a két fél közötti nemzetközi szintű együttműködés megerősítése valamennyi intézményben, szervezetben és fórumon; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU és Oroszország közötti megerősített együttműködés és jószomszédi viszony döntő fontosságú Európa és különösen a közös szomszédság stabilitása, biztonsága és gazdasági jóléte szempontjából; mivel az EU és az Oroszországi Föderáció közötti stratégiai partnerség kialakítása csak közös értékeken alapulhat; mivel a globális kormányzás javítása és a közös kihívások kezelése érdekében rendkívül fontos a két fél közötti nemzetközi szintű együttműködés megerősítése valamennyi intézményben, szervezetben és fórumon;

| D. | mivel továbbra is aggasztóak az Oroszországi Föderációban végbemenő, az emberi jogok tiszteletben tartásával és védelmével, valamint a közmegegyezésen alapuló demokratikus elvek és a jogállamiság tiszteletben tartásával kapcsolatos fejlemények; mivel az Oroszországi Föderáció az Európa Tanács és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) teljes jogú tagja, és így elkötelezte magát a demokrácia alapelvei és az emberi jogok tiszteletben tartása mellett, |
| --- | --- |

D.

mivel továbbra is aggasztóak az Oroszországi Föderációban végbemenő, az emberi jogok tiszteletben tartásával és védelmével, valamint a közmegegyezésen alapuló demokratikus elvek és a jogállamiság tiszteletben tartásával kapcsolatos fejlemények; mivel az Oroszországi Föderáció az Európa Tanács és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) teljes jogú tagja, és így elkötelezte magát a demokrácia alapelvei és az emberi jogok tiszteletben tartása mellett,

| E. | mivel a Vilniusban megrendezett keleti partnerségi csúcstalálkozón valamennyi résztvevő megerősítette a nemzetközi jog alapelvei és az alapvető értékek, többek között a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása melletti elkötelezettségét; |
| --- | --- |

E.

mivel a Vilniusban megrendezett keleti partnerségi csúcstalálkozón valamennyi résztvevő megerősítette a nemzetközi jog alapelvei és az alapvető értékek, többek között a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása melletti elkötelezettségét;

| F. | mivel Oroszországnak és az EU-nak egyaránt érdekében áll, hogy a szomszédos országokkal jószomszédi kapcsolatokat ápoljanak, illetve hogy ezen országokat béke és stabilitás jellemezze; mivel az ezen országokban tapasztalható válságokkal kapcsolatban nyílt, őszinte és eredményorientált párbeszédet kell kialakítani, különös tekintettel az állandósult konfliktusokra, az érintett országok biztonságának és stabilitásának megerősítése és területi integritásuk védelme érdekében, továbbá mivel közös válságkezelő mechanizmusokat kell kidolgozni; |
| --- | --- |

F.

mivel Oroszországnak és az EU-nak egyaránt érdekében áll, hogy a szomszédos országokkal jószomszédi kapcsolatokat ápoljanak, illetve hogy ezen országokat béke és stabilitás jellemezze; mivel az ezen országokban tapasztalható válságokkal kapcsolatban nyílt, őszinte és eredményorientált párbeszédet kell kialakítani, különös tekintettel az állandósult konfliktusokra, az érintett országok biztonságának és stabilitásának megerősítése és területi integritásuk védelme érdekében, továbbá mivel közös válságkezelő mechanizmusokat kell kidolgozni;

| G. | mivel a keleti partnerség országainak a Helsinki Záróokmánnyal összhangban szuverén joga, hogy egyenlő partnerekként kapcsolatokat építsenek bármely más, általuk szabadon választott partnerekkel; |
| --- | --- |

G.

mivel a keleti partnerség országainak a Helsinki Záróokmánnyal összhangban szuverén joga, hogy egyenlő partnerekként kapcsolatokat építsenek bármely más, általuk szabadon választott partnerekkel;

| H. | mivel az Abházia és a Csinvali régió/Dél-Oszétia közötti határépítés – az orosz hadsereg támogatásával és Grúzia területeinek rovására – jelentős mértékben felgyorsult és igen ellenségessé vált; |
| --- | --- |

H.

mivel az Abházia és a Csinvali régió/Dél-Oszétia közötti határépítés – az orosz hadsereg támogatásával és Grúzia területeinek rovására – jelentős mértékben felgyorsult és igen ellenségessé vált;

| I. | mivel 2013. december 1-jétől a légitársaságok előzetes utasinformációt (API) továbbítanak az orosz hatóságoknak, és mivel 2014. július 1-jétől az orosz hatóságok teljes körű adatmegosztást kérnek az utasokról és a személyzetről az ország légtere felett átrepülő légi járatok tekintetében; mivel az orosz hatóságok teljes körű rendszert kívánnak kiépíteni az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak összegyűjtésére; |
| --- | --- |

I.

mivel 2013. december 1-jétől a légitársaságok előzetes utasinformációt (API) továbbítanak az orosz hatóságoknak, és mivel 2014. július 1-jétől az orosz hatóságok teljes körű adatmegosztást kérnek az utasokról és a személyzetről az ország légtere felett átrepülő légi járatok tekintetében; mivel az orosz hatóságok teljes körű rendszert kívánnak kiépíteni az utas-nyilvántartási adatállomány (PNR) adatainak összegyűjtésére;

| 1. | megjegyzi, hogy a 2014. január 28-i EU–Oroszország csúcstalálkozó lehetőséget nyújtott az EU és Oroszország közötti stratégiai partnerség jellegének és irányának átgondolására, valamint a nézeteltérések tisztázására; megjegyzi, hogy az EU–Oroszország csúcstalálkozó szűkre szabott formátuma tükrözi az EU–Oroszország kapcsolatok jelenlegi állapotát, amely bár lehetővé teszi az aktuális témákkal kapcsolatos eszmecserét, ugyanakkor jelzi az EU és Oroszország közötti együttműködés előtt álló jelenlegi kihívásokat; reméli, hogy a viták a kölcsönös bizalom megerősödéséhez vezetnek és megteremtik a partnerség továbbfejlesztéséhez szükséges megújult politikai akarat feltételeit; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy a 2014. január 28-i EU–Oroszország csúcstalálkozó lehetőséget nyújtott az EU és Oroszország közötti stratégiai partnerség jellegének és irányának átgondolására, valamint a nézeteltérések tisztázására; megjegyzi, hogy az EU–Oroszország csúcstalálkozó szűkre szabott formátuma tükrözi az EU–Oroszország kapcsolatok jelenlegi állapotát, amely bár lehetővé teszi az aktuális témákkal kapcsolatos eszmecserét, ugyanakkor jelzi az EU és Oroszország közötti együttműködés előtt álló jelenlegi kihívásokat; reméli, hogy a viták a kölcsönös bizalom megerősödéséhez vezetnek és megteremtik a partnerség továbbfejlesztéséhez szükséges megújult politikai akarat feltételeit;

| 2. | megerősíti azon meggyőződését, hogy a stratégiai együttműködés kialakítása tekintetében Oroszország továbbra is az Európai Unió egyik legfontosabb partnere, amelynek nemcsak gazdasági és kereskedelmi érdekei esnek egybe az Európai Unióéival, hanem a közmegegyezésen alapuló demokratikus értékek megvalósítása iránti törekvése is; hangsúlyozza, hogy a kétoldalú kapcsolatok fejlődéséhez a nézeteltérések tisztázására irányuló nyílt párbeszédre van szükség; |
| --- | --- |

2.

megerősíti azon meggyőződését, hogy a stratégiai együttműködés kialakítása tekintetében Oroszország továbbra is az Európai Unió egyik legfontosabb partnere, amelynek nemcsak gazdasági és kereskedelmi érdekei esnek egybe az Európai Unióéival, hanem a közmegegyezésen alapuló demokratikus értékek megvalósítása iránti törekvése is; hangsúlyozza, hogy a kétoldalú kapcsolatok fejlődéséhez a nézeteltérések tisztázására irányuló nyílt párbeszédre van szükség;

| 3. | hangsúlyozza, hogy szükség van a folyamatos és konstruktív párbeszédre a közös szomszédságunkban végbemenő fejlemények, valamint a különböző regionális gazdasági integrációs kezdeményezések, különösen azok kereskedelmi következményeinek megvitatásához, a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) által meghatározott meglévő kötelezettségek alapján; arra ösztönzi az EU-t és Oroszországot, hogy találják meg a módját annak, hogyan lehetne jobban összeegyeztetni a vonatkozó regionális integrációs folyamatokat, miközben tovább dolgoznak egy jövőbeli közös kereskedelmi és gazdasági övezet kialakításán; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy szükség van a folyamatos és konstruktív párbeszédre a közös szomszédságunkban végbemenő fejlemények, valamint a különböző regionális gazdasági integrációs kezdeményezések, különösen azok kereskedelmi következményeinek megvitatásához, a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) által meghatározott meglévő kötelezettségek alapján; arra ösztönzi az EU-t és Oroszországot, hogy találják meg a módját annak, hogyan lehetne jobban összeegyeztetni a vonatkozó regionális integrációs folyamatokat, miközben tovább dolgoznak egy jövőbeli közös kereskedelmi és gazdasági övezet kialakításán;

| 4. | megismétli, hogy a közös szomszédsággal kapcsolatos kérdésekről folytatott EU–Oroszország párbeszédnek a szomszédos országok szuverenitása és a politikai és kereskedelmi partnereik megválasztására vonatkozó függetlenség alapelvén kell nyugodnia; meggyőződése, hogy a keleti partnerség országaiban, többek között Ukrajnában végrehajtott, az uniós értékeken és normákon alapuló további politikai és gazdasági reformok végső soron Oroszország saját érdekeit szolgálják, mivel ez az ország határai mentén kiterjesztené a stabilitás, a jólét és az együttműködés térségét; emlékeztet rá, hogy az Unió továbbra is arra kéri Oroszországot, hogy a keleti partnerség országaival való építő jellegű együttműködés révén járuljon hozzá ehhez a folyamathoz; ellenzi Oroszország azon szándékát, hogy a keleti partnerség régióját továbbra is befolyási övezetnek tekintse; úgy véli, hogy az ukrán állampolgárok számára biztosítani kell a jogot arra, hogy saját maguk döntsenek országuk jövőjéről; |
| --- | --- |

4.

megismétli, hogy a közös szomszédsággal kapcsolatos kérdésekről folytatott EU–Oroszország párbeszédnek a szomszédos országok szuverenitása és a politikai és kereskedelmi partnereik megválasztására vonatkozó függetlenség alapelvén kell nyugodnia; meggyőződése, hogy a keleti partnerség országaiban, többek között Ukrajnában végrehajtott, az uniós értékeken és normákon alapuló további politikai és gazdasági reformok végső soron Oroszország saját érdekeit szolgálják, mivel ez az ország határai mentén kiterjesztené a stabilitás, a jólét és az együttműködés térségét; emlékeztet rá, hogy az Unió továbbra is arra kéri Oroszországot, hogy a keleti partnerség országaival való építő jellegű együttműködés révén járuljon hozzá ehhez a folyamathoz; ellenzi Oroszország azon szándékát, hogy a keleti partnerség régióját továbbra is befolyási övezetnek tekintse; úgy véli, hogy az ukrán állampolgárok számára biztosítani kell a jogot arra, hogy saját maguk döntsenek országuk jövőjéről;

| 5. | sajnálatosnak tartja, hogy az orosz vezetés az EU keleti partnerségét fenyegetésnek tekinti saját politikai és gazdasági érdekeire nézve; hangsúlyozza, hogy éppen ennek ellenkezője igaz, és Oroszország a fokozottabb kereskedelmi és gazdasági tevékenységek nyertese lesz, és a stabil és kiszámítható szomszédság fokozza biztonságát; hangsúlyozza a szinergiák kialakításának fontosságát annak érdekében, hogy a közös szomszédságban lévő országok mind az EU-val, mind az Oroszországi Föderációval folytatott kétoldalú kapcsolatok haszonélvezői és maximális nyertesei lehessenek; |
| --- | --- |

5.

sajnálatosnak tartja, hogy az orosz vezetés az EU keleti partnerségét fenyegetésnek tekinti saját politikai és gazdasági érdekeire nézve; hangsúlyozza, hogy éppen ennek ellenkezője igaz, és Oroszország a fokozottabb kereskedelmi és gazdasági tevékenységek nyertese lesz, és a stabil és kiszámítható szomszédság fokozza biztonságát; hangsúlyozza a szinergiák kialakításának fontosságát annak érdekében, hogy a közös szomszédságban lévő országok mind az EU-val, mind az Oroszországi Föderációval folytatott kétoldalú kapcsolatok haszonélvezői és maximális nyertesei lehessenek;

| 6. | ismételten hangsúlyozza, hogy az Oroszország által támogatott vámuniótól eltérően az EU és a keleti partnerség országai között a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről (DCFTA) létrejött megállapodások nem tiltják az érintett államoknak, hogy szabadon kereskedjenek harmadik országokkal; ezért hangsúlyozza, hogy a DCFTA-t is tartalmazó társulási megállapodások aláírását követően a keleti partnerség államai továbbra is szabadon kereskedhetnek Oroszországgal a Független Államok Közössége (FÁK) tagjaként jelenleg érvényben lévő szabadkereskedelmi megállapodásukkal összhangban; |
| --- | --- |

6.

ismételten hangsúlyozza, hogy az Oroszország által támogatott vámuniótól eltérően az EU és a keleti partnerség országai között a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről (DCFTA) létrejött megállapodások nem tiltják az érintett államoknak, hogy szabadon kereskedjenek harmadik országokkal; ezért hangsúlyozza, hogy a DCFTA-t is tartalmazó társulási megállapodások aláírását követően a keleti partnerség államai továbbra is szabadon kereskedhetnek Oroszországgal a Független Államok Közössége (FÁK) tagjaként jelenleg érvényben lévő szabadkereskedelmi megállapodásukkal összhangban;

| 7. | reméli, hogy amennyiben sikerül megfelelően előkészíteni a feltételeket, a 2014 júniusában Szocsiban megrendezendő következő tárgyalások alkalmával megszülethet az új megállapodás; sajnálatosnak tartja, hogy nem történt előrelépés a jelenlegi helyébe lépő új partnerségi megállapodásra irányuló tárgyalások során, főként abból fakadóan, hogy az orosz fél részéről hiányzik az elkötelezettség a kereskedelemről szóló fejezetre vonatkozó lényegi tárgyalások megkezdéséhez; hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani a modernizációs partnerség melletti elkötelezettséget; |
| --- | --- |

7.

reméli, hogy amennyiben sikerül megfelelően előkészíteni a feltételeket, a 2014 júniusában Szocsiban megrendezendő következő tárgyalások alkalmával megszülethet az új megállapodás; sajnálatosnak tartja, hogy nem történt előrelépés a jelenlegi helyébe lépő új partnerségi megállapodásra irányuló tárgyalások során, főként abból fakadóan, hogy az orosz fél részéről hiányzik az elkötelezettség a kereskedelemről szóló fejezetre vonatkozó lényegi tárgyalások megkezdéséhez; hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani a modernizációs partnerség melletti elkötelezettséget;

| 8. | szorgalmazza az Oroszországgal kapcsolatos uniós politikai feladatok hatékony koordinálását az Európai Bizottság soron következő hivatali ideje alatt, aminek értelmében egyértelmű és központi szerepe van a főképviselőnek/alelnöknek és a tagállamok kötelezettséget vállalnak, hogy közös álláspontot képviselnek Oroszország vonatkozásában; |
| --- | --- |

8.

szorgalmazza az Oroszországgal kapcsolatos uniós politikai feladatok hatékony koordinálását az Európai Bizottság soron következő hivatali ideje alatt, aminek értelmében egyértelmű és központi szerepe van a főképviselőnek/alelnöknek és a tagállamok kötelezettséget vállalnak, hogy közös álláspontot képviselnek Oroszország vonatkozásában;

| 9. | sürgeti Oroszországot, hogy tegyen eleget WTO-tagságból származó többoldalú kötelezettségeinek, és maradéktalanul hajtsa végre WTO-s kötelezettségvállalásait; felszólítja Oroszországot, hogy tartózkodjon a tagállamokból származó termékekre vonatkozó önkényes tilalmak kiszabásától, mivel az ilyen jellegű intézkedések ártanak az egyes uniós tagállamok és Oroszország, illetve az EU és Oroszország közötti kétoldalú kapcsolatoknak; |
| --- | --- |

9.

sürgeti Oroszországot, hogy tegyen eleget WTO-tagságból származó többoldalú kötelezettségeinek, és maradéktalanul hajtsa végre WTO-s kötelezettségvállalásait; felszólítja Oroszországot, hogy tartózkodjon a tagállamokból származó termékekre vonatkozó önkényes tilalmak kiszabásától, mivel az ilyen jellegű intézkedések ártanak az egyes uniós tagállamok és Oroszország, illetve az EU és Oroszország közötti kétoldalú kapcsolatoknak;

| 10. | határozottan elítéli a közelmúltban Volgográdban történt terrortámadásokat; üdvözli, hogy 2014. január 28-án az EU és Oroszország közös nyilatkozatot fogadott el a terrorizmus felszámolásáról, melyben a két fél megállapodott abban, hogy megvizsgálják a terroristák által elkövetett bűncselekmények és a szervezett bűnözés elleni harccal kapcsolatos együttműködés további megerősítésének lehetőségeit, kiszélesítik a terrorizmusellenes fellépéssel kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréjét és az ilyen fellépésekkel foglalkozó szakemberek képzését, valamint elmélyítik az ENSZ és az egyéb többoldalú fórumok keretei közötti együttműködést; |
| --- | --- |

10.

határozottan elítéli a közelmúltban Volgográdban történt terrortámadásokat; üdvözli, hogy 2014. január 28-án az EU és Oroszország közös nyilatkozatot fogadott el a terrorizmus felszámolásáról, melyben a két fél megállapodott abban, hogy megvizsgálják a terroristák által elkövetett bűncselekmények és a szervezett bűnözés elleni harccal kapcsolatos együttműködés további megerősítésének lehetőségeit, kiszélesítik a terrorizmusellenes fellépéssel kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréjét és az ilyen fellépésekkel foglalkozó szakemberek képzését, valamint elmélyítik az ENSZ és az egyéb többoldalú fórumok keretei közötti együttműködést;

| 11. | tudomásul veszi az EU–Oroszország közös térségekkel kapcsolatos előrehaladásról szóló jelentéseket, amelyek beszámolnak az EU–Oroszország közös térségek és a 2005-ben elfogadott útitervek végrehajtásával kapcsolatos előre- vagy visszalépésekről; különösen támogatja a kutatás és fejlesztés terén megvalósuló együttműködést, és hangsúlyozza, hogy a négy közös térség a kölcsönösség elvén alapul; |
| --- | --- |

11.

tudomásul veszi az EU–Oroszország közös térségekkel kapcsolatos előrehaladásról szóló jelentéseket, amelyek beszámolnak az EU–Oroszország közös térségek és a 2005-ben elfogadott útitervek végrehajtásával kapcsolatos előre- vagy visszalépésekről; különösen támogatja a kutatás és fejlesztés terén megvalósuló együttműködést, és hangsúlyozza, hogy a négy közös térség a kölcsönösség elvén alapul;

| 12. | hangsúlyozza az energiabiztonság jelentőségét, valamint azt hogy a természeti erőforrásokkal való ellátást nem szabad politikai eszközként használni; hangsúlyozza az energiaügy területén folytatott együttműködés kölcsönös fontosságát, ami lehetőséget kínál a nyitott és átlátható piacon folytatott további kereskedelmi és gazdasági együttműködésre, teljes mértékben megértve azt, hogy az Uniónak diverzifikálnia kell szállítási csatornáit és energiaszolgáltatóit; hangsúlyozza, hogy ezen együttműködésnek a kölcsönös egymásrautaltság és az átláthatóság elvén, valamint a piacokhoz, az infrastruktúrához és a beruházáshoz való egyenlő hozzáférésen kell alapulnia; szorgalmazza, hogy az EU és Oroszország közötti energiaügyi együttműködés szilárd alapját a belső piac elvei képezzék, ideértve – különösen a harmadik felek hozzáférése tekintetében – a harmadik energiaügyi csomagot, valamint az Energia Charta Egyezményt; meg van győződve arról, hogy az Energia Charta Egyezmény elveinek Oroszország általi teljes körű elfogadása kölcsönösen jótékony hatással lenne a kétoldalú energiaügyi kapcsolatokra; szoros együttműködésre szólít fel az EU és Oroszország között a – különösen a nélkülözhetetlennek minősülő – nyersanyagokkal és a ritka földfémekkel való ellátás tekintetében, és ezzel kapcsolatban felszólít a nemzetközi szabályok, nevezetesen a WTO szabályainak tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza az energiabiztonság jelentőségét, valamint azt hogy a természeti erőforrásokkal való ellátást nem szabad politikai eszközként használni; hangsúlyozza az energiaügy területén folytatott együttműködés kölcsönös fontosságát, ami lehetőséget kínál a nyitott és átlátható piacon folytatott további kereskedelmi és gazdasági együttműködésre, teljes mértékben megértve azt, hogy az Uniónak diverzifikálnia kell szállítási csatornáit és energiaszolgáltatóit; hangsúlyozza, hogy ezen együttműködésnek a kölcsönös egymásrautaltság és az átláthatóság elvén, valamint a piacokhoz, az infrastruktúrához és a beruházáshoz való egyenlő hozzáférésen kell alapulnia; szorgalmazza, hogy az EU és Oroszország közötti energiaügyi együttműködés szilárd alapját a belső piac elvei képezzék, ideértve – különösen a harmadik felek hozzáférése tekintetében – a harmadik energiaügyi csomagot, valamint az Energia Charta Egyezményt; meg van győződve arról, hogy az Energia Charta Egyezmény elveinek Oroszország általi teljes körű elfogadása kölcsönösen jótékony hatással lenne a kétoldalú energiaügyi kapcsolatokra; szoros együttműködésre szólít fel az EU és Oroszország között a – különösen a nélkülözhetetlennek minősülő – nyersanyagokkal és a ritka földfémekkel való ellátás tekintetében, és ezzel kapcsolatban felszólít a nemzetközi szabályok, nevezetesen a WTO szabályainak tiszteletben tartására;

| 13. | sürgeti az Oroszországi Föderációt, hogy növelje hozzájárulását az éghajlatváltozás kezeléséhez; sürgeti különösen Oroszországot, hogy vállaljon egy második kötelezettségvállalási időszakra vonatkozó célkitűzést az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményéhez csatolt Kiotói Jegyzőkönyv dohai módosításának ratifikálásával; |
| --- | --- |

13.

sürgeti az Oroszországi Föderációt, hogy növelje hozzájárulását az éghajlatváltozás kezeléséhez; sürgeti különösen Oroszországot, hogy vállaljon egy második kötelezettségvállalási időszakra vonatkozó célkitűzést az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményéhez csatolt Kiotói Jegyzőkönyv dohai módosításának ratifikálásával;

| 14. | megismétli elkötelezettségét az EU és Oroszország közötti vízummentes utazással kapcsolatos hosszú távú célkitűzés mellett, amely az érdemi kérdésekre és a gyakorlati előrelépésre összpontosító fokozatos megközelítésen alapul; tudomásul veszi, hogy a korszerűsített vízumkönnyítési megállapodásról jelenleg tárgyalások folynak, miközben a rövid távú tartózkodás céljából történő vízummentes utazásra irányuló közös lépések végrehajtása folyamatban van; aggasztónak tartja azokat a terveket, melyek értelmében a vízumkönnyítési megállapodás számos, „szolgálati útlevéllel” rendelkező orosz tisztviselőre is vonatkozna; |
| --- | --- |

14.

megismétli elkötelezettségét az EU és Oroszország közötti vízummentes utazással kapcsolatos hosszú távú célkitűzés mellett, amely az érdemi kérdésekre és a gyakorlati előrelépésre összpontosító fokozatos megközelítésen alapul; tudomásul veszi, hogy a korszerűsített vízumkönnyítési megállapodásról jelenleg tárgyalások folynak, miközben a rövid távú tartózkodás céljából történő vízummentes utazásra irányuló közös lépések végrehajtása folyamatban van; aggasztónak tartja azokat a terveket, melyek értelmében a vízumkönnyítési megállapodás számos, „szolgálati útlevéllel” rendelkező orosz tisztviselőre is vonatkozna;

| 15. | aggodalmát fejezi ki az Oroszországi Föderációban végbemenő, az emberi jogok tiszteletben tartásával és védelmével, valamint a közmegegyezésen alapuló demokratikus elvek, választási szabályok és eljárások tiszteletben tartásával kapcsolatos fejlemények miatt, különös tekintettel a „külföldi ügynök” státuszra vonatkozó törvényre, az LMBTI-ellenes jogszabályokra, a rágalmazás rekriminalizációjára, a hazaárulásról szóló törvényre és a nyilvános tiltakozásokat szabályozó jogszabályokra; sürgeti Oroszországot, hogy tartsa be az Európa Tanács tagjaként vállalt nemzetközi kötelezettségeit; |
| --- | --- |

15.

aggodalmát fejezi ki az Oroszországi Föderációban végbemenő, az emberi jogok tiszteletben tartásával és védelmével, valamint a közmegegyezésen alapuló demokratikus elvek, választási szabályok és eljárások tiszteletben tartásával kapcsolatos fejlemények miatt, különös tekintettel a „külföldi ügynök” státuszra vonatkozó törvényre, az LMBTI-ellenes jogszabályokra, a rágalmazás rekriminalizációjára, a hazaárulásról szóló törvényre és a nyilvános tiltakozásokat szabályozó jogszabályokra; sürgeti Oroszországot, hogy tartsa be az Európa Tanács tagjaként vállalt nemzetközi kötelezettségeit;

| 16. | örömét fejezi ki a közelmúltban amnesztiában részesítet személyek kapcsán, és hangsúlyozza, hogy az alapvető szabadságok, az emberi jogok és a jogállamiság egyértelmű és megbízható értelmezése segíteni fog stratégiai partnerségünk előrelendítésében; hangsúlyozza, hogy a független, pártatlan és hatékony igazságügyi rendszer a jogállamiság központi eleme, és nagymértékben hozzájárul a megbízható és stabil üzleti környezet és befektetői légkör kialakításához; |
| --- | --- |

16.

örömét fejezi ki a közelmúltban amnesztiában részesítet személyek kapcsán, és hangsúlyozza, hogy az alapvető szabadságok, az emberi jogok és a jogállamiság egyértelmű és megbízható értelmezése segíteni fog stratégiai partnerségünk előrelendítésében; hangsúlyozza, hogy a független, pártatlan és hatékony igazságügyi rendszer a jogállamiság központi eleme, és nagymértékben hozzájárul a megbízható és stabil üzleti környezet és befektetői légkör kialakításához;

| 17. | megismétli aggályait az emberi jogok általános oroszországi helyzetének további romlása, valamint az EU és Oroszország közötti emberi jogi konzultációk módozataival kapcsolatos előrelépés teljes hiánya miatt; különösen sajnálatosnak tartja, hogy ez a párbeszéd a mérhető és kézzelfogható eredmények elérésének eszköze helyett inkább folyamattá vált; ismételten hangsúlyozza, hogy az emberi jogi konzultációkba az előrelépésre vonatkozó nyilvános mutatókat kell beépíteni, javítani kell a párbeszéd szabályait – például váltogatva a konzultációk helyszínét – a folyamat részeként az orosz nem kormányzati szervezetek és az orosz hatóságok közötti kapcsolatok révén és az orosz delegáció összetételével kapcsolatban, és nyilvános értékeléseket kell kiadni az EU–Oroszország csúcstalálkozók eredményeiről és a Partnerségi Tanács üléseit követően; |
| --- | --- |

17.

megismétli aggályait az emberi jogok általános oroszországi helyzetének további romlása, valamint az EU és Oroszország közötti emberi jogi konzultációk módozataival kapcsolatos előrelépés teljes hiánya miatt; különösen sajnálatosnak tartja, hogy ez a párbeszéd a mérhető és kézzelfogható eredmények elérésének eszköze helyett inkább folyamattá vált; ismételten hangsúlyozza, hogy az emberi jogi konzultációkba az előrelépésre vonatkozó nyilvános mutatókat kell beépíteni, javítani kell a párbeszéd szabályait – például váltogatva a konzultációk helyszínét – a folyamat részeként az orosz nem kormányzati szervezetek és az orosz hatóságok közötti kapcsolatok révén és az orosz delegáció összetételével kapcsolatban, és nyilvános értékeléseket kell kiadni az EU–Oroszország csúcstalálkozók eredményeiről és a Partnerségi Tanács üléseit követően;

| 18. | felszólítja Oroszországot, hogy teljes egészében helyezze hatályon kívül a „nem hagyományos szexuális kapcsolatokra vonatkozó propagandára” vonatkozó szövetségi jogszabályt és az ahhoz hasonló regionális propagandaellenes jogszabályokat, melyek a szexuális irányultság és a nemi hovatartozás tekintetében csorbítják az emberi jogokat, elsősorban a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságát; komoly aggodalmának ad hangot az ilyen jogszabályok társadalomra gyakorolt negatív hatásai miatt, tekintettel az LMBTI-személyekkel szembeni megkülönböztetés és az ellenük irányuló erőszak növekedésére; felszólítja az uniós küldöttséget, hogy a vonatkozó iránymutatásokkal összhangban fokozza az LMBTI-személyek emberi jogait védőknek nyújtott támogatást; |
| --- | --- |

18.

felszólítja Oroszországot, hogy teljes egészében helyezze hatályon kívül a „nem hagyományos szexuális kapcsolatokra vonatkozó propagandára” vonatkozó szövetségi jogszabályt és az ahhoz hasonló regionális propagandaellenes jogszabályokat, melyek a szexuális irányultság és a nemi hovatartozás tekintetében csorbítják az emberi jogokat, elsősorban a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságát; komoly aggodalmának ad hangot az ilyen jogszabályok társadalomra gyakorolt negatív hatásai miatt, tekintettel az LMBTI-személyekkel szembeni megkülönböztetés és az ellenük irányuló erőszak növekedésére; felszólítja az uniós küldöttséget, hogy a vonatkozó iránymutatásokkal összhangban fokozza az LMBTI-személyek emberi jogait védőknek nyújtott támogatást;

| 19. | ismételten sürgeti a Bizottságot, hogy tekintettel az a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) és a civil társadalmi szervezetek és helyi hatóságok (CSO/LA) pénzügyi eszközök jelenleg zajló programozására, az országnak nyújtott pénzügyi juttatások megduplázásával fokozza az elnyomott civil társadalomnak nyújtott támogatásra irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

19.

ismételten sürgeti a Bizottságot, hogy tekintettel az a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) és a civil társadalmi szervezetek és helyi hatóságok (CSO/LA) pénzügyi eszközök jelenleg zajló programozására, az országnak nyújtott pénzügyi juttatások megduplázásával fokozza az elnyomott civil társadalomnak nyújtott támogatásra irányuló erőfeszítéseit;

| 20. | hangsúlyozza, hogy az EU és Oroszország közötti kapcsolatok alapvető eleme a külpolitikai kérdések széles körével kapcsolatos rendszeres politikai párbeszédet lehetővé tevő találkozók szervezése; kijelenti hogy Oroszországnak az ENSZ Biztonsági Tanácsa állandó tagjaként fel kell vállalnia felelősségét a nemzetközi válsághelyzetekben; felszólítja Oroszországot, hogy a genfi tárgyalások Szíriáról tartott második fordulóján, melynek célja politikai megoldást találni a konfliktusra, alkalmazzon rendkívül konstruktív megközelítést; üdvözli az Oroszország által az Egyesült Államokkal és a nemzetközi közösséggel együtt tett erőfeszítéseket, hogy elfogadásra kerüljön az ENSZ biztonsági tanácsának határozata a szíriai vegyi fegyverek megsemmisítéséről és a genfi tárgyalások második fordulójának megkezdéséről; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy az EU és Oroszország közötti kapcsolatok alapvető eleme a külpolitikai kérdések széles körével kapcsolatos rendszeres politikai párbeszédet lehetővé tevő találkozók szervezése; kijelenti hogy Oroszországnak az ENSZ Biztonsági Tanácsa állandó tagjaként fel kell vállalnia felelősségét a nemzetközi válsághelyzetekben; felszólítja Oroszországot, hogy a genfi tárgyalások Szíriáról tartott második fordulóján, melynek célja politikai megoldást találni a konfliktusra, alkalmazzon rendkívül konstruktív megközelítést; üdvözli az Oroszország által az Egyesült Államokkal és a nemzetközi közösséggel együtt tett erőfeszítéseket, hogy elfogadásra kerüljön az ENSZ biztonsági tanácsának határozata a szíriai vegyi fegyverek megsemmisítéséről és a genfi tárgyalások második fordulójának megkezdéséről;

| 21. | hangsúlyozza, hogy párbeszédet és együttműködést kell folytatni Oroszországgal a globális kérdésekről annak érdekében, hogy hatékonyan lehessen kezelni például Afganisztán kérdését, a közel-keleti kvartett tevékenységét, valamint a Szomáli-félsziget partjainál zajló kalóztámadások elleni erőfeszítéseket; ösztönzi az Iránnal atomprogramjával kapcsolatos közös fellépésre irányuló együttműködés elmélyítését és fokozását; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy párbeszédet és együttműködést kell folytatni Oroszországgal a globális kérdésekről annak érdekében, hogy hatékonyan lehessen kezelni például Afganisztán kérdését, a közel-keleti kvartett tevékenységét, valamint a Szomáli-félsziget partjainál zajló kalóztámadások elleni erőfeszítéseket; ösztönzi az Iránnal atomprogramjával kapcsolatos közös fellépésre irányuló együttműködés elmélyítését és fokozását;

| 22. | felszólítja Oroszországot, hogy vonja vissza Abházia és a Csinvali/Dél-Oszétia grúz régiók elszakadásának elismerését; határozottan elítéli az Abházia és a Csinvali régió/Dél-Oszétia közötti határépítést, amelynek következtében a megszállt területet – Grúzia kárára – kiterjesztették; felszólítja Grúziát és Oroszországot, hogy különféle kérdésekben előfeltételek nélkül folytassanak közvetlen megbeszéléseket, adott esetben egy mindkét fél által elfogadott harmadik fél közvetítésével, melyeknek célja, hogy kiegészítsék, de ne helyettesítsék a meglévő genfi folyamatot; |
| --- | --- |

22.

felszólítja Oroszországot, hogy vonja vissza Abházia és a Csinvali/Dél-Oszétia grúz régiók elszakadásának elismerését; határozottan elítéli az Abházia és a Csinvali régió/Dél-Oszétia közötti határépítést, amelynek következtében a megszállt területet – Grúzia kárára – kiterjesztették; felszólítja Grúziát és Oroszországot, hogy különféle kérdésekben előfeltételek nélkül folytassanak közvetlen megbeszéléseket, adott esetben egy mindkét fél által elfogadott harmadik fél közvetítésével, melyeknek célja, hogy kiegészítsék, de ne helyettesítsék a meglévő genfi folyamatot;

| 23. | felszólítja az Oroszországi Föderációt, hogy teljesítse az orosz csapatok és fegyverzet Moldova területéről történő kivonásával kapcsolatban az Európa Tanácsban 1996-ban vállalt és az EBESZ 1999-es isztambuli és 2002-es portói csúcstalálkozóin hozott döntésekben is rögzített kötelezettségeit; aggodalmát fejezi ki az ezzel kapcsolatos előrehaladás hiánya miatt; hangsúlyozza, hogy az 5+2-es tárgyalásokon valamennyi fél elkötelezte magát amellett, hogy a konfliktust a Moldovai Köztársaság területi integritásának tiszteletben tartásával rendezzék; felszólítja Oroszországot, hogy a minszki csoport keretei között játsszon konstruktív szerepet az elhúzódó hegyi-karabahi konfliktus rendezésére irányuló erőfeszítésekben; |
| --- | --- |

23.

felszólítja az Oroszországi Föderációt, hogy teljesítse az orosz csapatok és fegyverzet Moldova területéről történő kivonásával kapcsolatban az Európa Tanácsban 1996-ban vállalt és az EBESZ 1999-es isztambuli és 2002-es portói csúcstalálkozóin hozott döntésekben is rögzített kötelezettségeit; aggodalmát fejezi ki az ezzel kapcsolatos előrehaladás hiánya miatt; hangsúlyozza, hogy az 5+2-es tárgyalásokon valamennyi fél elkötelezte magát amellett, hogy a konfliktust a Moldovai Köztársaság területi integritásának tiszteletben tartásával rendezzék; felszólítja Oroszországot, hogy a minszki csoport keretei között játsszon konstruktív szerepet az elhúzódó hegyi-karabahi konfliktus rendezésére irányuló erőfeszítésekben;

| 24. | úgy véli, hogy újabb erőfeszítésekre van szükség az Unió és Oroszország között a regionális biztonság – ezen belül a szomszédos országokban zajló elhúzódó konfliktusok rendezése – ügyében folytatott együttműködés és párbeszéd előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy újabb erőfeszítésekre van szükség az Unió és Oroszország között a regionális biztonság – ezen belül a szomszédos országokban zajló elhúzódó konfliktusok rendezése – ügyében folytatott együttműködés és párbeszéd előmozdítása érdekében;

| 25. | hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani az Unió és Oroszország kultúrái közötti párbeszédet, valamint egymás történelmének és kulturális örökségének megismerését, illetve ösztönözni kell a diákok, a tanárok, az egyetemi oktatók és a kutatók mobilitását és csereprogramjait az olyan személyes kapcsolatok előmozdítása érdekében, amelyek a hosszú távon értékközösséghez vezető, fenntartható partnerség látható és kézzelfogható tanúbizonyságát adják; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani az Unió és Oroszország kultúrái közötti párbeszédet, valamint egymás történelmének és kulturális örökségének megismerését, illetve ösztönözni kell a diákok, a tanárok, az egyetemi oktatók és a kutatók mobilitását és csereprogramjait az olyan személyes kapcsolatok előmozdítása érdekében, amelyek a hosszú távon értékközösséghez vezető, fenntartható partnerség látható és kézzelfogható tanúbizonyságát adják;

| 26. | azzal a kéréssel fordul az orosz hatóságokhoz, hogy az orosz irattárak megnyitása révén működjenek együtt, vagyis tegyék lehetővé téve a kutatók hozzáférését, illetve oldják fel a vonatkozó dokumentumok titkosságát, például Raoul Wallenberg sorsával kapcsolatban, aki 70 évvel ezelőtt magyar zsidók ezreit mentette meg a népirtástól; |
| --- | --- |

26.

azzal a kéréssel fordul az orosz hatóságokhoz, hogy az orosz irattárak megnyitása révén működjenek együtt, vagyis tegyék lehetővé téve a kutatók hozzáférését, illetve oldják fel a vonatkozó dokumentumok titkosságát, például Raoul Wallenberg sorsával kapcsolatban, aki 70 évvel ezelőtt magyar zsidók ezreit mentette meg a népirtástól;

| 27. | üdvözli az EU–Oroszország Parlamenti Együttműködési Bizottság tevékenységét, amely fórumként szolgál az együttműködés fejlesztéséhez és a két parlamenti intézmény közötti párbeszéd folytatásához; |
| --- | --- |

27.

üdvözli az EU–Oroszország Parlamenti Együttműködési Bizottság tevékenységét, amely fórumként szolgál az együttműködés fejlesztéséhez és a két parlamenti intézmény közötti párbeszéd folytatásához;

| 28. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a keleti partnerség országai kormányainak és parlamentjeinek, az Oroszországi Föderáció elnökének, kormányának és parlamentjének, az Európa Tanácsna |
| --- | --- |

28.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a keleti partnerség országai kormányainak és parlamentjeinek, az Oroszországi Föderáció elnökének, kormányának és parlamentjének, az Európa Tanácsna

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/122 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/122

---

P7_TA(2014)0102

2013. évi eredményjelentés Bosznia-Hercegovináról

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása a Bosznia-Hercegovina által elért eredményekről szóló 2013. évi jelentésről (2013/2884(RSP))

(2017/C 093/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia-Hercegovina között 2008. június 16-án aláírt stabilizációs és társulási megállapodásra, amelyet valamennyi uniós tagállam és Bosznia-Hercegovina is ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia-Hercegovina között 2008. június 16-án aláírt stabilizációs és társulási megállapodásra, amelyet valamennyi uniós tagállam és Bosznia-Hercegovina is ratifikált,

| — | tekintettel a 2003. június 19–20-i Európai Tanács Nyugat-Balkánról szóló következtetéseire, és annak „Theszaloníki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” című mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003. június 19–20-i Európai Tanács Nyugat-Balkánról szóló következtetéseire, és annak „Theszaloníki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” című mellékletére,

| — | tekintettel a Tanács Bosznia-Hercegovináról szóló 2012. december 11-i és 2013. október 21-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Bosznia-Hercegovináról szóló 2012. december 11-i és 2013. október 21-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottság „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2013–2014” című 2013. október 16-i közleményére (COM(2013)0700), és az ehhez kapcsolódó, „Bosznia-Hercegovina: 2013. évi eredményjelentés” című 2013. október 16-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0415); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2013–2014” című 2013. október 16-i közleményére (COM(2013)0700), és az ehhez kapcsolódó, „Bosznia-Hercegovina: 2013. évi eredményjelentés” című 2013. október 16-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0415);

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen a Bosznia-Hercegovina által elért eredményekről szóló jelentésről szóló 2013. május 23-i (1), valamint a „Bővítés: politikák, kritériumok és az EU stratégiai érdekei” című 2012. november 22-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen a Bosznia-Hercegovina által elért eredményekről szóló jelentésről szóló 2013. május 23-i (1), valamint a „Bővítés: politikák, kritériumok és az EU stratégiai érdekei” című 2012. november 22-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az EU továbbra is szilárdan elkötelezett a szuverén és egységes Bosznia-Hercegovina iránt és amellett, hogy az ország uniós tagállammá váljon; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU továbbra is szilárdan elkötelezett a szuverén és egységes Bosznia-Hercegovina iránt és amellett, hogy az ország uniós tagállammá váljon;

| B. | mivel a daytoni megállapodás 4. mellékletéből eredő bonyolult és nem hatékony intézményi struktúra, valamint a bosznia-hercegovinai politikai vezetők tétlensége és kompromisszumkészségük hiánya továbbra is negatívan hat az ország Unióhoz történő közeledésére és a polgárok életének javítását célzó lehetőségekre; mivel a működő és inkluzív demokratikus állam kialakításához haladéktalanul szükség van alkotmányos reformra; |
| --- | --- |

B.

mivel a daytoni megállapodás 4. mellékletéből eredő bonyolult és nem hatékony intézményi struktúra, valamint a bosznia-hercegovinai politikai vezetők tétlensége és kompromisszumkészségük hiánya továbbra is negatívan hat az ország Unióhoz történő közeledésére és a polgárok életének javítását célzó lehetőségekre; mivel a működő és inkluzív demokratikus állam kialakításához haladéktalanul szükség van alkotmányos reformra;

| C. | mivel az uniós tagság lehetőségét Bosznia-Hercegovina mint egységes ország számára ajánlották fel; |
| --- | --- |

C.

mivel az uniós tagság lehetőségét Bosznia-Hercegovina mint egységes ország számára ajánlották fel;

| D. | mivel új dinamikákra és a polgárok tiszteletére, illetve a nemzetközi kötelezettségvállalások tiszteletben tartására van szükség annak érdekében, hogy ne alakulhasson ki újabb patthelyzet a 2014. októberi általános választásokat megelőző időszakban; |
| --- | --- |

D.

mivel új dinamikákra és a polgárok tiszteletére, illetve a nemzetközi kötelezettségvállalások tiszteletben tartására van szükség annak érdekében, hogy ne alakulhasson ki újabb patthelyzet a 2014. októberi általános választásokat megelőző időszakban;

| E. | mivel az általánosan elterjedt korrupció, a nagyon magas munkanélküliség és a bosznia-hercegovinai polgárok jövőbeni kilátásainak hiánya továbbra is súlyosan hátráltatja az ország társadalmi-gazdasági és politikai fejlődését; |
| --- | --- |

E.

mivel az általánosan elterjedt korrupció, a nagyon magas munkanélküliség és a bosznia-hercegovinai polgárok jövőbeni kilátásainak hiánya továbbra is súlyosan hátráltatja az ország társadalmi-gazdasági és politikai fejlődését;

| F. | mivel a régió többi országával a jószomszédi viszony jegyében folytatott együttműködés a Bosznia-Hercegovinában és a délkelet-európai régióban való békés együttélés és megbékélés előfeltétele; |
| --- | --- |

F.

mivel a régió többi országával a jószomszédi viszony jegyében folytatott együttműködés a Bosznia-Hercegovinában és a délkelet-európai régióban való békés együttélés és megbékélés előfeltétele;

Általános szempontok

| 1. | komolyan aggódik amiatt, hogy az ország három etnikai közösségének politikai vezetői továbbra sem rendelkeznek közös elképzelésekkel; szorgalmazza, hogy a politikai csoportok az ország valamennyi hatalmi szintjén erősítsék az együttműködést és párbeszédet a meglévő viták rendezéséhez a reformok előrehaladása és a bosznia-hercegovinai állampolgárok életminőségének javítása érdekében; arra ösztönzi a civil társadalmat, hogy vállaljanak nagyobb szerepet az ország megreformálására irányuló törekvésekben; |
| --- | --- |

1.

komolyan aggódik amiatt, hogy az ország három etnikai közösségének politikai vezetői továbbra sem rendelkeznek közös elképzelésekkel; szorgalmazza, hogy a politikai csoportok az ország valamennyi hatalmi szintjén erősítsék az együttműködést és párbeszédet a meglévő viták rendezéséhez a reformok előrehaladása és a bosznia-hercegovinai állampolgárok életminőségének javítása érdekében; arra ösztönzi a civil társadalmat, hogy vállaljanak nagyobb szerepet az ország megreformálására irányuló törekvésekben;

| 2. | üdvözli a 2013. október 1-jén Brüsszelben létrejött hatpontos megállapodást, sajnálatosnak tartja azonban, hogy a centralista erők akadályozzák a végrehajtását; hangsúlyozza, hogy Bosznia-Hercegovina Európai Unióhoz való közeledésének biztosítása érdekében fontos követni a föderalizmus és a törvényes képviselet elvét; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a 2013. október 1-jén Brüsszelben létrejött hatpontos megállapodást, sajnálatosnak tartja azonban, hogy a centralista erők akadályozzák a végrehajtását; hangsúlyozza, hogy Bosznia-Hercegovina Európai Unióhoz való közeledésének biztosítása érdekében fontos követni a föderalizmus és a törvényes képviselet elvét;

| 3. | felhív a Bosznia-Hercegovinát alkotó három nemzet vezetőinek nacionalista és etnocentrikus retorikájától való eltávolodásra; elítél mindenfajta, valláson vagy etnikai származáson alapuló szegregációt és megkülönböztetést az országban; |
| --- | --- |

3.

felhív a Bosznia-Hercegovinát alkotó három nemzet vezetőinek nacionalista és etnocentrikus retorikájától való eltávolodásra; elítél mindenfajta, valláson vagy etnikai származáson alapuló szegregációt és megkülönböztetést az országban;

| 4. | nyomatékosan kéri a politikai vezetőket, hogy összpontosítsák erőfeszítéseiket a magas szintű párbeszéd menetrendjének végrehajtására, a stabilizációs és társulási megállapodás hatálybalépéséhez szükséges követelmények teljesítése érdekében; |
| --- | --- |

4.

nyomatékosan kéri a politikai vezetőket, hogy összpontosítsák erőfeszítéseiket a magas szintű párbeszéd menetrendjének végrehajtására, a stabilizációs és társulási megállapodás hatálybalépéséhez szükséges követelmények teljesítése érdekében;

| 5. | nyomatékosan kéri a kormányokat és az illetékes hatóságokat, hogy növeljék intézményeik hatékonyságát és javítsák működőképességüket, valamint hozzanak létre hatékony uniós koordinációs mechanizmusokat az uniós jogszabályok egész országban történő harmonizált átültetésének és végrehajtásának biztosításához a polgárok általános jóléte érdekében; ezzel kapcsolatban felszólítja őket annak biztosítására, hogy állami szinten közös álláspontot képviseljenek; hangsúlyozza, hogy egy ilyen mechanizmus kialakítása nélkül holtpontra jut az uniós csatlakozási folyamat; felszólítja a politikai pártokat, hogy törekedjenek a politikai párbeszéd és politikai kultúra fejlesztésére; |
| --- | --- |

5.

nyomatékosan kéri a kormányokat és az illetékes hatóságokat, hogy növeljék intézményeik hatékonyságát és javítsák működőképességüket, valamint hozzanak létre hatékony uniós koordinációs mechanizmusokat az uniós jogszabályok egész országban történő harmonizált átültetésének és végrehajtásának biztosításához a polgárok általános jóléte érdekében; ezzel kapcsolatban felszólítja őket annak biztosítására, hogy állami szinten közös álláspontot képviseljenek; hangsúlyozza, hogy egy ilyen mechanizmus kialakítása nélkül holtpontra jut az uniós csatlakozási folyamat; felszólítja a politikai pártokat, hogy törekedjenek a politikai párbeszéd és politikai kultúra fejlesztésére;

| 6. | emlékezteti a Bizottságot, hogy az EU bővítése nem csak az uniós vívmányok átadásáról szól, hanem az európai értékek iránti igaz és átfogó elkötelezettségre kell épülnie; a Bosznia-Hercegovina vezetőivel való folyamatos együttműködésre ösztönöz, mivel az uniós tagjelölt státus felé tett előrelépések akadoznak a régió más országai által tett előrelépésekhez képest; nyomatékosan felszólítja a nemzetközi közösséget, az Európai tanácsot és különösen a tagállamokat, hogy fokozottan törekedjenek a bosznia-hercegovinai politikai vezetők közötti konszenzus kialakításának elősegítésre az alkotmányos reformok és az uniós vonatkozású reformok irányába történő előremozdulás érdekében; felszóltja következő alelnököt/főképviselőt és a bővítésért felelős biztost, hogy 2014-ben, a következő Bizottság kijelölését követően központi kérdésként kezeljék Bosznia-Hercegovina ügyét; e tekintetben rámutat az uniós küldöttség és az EU bosznia-hercegovinai különleges képviselőjének fontos szerepére és elkötelezettségére; |
| --- | --- |

6.

emlékezteti a Bizottságot, hogy az EU bővítése nem csak az uniós vívmányok átadásáról szól, hanem az európai értékek iránti igaz és átfogó elkötelezettségre kell épülnie; a Bosznia-Hercegovina vezetőivel való folyamatos együttműködésre ösztönöz, mivel az uniós tagjelölt státus felé tett előrelépések akadoznak a régió más országai által tett előrelépésekhez képest; nyomatékosan felszólítja a nemzetközi közösséget, az Európai tanácsot és különösen a tagállamokat, hogy fokozottan törekedjenek a bosznia-hercegovinai politikai vezetők közötti konszenzus kialakításának elősegítésre az alkotmányos reformok és az uniós vonatkozású reformok irányába történő előremozdulás érdekében; felszóltja következő alelnököt/főképviselőt és a bővítésért felelős biztost, hogy 2014-ben, a következő Bizottság kijelölését követően központi kérdésként kezeljék Bosznia-Hercegovina ügyét; e tekintetben rámutat az uniós küldöttség és az EU bosznia-hercegovinai különleges képviselőjének fontos szerepére és elkötelezettségére;

| 7. | felkéri a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit a Sejdic-Finci ítélet végrehajtására irányuló megállapodás előmozdítása érdekében, az országot alkotó valamennyi nép és polgár számára egyenlő jogokat garantálva, és segítse elő az uniós csatlakozási ütemterv célkitűzéseinek – többek között a jó kormányzás, a demokratikus fejlődés és, a gazdasági jólét működő rendszerének és az emberi jogok tiszteletben tartásának – végrehajtását; |
| --- | --- |

7.

felkéri a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit a Sejdic-Finci ítélet végrehajtására irányuló megállapodás előmozdítása érdekében, az országot alkotó valamennyi nép és polgár számára egyenlő jogokat garantálva, és segítse elő az uniós csatlakozási ütemterv célkitűzéseinek – többek között a jó kormányzás, a demokratikus fejlődés és, a gazdasági jólét működő rendszerének és az emberi jogok tiszteletben tartásának – végrehajtását;

| 8. | arra kéri az EU állam- és kormányfőit és külügyminisztereit, hogy erősítsék meg az ország iránti személyes elkötelezettségüket; |
| --- | --- |

8.

arra kéri az EU állam- és kormányfőit és külügyminisztereit, hogy erősítsék meg az ország iránti személyes elkötelezettségüket;

| 9. | felkéri a hatóságokat, hogy teljesítsék a Főképviselő Hivatalának bezárásához szükséges, de még el nem ért célkitűzéseket és feltételeket, a helyi lakosság nagyobb önrendelkezésének és felelősségvállalásának lehetővé tétele érdekében; hangsúlyozza, hogy a Főképviselő Hivatalának megszüntetését csak azután szabad fontolóra venni, hogy maradéktalanul teljesült valamennyi feltétel; |
| --- | --- |

9.

felkéri a hatóságokat, hogy teljesítsék a Főképviselő Hivatalának bezárásához szükséges, de még el nem ért célkitűzéseket és feltételeket, a helyi lakosság nagyobb önrendelkezésének és felelősségvállalásának lehetővé tétele érdekében; hangsúlyozza, hogy a Főképviselő Hivatalának megszüntetését csak azután szabad fontolóra venni, hogy maradéktalanul teljesült valamennyi feltétel;

| 10. | . mélységesen aggasztja, hogy a politikai vezetők közötti, négy éve tartó nézeteltérés arra késztette az Európa Tanácsot, hogy első alkalommal fontolóra vegye az ország szervezeti képviseletének felfüggesztését, amennyiben a választások előtt nem történik jelentős előrelépés az Emberi Jogok Európai Bírósága által hozott ítélet végrehajtásában; hangsúlyozza, hogy kétségbe fogják vonni a 2014. évi bosznia-hercegovinai elnökségre és Népek Házára vonatkozó választások legitimitását, amennyiben nem kerül sor az Emberi Jogok Európai Bírósága által hozott ítélet végrehajtására; |
| --- | --- |

10.

. mélységesen aggasztja, hogy a politikai vezetők közötti, négy éve tartó nézeteltérés arra késztette az Európa Tanácsot, hogy első alkalommal fontolóra vegye az ország szervezeti képviseletének felfüggesztését, amennyiben a választások előtt nem történik jelentős előrelépés az Emberi Jogok Európai Bírósága által hozott ítélet végrehajtásában; hangsúlyozza, hogy kétségbe fogják vonni a 2014. évi bosznia-hercegovinai elnökségre és Népek Házára vonatkozó választások legitimitását, amennyiben nem kerül sor az Emberi Jogok Európai Bírósága által hozott ítélet végrehajtására;

| 11. | megismétli, hogy az alkotmányos reform továbbra is kulcsfontosságú ahhoz, hogy Bosznia-Hercegovina hatékony és teljes mértékben működőképes állammá válhasson; kéri a Föderációt, hogy a bonyolult intézményi rendszer egyszerűsítése, az államot alkotó valamennyi nép és állampolgár kiegyensúlyozottabb képviselete, az etnikai származáson alapuló megkülönböztetés megszüntetése és egy jobban működő, kevésbé költséges és polgárai felé elszámoltathatóbb állam kialakítása érdekében fontolja meg az erre vonatkozó konkrét javaslatokat, ideértve néhány kanton összevonását és a hatáskörök újraosztását; valamennyi politikai pártot felkéri arra, hogy együttműködve és nyitottan vegyen részt ebben a folyamatban, és a folyamat során vegye igénybe a Velencei Bizottság tanácsát és útmutatását; üdvözli a civil társadalmi szervezetek támogatását és az alkotmányos reformok alakítására irányuló törekvését; |
| --- | --- |

11.

megismétli, hogy az alkotmányos reform továbbra is kulcsfontosságú ahhoz, hogy Bosznia-Hercegovina hatékony és teljes mértékben működőképes állammá válhasson; kéri a Föderációt, hogy a bonyolult intézményi rendszer egyszerűsítése, az államot alkotó valamennyi nép és állampolgár kiegyensúlyozottabb képviselete, az etnikai származáson alapuló megkülönböztetés megszüntetése és egy jobban működő, kevésbé költséges és polgárai felé elszámoltathatóbb állam kialakítása érdekében fontolja meg az erre vonatkozó konkrét javaslatokat, ideértve néhány kanton összevonását és a hatáskörök újraosztását; valamennyi politikai pártot felkéri arra, hogy együttműködve és nyitottan vegyen részt ebben a folyamatban, és a folyamat során vegye igénybe a Velencei Bizottság tanácsát és útmutatását; üdvözli a civil társadalmi szervezetek támogatását és az alkotmányos reformok alakítására irányuló törekvését;

| 12. | üdvözli az 1991 óta először megrendezett nép- és lakásszámlálás számlálási szakaszának zökkenőmentes lebonyolítását; felhívja az illetékes hatóságokat, hogy biztosítsa, hogy a népszámlálás továbbra is statisztikai feladat maradjon és megfeleljen a nemzetközi normáknak; nyomatékosan kéri az összes illetékes hatóságot, hogy ne használja politikai célokra a népszámlálást, amelynek az a célja, hogy objektív társadalmi-gazdasági adatokkal szolgáljon; |
| --- | --- |

12.

üdvözli az 1991 óta először megrendezett nép- és lakásszámlálás számlálási szakaszának zökkenőmentes lebonyolítását; felhívja az illetékes hatóságokat, hogy biztosítsa, hogy a népszámlálás továbbra is statisztikai feladat maradjon és megfeleljen a nemzetközi normáknak; nyomatékosan kéri az összes illetékes hatóságot, hogy ne használja politikai célokra a népszámlálást, amelynek az a célja, hogy objektív társadalmi-gazdasági adatokkal szolgáljon;

| 13. | komoly aggodalommal tölti el, hogy a hatáskörök megosztásával kapcsolatos viták akadályozzák az uniós pénzügyi támogatást; sajnálatosnak tartja, ugyanakkor támogatja a Bizottság arra irányuló határozatát, hogy törli az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz I (IPA-I) keretébe tartozó projekteket; aggodalommal tölti el, hogy a tétlenség kihatással lehet az IPA-II keretébe tartozó politikai és társadalmi gazdasági fejlesztésre szánt több millió eurós támogatás elosztására; |
| --- | --- |

13.

komoly aggodalommal tölti el, hogy a hatáskörök megosztásával kapcsolatos viták akadályozzák az uniós pénzügyi támogatást; sajnálatosnak tartja, ugyanakkor támogatja a Bizottság arra irányuló határozatát, hogy törli az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz I (IPA-I) keretébe tartozó projekteket; aggodalommal tölti el, hogy a tétlenség kihatással lehet az IPA-II keretébe tartozó politikai és társadalmi gazdasági fejlesztésre szánt több millió eurós támogatás elosztására;

Politikai kritériumok

| 14. | aggasztónak tartja, hogy a politikai pozicionálás továbbra is gátolja a jogalkotási tevékenységeket; felhív arra, hogy a politikai vezetők nagyobb politikai elszámoltathatósággal tartozzanak a bosznia-hercegovinai emberek felé; |
| --- | --- |

14.

aggasztónak tartja, hogy a politikai pozicionálás továbbra is gátolja a jogalkotási tevékenységeket; felhív arra, hogy a politikai vezetők nagyobb politikai elszámoltathatósággal tartozzanak a bosznia-hercegovinai emberek felé;

| 15. | felkéri az összes politikai pártot, amely képviselteti magát Bosznia-Hercegovina parlamenti közgyűlésében, hogy fogadják el a választási törvénnyel kapcsolatos szükséges módosításokat, hogy meg lehessen tartani a 2014. októberi általános választásokat; megismétli, hogy a bosznia-hercegovinai Alkotmánybíróság határozatai véglegesek és kötelező érvényűek, ezért ezeket végre kell hajtani; |
| --- | --- |

15.

felkéri az összes politikai pártot, amely képviselteti magát Bosznia-Hercegovina parlamenti közgyűlésében, hogy fogadják el a választási törvénnyel kapcsolatos szükséges módosításokat, hogy meg lehessen tartani a 2014. októberi általános választásokat; megismétli, hogy a bosznia-hercegovinai Alkotmánybíróság határozatai véglegesek és kötelező érvényűek, ezért ezeket végre kell hajtani;

| 16. | komoly aggodalommal tölti el a szakszerűtlen igazságszolgáltatási rendszer és a bírósági ítéletek végrehajtásának fokozódó ellehetetlenülése; felszólít az igazságszolgáltatást fenyegető politikai támadások megelőzésére, és az igazságszolgáltatáson belüli költségvetési feladatok széttöredezettségének kezelésére; |
| --- | --- |

16.

komoly aggodalommal tölti el a szakszerűtlen igazságszolgáltatási rendszer és a bírósági ítéletek végrehajtásának fokozódó ellehetetlenülése; felszólít az igazságszolgáltatást fenyegető politikai támadások megelőzésére, és az igazságszolgáltatáson belüli költségvetési feladatok széttöredezettségének kezelésére;

| 17. | elismeréssel szól az igazságszolgáltatás tárgyában lefolytatott strukturált párbeszédről, amely – számos ajánlás végrehajtásában megnyilvánuló – konkrét eredményeket hozott; üdvözli a bírósági ügyhátralékok csökkentése terén tapasztalt előrelépéseket; a strukturált párbeszéd ajánlásaival összhangban megismétli az igazságszolgáltatási rendszer strukturális és intézményi reformjaira irányuló felhívását, többek között a bosznia-hercegovinai négy különböző jogi rendszer harmonizációjával kapcsolatos kérdésekre vonatkozóan, beleértve – a Velencei Bizottság vonatkozó véleményében szereplő javaslatokkal összhangban – a legfelsőbb bíróság létrehozását, |
| --- | --- |

17.

elismeréssel szól az igazságszolgáltatás tárgyában lefolytatott strukturált párbeszédről, amely – számos ajánlás végrehajtásában megnyilvánuló – konkrét eredményeket hozott; üdvözli a bírósági ügyhátralékok csökkentése terén tapasztalt előrelépéseket; a strukturált párbeszéd ajánlásaival összhangban megismétli az igazságszolgáltatási rendszer strukturális és intézményi reformjaira irányuló felhívását, többek között a bosznia-hercegovinai négy különböző jogi rendszer harmonizációjával kapcsolatos kérdésekre vonatkozóan, beleértve – a Velencei Bizottság vonatkozó véleményében szereplő javaslatokkal összhangban – a legfelsőbb bíróság létrehozását,

| 18. | megelégedéssel veszi tudomásul, hogy a háborús bűncselekményekre vonatkozó eljárások ügyhátraléka is csökkent, és a nemi erőszakkal járó háborús bűncselekményekkel szembeni eljárások terén is történt előrelépés; üdvözöli 13 új ügyész kinevezését az Állami Főügyészségre, akik főleg a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos büntetőeljárásokkal fognak foglalkozni; felszólít az ilyen jellegű bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozások és büntetőeljárások megerősítésére, megfelelő szintű tanúvédelem mellett, az áldozatok – többek között a nemi erőszakkal és kínzással járó háborús bűncselekmények áldozatai – helyzetének javítását szolgáló állami szintű program elfogadására és a megfelelő források valamennyi szinten történő kibővítésére; |
| --- | --- |

18.

megelégedéssel veszi tudomásul, hogy a háborús bűncselekményekre vonatkozó eljárások ügyhátraléka is csökkent, és a nemi erőszakkal járó háborús bűncselekményekkel szembeni eljárások terén is történt előrelépés; üdvözöli 13 új ügyész kinevezését az Állami Főügyészségre, akik főleg a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos büntetőeljárásokkal fognak foglalkozni; felszólít az ilyen jellegű bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozások és büntetőeljárások megerősítésére, megfelelő szintű tanúvédelem mellett, az áldozatok – többek között a nemi erőszakkal és kínzással járó háborús bűncselekmények áldozatai – helyzetének javítását szolgáló állami szintű program elfogadására és a megfelelő források valamennyi szinten történő kibővítésére;

| 19. | tudomásul veszi az Emberi Jogok Európai Bírósága által a Maktouf és Damjanovic kontra Bosznia-Hercegovina ügyben hozott határozatot és annak következményeit, amelyek Bosznia-Hercegovina Alkotmánybírósága előtt folyamatban lévő egyéb fellebbezésekre vonatkozó joggyakorlat megváltozásához vezetnek, többek között a népirtással kapcsolatos vádak esetében, aminek következtében 10, hosszú ideig tartó börtönbüntetésre ítélt vádlottat szabadon bocsátanak; megismétli, hogy a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos igazságszolgáltatás rendkívül fontos az áldozatok és családjaik szempontjából, és ezért kellő körültekintéssel kell eljárni, mielőtt ilyen esetekben szabadon bocsátásokra kerül sor; hangsúlyozza, hogy a hazai hatóságok számára fontos, hogy szükség esetén minden szükséges intézkedést megtegyenek az új vizsgálatra váró, korábban elítéltek folyamatos őrizetben tartásának biztosítása érdekében, feltéve, hogy őrizetben tartásuk összeegyeztethető az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítéleteivel vagy más biztonsági intézkedésekkel; |
| --- | --- |

19.

tudomásul veszi az Emberi Jogok Európai Bírósága által a Maktouf és Damjanovic kontra Bosznia-Hercegovina ügyben hozott határozatot és annak következményeit, amelyek Bosznia-Hercegovina Alkotmánybírósága előtt folyamatban lévő egyéb fellebbezésekre vonatkozó joggyakorlat megváltozásához vezetnek, többek között a népirtással kapcsolatos vádak esetében, aminek következtében 10, hosszú ideig tartó börtönbüntetésre ítélt vádlottat szabadon bocsátanak; megismétli, hogy a háborús bűncselekményekkel kapcsolatos igazságszolgáltatás rendkívül fontos az áldozatok és családjaik szempontjából, és ezért kellő körültekintéssel kell eljárni, mielőtt ilyen esetekben szabadon bocsátásokra kerül sor; hangsúlyozza, hogy a hazai hatóságok számára fontos, hogy szükség esetén minden szükséges intézkedést megtegyenek az új vizsgálatra váró, korábban elítéltek folyamatos őrizetben tartásának biztosítása érdekében, feltéve, hogy őrizetben tartásuk összeegyeztethető az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítéleteivel vagy más biztonsági intézkedésekkel;

| 20. | aggódik a közigazgatás pénzügyi fenntarthatóságáért, valamint széttöredezettsége, átpolitizálása és a reformjához szükséges politikai akarat hiánya miatt; üdvözli a jogszabályok uniós normákkal történő összehangolására irányuló kormányok közötti együttműködésben bekövetkezett javulást, ugyanakkor továbbra is aggódik a közszolgáltatások nyújtására vonatkozó hatáskörök összetett elosztásának lehetséges hatásai miatt; aggodalommal tölti el, hogy nem került sor a mezőgazdasági termékeknek az Unióba irányuló kiviteléhez szükséges növény-egészségügyi vizsgálati létesítmények megfelelő fejlesztésére; ösztönzi a kormányt, hogy támogassa egy állami szintű Mezőgazdasági Minisztérium létrehozását; |
| --- | --- |

20.

aggódik a közigazgatás pénzügyi fenntarthatóságáért, valamint széttöredezettsége, átpolitizálása és a reformjához szükséges politikai akarat hiánya miatt; üdvözli a jogszabályok uniós normákkal történő összehangolására irányuló kormányok közötti együttműködésben bekövetkezett javulást, ugyanakkor továbbra is aggódik a közszolgáltatások nyújtására vonatkozó hatáskörök összetett elosztásának lehetséges hatásai miatt; aggodalommal tölti el, hogy nem került sor a mezőgazdasági termékeknek az Unióba irányuló kiviteléhez szükséges növény-egészségügyi vizsgálati létesítmények megfelelő fejlesztésére; ösztönzi a kormányt, hogy támogassa egy állami szintű Mezőgazdasági Minisztérium létrehozását;

| 21. | üdvözli a civil társadalommal való együttműködés javulását, szorgalmazza azonban, hogy állami szinten alakítsanak ki az állami intézmények és a civil társadalmi szervezetek közötti együttműködést elősegítő intézményi mechanizmusokat és közigazgatási, illetve kantoni szinten mihamarabb kezdjék meg azok működtetését; felszólít arra, hogy – rendszeres és szervezett formában – még inkább vonják be a civil társadalmat az uniós csatlakozási folyamatba; ösztönzi a nem kormányzati szervezetek közötti fokozott együttműködést és szinergiák kialakítását; |
| --- | --- |

21.

üdvözli a civil társadalommal való együttműködés javulását, szorgalmazza azonban, hogy állami szinten alakítsanak ki az állami intézmények és a civil társadalmi szervezetek közötti együttműködést elősegítő intézményi mechanizmusokat és közigazgatási, illetve kantoni szinten mihamarabb kezdjék meg azok működtetését; felszólít arra, hogy – rendszeres és szervezett formában – még inkább vonják be a civil társadalmat az uniós csatlakozási folyamatba; ösztönzi a nem kormányzati szervezetek közötti fokozott együttműködést és szinergiák kialakítását;

| 22. | hangsúlyozza, hogy Bosznia-Hercegovina ratifikálta az ILO fő munkajogi egyezményeit; sajnálatosnak tartja, hogy a munka- és szakszervezeti jogok továbbra is korlátozottak, és felhívja a kormányt, hogy garantálja e jogokat; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy Bosznia-Hercegovina ratifikálta az ILO fő munkajogi egyezményeit; sajnálatosnak tartja, hogy a munka- és szakszervezeti jogok továbbra is korlátozottak, és felhívja a kormányt, hogy garantálja e jogokat;

| 23. | aggodalmának ad hangot a közélet minden szintjén elterjedt korrupció magas aránya, illetve a politikai szereplők, az üzlet és a média között létrejött összetett kapcsolatok miatt; felszólít a korrupcióellenes stratégiák végrehajtásának gyorsítására és a korrupciós ügyekre vonatkozó hatékony kivizsgálás, büntetőeljárások és büntetőítéletek megerősítésére; |
| --- | --- |

23.

aggodalmának ad hangot a közélet minden szintjén elterjedt korrupció magas aránya, illetve a politikai szereplők, az üzlet és a média között létrejött összetett kapcsolatok miatt; felszólít a korrupcióellenes stratégiák végrehajtásának gyorsítására és a korrupciós ügyekre vonatkozó hatékony kivizsgálás, büntetőeljárások és büntetőítéletek megerősítésére;

| 24. | üdvözli a Föderáció kormányának arra irányuló szándékát, hogy a parlamenti eljárásba bevezet egy sor, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló jogszabályt; hangsúlyozza, hogy elsődleges fontosságú kérdéssé kell tenni a korrupció elleni küzdelmet, és valamennyi érdekelt fél és érintett intézmény bevonásával – az uniós vívmányokkal és a strukturált igazságügyi párbeszéd javaslataival összhangban – lefolytatott, mindenre kiterjedő konzultációs folyamatra szólít fel; üdvözli e tekintetben a bosznia-hercegovinai uniós küldöttségek által nyújtott technikai támogatást; |
| --- | --- |

24.

üdvözli a Föderáció kormányának arra irányuló szándékát, hogy a parlamenti eljárásba bevezet egy sor, a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre irányuló jogszabályt; hangsúlyozza, hogy elsődleges fontosságú kérdéssé kell tenni a korrupció elleni küzdelmet, és valamennyi érdekelt fél és érintett intézmény bevonásával – az uniós vívmányokkal és a strukturált igazságügyi párbeszéd javaslataival összhangban – lefolytatott, mindenre kiterjedő konzultációs folyamatra szólít fel; üdvözli e tekintetben a bosznia-hercegovinai uniós küldöttségek által nyújtott technikai támogatást;

| 25. | aggasztónak tartja, hogy a szervezett bűnözés, a pénzmosás, a terrorizmus és az ember- és árukereskedelem hatékony intézmények hiányában továbbra is létező jelenség; elismeréssel szól a szomszédos országokkal folytatott együttműködésről; és ezzel kapcsolatban üdvözli a Bosznia-Hercegovina, Montenegró és Szerbia között létrejött, a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem megerősítését célzó közös koordinációs központ létrehozását, szorgalmazza a határellenőrzés, a rendőrség és az ügyészség közötti együttműködés strukturális szintű fejlesztését, illetve hatékonyabb igazságügyi nyomon követés biztosítását; felszólít arra, hogy a bűnüldöző hatóságok erősítsék meg az operatív információk szisztematikus gyűjtését, elemzését és felhasználását; pozitív fejleményeket vár a nemrég elfogadott – jelenleg a műszaki harmonizáció folyamatában lévő – tanúvédelmi programra vonatkozó jogszabály hatálybalépésének eredményeképpen; |
| --- | --- |

25.

aggasztónak tartja, hogy a szervezett bűnözés, a pénzmosás, a terrorizmus és az ember- és árukereskedelem hatékony intézmények hiányában továbbra is létező jelenség; elismeréssel szól a szomszédos országokkal folytatott együttműködésről; és ezzel kapcsolatban üdvözli a Bosznia-Hercegovina, Montenegró és Szerbia között létrejött, a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem megerősítését célzó közös koordinációs központ létrehozását, szorgalmazza a határellenőrzés, a rendőrség és az ügyészség közötti együttműködés strukturális szintű fejlesztését, illetve hatékonyabb igazságügyi nyomon követés biztosítását; felszólít arra, hogy a bűnüldöző hatóságok erősítsék meg az operatív információk szisztematikus gyűjtését, elemzését és felhasználását; pozitív fejleményeket vár a nemrég elfogadott – jelenleg a műszaki harmonizáció folyamatában lévő – tanúvédelmi programra vonatkozó jogszabály hatálybalépésének eredményeképpen;

| 26. | aggasztónak tartja, hogy Bosznia-Hercegovina továbbra is kiindulási, tranzit- és célország a nőkereskedelem szempontjából; üdvözli a 2013 és 2015 közötti időszakra szóló, az emberkereskedelemmel kapcsolatos új stratégia és cselekvési terv elfogadását; kiemeli, hogy az emberkereskedelem tekintetében átfogó, multidiszciplináris és áldozatközpontú megközelítést kell kialakítani és javítani kell az áldozatok azonosítását; |
| --- | --- |

26.

aggasztónak tartja, hogy Bosznia-Hercegovina továbbra is kiindulási, tranzit- és célország a nőkereskedelem szempontjából; üdvözli a 2013 és 2015 közötti időszakra szóló, az emberkereskedelemmel kapcsolatos új stratégia és cselekvési terv elfogadását; kiemeli, hogy az emberkereskedelem tekintetében átfogó, multidiszciplináris és áldozatközpontú megközelítést kell kialakítani és javítani kell az áldozatok azonosítását;

| 27. | aggasztónak tartja, hogy a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség vonatkozásában csupán csekély előrehaladás történt, pedig sor került a jogi rendelkezések bevezetésére; felszólít a vonatkozó törvények és politikák – köztük a választási törvény következő, 2014-es általános választások előtti – maradéktalan végrehajtására, valamint konkrét intézkedések megtételére a nők munkaerő-piaci részvételének és politikai szerepvállalásának fokozása érdekében; |
| --- | --- |

27.

aggasztónak tartja, hogy a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség vonatkozásában csupán csekély előrehaladás történt, pedig sor került a jogi rendelkezések bevezetésére; felszólít a vonatkozó törvények és politikák – köztük a választási törvény következő, 2014-es általános választások előtti – maradéktalan végrehajtására, valamint konkrét intézkedések megtételére a nők munkaerő-piaci részvételének és politikai szerepvállalásának fokozása érdekében;

| 28. | felszólítja a hatóságokat, hogy aktívan védjék és segítsék elő a kisebbségek és kiszolgáltatott csoportok jogainak érvényesülését, hajtsák végre a hátrányos megkülönböztetés tilalmáról szóló jogszabályokat és szakpolitikákat, és dolgozzanak ki állami szintű, megkülönböztetés-ellenes stratégiát; ragaszkodik ahhoz, hogy a politikai pártok és a civil társadalom határolja el magát a megkülönböztetéstől, és segítse elő egy befogadó és toleráns társadalom kialakulását; aggodalmát fejezi ki – különösen a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű/transzszexuális és interszexuális (LMBTI) közösséggel szemben megnyilvánuló – gyűlöletbeszéd, fenyegetések, zaklatás és megkülönböztetés miatt; mély megdöbbenésének ad hangot a szarajevói Merlinka Filmfesztivál résztvevői ellen 2014. február 1-jén történt támadás miatt; ezzel kapcsolatban felszólítja a hatóságokat, hogy teljes körűen vizsgálják ki a támadást és biztosítsák, hogy a jövőben hasonló támadások során megfelelő védelmet nyújtson a rendőrség; felszólítja az uniós küldöttséget, a bosznia-hercegovinai hatóságokat és politikai pártokat, hogy nyíltan álljanak ki a támadás áldozatai mellett és ítéljék el az ilyen jellegű cselekményeket; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a hatóságokat, hogy aktívan védjék és segítsék elő a kisebbségek és kiszolgáltatott csoportok jogainak érvényesülését, hajtsák végre a hátrányos megkülönböztetés tilalmáról szóló jogszabályokat és szakpolitikákat, és dolgozzanak ki állami szintű, megkülönböztetés-ellenes stratégiát; ragaszkodik ahhoz, hogy a politikai pártok és a civil társadalom határolja el magát a megkülönböztetéstől, és segítse elő egy befogadó és toleráns társadalom kialakulását; aggodalmát fejezi ki – különösen a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű/transzszexuális és interszexuális (LMBTI) közösséggel szemben megnyilvánuló – gyűlöletbeszéd, fenyegetések, zaklatás és megkülönböztetés miatt; mély megdöbbenésének ad hangot a szarajevói Merlinka Filmfesztivál résztvevői ellen 2014. február 1-jén történt támadás miatt; ezzel kapcsolatban felszólítja a hatóságokat, hogy teljes körűen vizsgálják ki a támadást és biztosítsák, hogy a jövőben hasonló támadások során megfelelő védelmet nyújtson a rendőrség; felszólítja az uniós küldöttséget, a bosznia-hercegovinai hatóságokat és politikai pártokat, hogy nyíltan álljanak ki a támadás áldozatai mellett és ítéljék el az ilyen jellegű cselekményeket;

| 29. | felszólít a médiapluralizmus szavatolására és előmozdítására; aggodalommal tölti el a médiára nehezedő fokozódó politikai és pénzügyi nyomás, illetve az újságírókat érő fenyegetések; hangsúlyozza, hogy az átlátható és szabad médiakörnyezet elengedhetetlen a véleménynyilvánítás szabadságának gyakorlásához; az újságírók biztonságos munkakörülményeinek biztosítására irányuló intézkedéseket szorgalmaz; sürgeti a hatóságokat, hogy a vonatkozó törvénnyel összhangban biztosítsák a közszolgálati műsorszolgáltatók politikai, intézményi és pénzügyi függetlenségét, és hajtsák végre a digitális átállást; további erőfeszítésekre szólít fel annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi hivatalos nyelven ugyanúgy hozzá lehessen férni az információkhoz, és hogy az országot alkotó valamennyi nép egyenlő jogokkal rendelkezzen a közszolgálati műsorszolgáltatás terén; |
| --- | --- |

29.

felszólít a médiapluralizmus szavatolására és előmozdítására; aggodalommal tölti el a médiára nehezedő fokozódó politikai és pénzügyi nyomás, illetve az újságírókat érő fenyegetések; hangsúlyozza, hogy az átlátható és szabad médiakörnyezet elengedhetetlen a véleménynyilvánítás szabadságának gyakorlásához; az újságírók biztonságos munkakörülményeinek biztosítására irányuló intézkedéseket szorgalmaz; sürgeti a hatóságokat, hogy a vonatkozó törvénnyel összhangban biztosítsák a közszolgálati műsorszolgáltatók politikai, intézményi és pénzügyi függetlenségét, és hajtsák végre a digitális átállást; további erőfeszítésekre szólít fel annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi hivatalos nyelven ugyanúgy hozzá lehessen férni az információkhoz, és hogy az országot alkotó valamennyi nép egyenlő jogokkal rendelkezzen a közszolgálati műsorszolgáltatás terén;

| 30. | felszólítja a hatóságokat, hogy különítsenek el elegendő forrásokat a koragyermekkori nevelésre, nyújtsanak szolgáltatásokat a fogyatékossággal élő gyermekeket nevelő családoknak, és szorítsák vissza a gyermekekkel szembeni erőszakot; |
| --- | --- |

30.

felszólítja a hatóságokat, hogy különítsenek el elegendő forrásokat a koragyermekkori nevelésre, nyújtsanak szolgáltatásokat a fogyatékossággal élő gyermekeket nevelő családoknak, és szorítsák vissza a gyermekekkel szembeni erőszakot;

| 31. | nyomatékosan kéri a bosznia-hercegovinai hatóságokat – a hatóságok valamennyi szintjén –, hogy tegyenek határozott előrelépéseket az oktatási reform terén egy befogadó és megkülönböztetéstől mentes oktatási rendszer elősegítése és az oktatási ágazatban tapasztalható etnikai szegregáció („két iskola egy épületben”) megszüntetése érdekében; felkéri őket arra, hogy támogassák a tanárok arra irányuló képzését, hogy elő tudják segíteni a különböző nemzetiségű diákok közötti kapcsolatépítést és részt tudjanak venni a hosszú távú kapacitásépítést célzó programokban; arra ösztönzi a bosznia-hercegovinai médiát, hogy népszerűsítse az integrált oktatást; nyomatékosan kéri az Oktatási Miniszterek Konferenciáját, hogy Bosznia-Hercegovina-szerte hozzon létre az oktatásra vonatkozó koherensebb jogi keretet, többek között a tananyagok és követelmények nagyobb mértékű összehangolása tekintetében, ami az etnikai közösségek közötti kapcsolat kialakításának első lépése; sajnálatosnak tartja, hogy Bosznia-Hercegovinában nem volt olyan nemzeti szintű ügynökség, amely részt vett volna az Unió egész életen át tartó tanulás programjában; nyomatékosan kéri az illetékes hatóságokat, hogy hozzanak létre egy ilyen ügynökséget, amely lehetővé tenné, hogy az ország részt vegyen a következő Erasmus+ programban; |
| --- | --- |

31.

nyomatékosan kéri a bosznia-hercegovinai hatóságokat – a hatóságok valamennyi szintjén –, hogy tegyenek határozott előrelépéseket az oktatási reform terén egy befogadó és megkülönböztetéstől mentes oktatási rendszer elősegítése és az oktatási ágazatban tapasztalható etnikai szegregáció („két iskola egy épületben”) megszüntetése érdekében; felkéri őket arra, hogy támogassák a tanárok arra irányuló képzését, hogy elő tudják segíteni a különböző nemzetiségű diákok közötti kapcsolatépítést és részt tudjanak venni a hosszú távú kapacitásépítést célzó programokban; arra ösztönzi a bosznia-hercegovinai médiát, hogy népszerűsítse az integrált oktatást; nyomatékosan kéri az Oktatási Miniszterek Konferenciáját, hogy Bosznia-Hercegovina-szerte hozzon létre az oktatásra vonatkozó koherensebb jogi keretet, többek között a tananyagok és követelmények nagyobb mértékű összehangolása tekintetében, ami az etnikai közösségek közötti kapcsolat kialakításának első lépése; sajnálatosnak tartja, hogy Bosznia-Hercegovinában nem volt olyan nemzeti szintű ügynökség, amely részt vett volna az Unió egész életen át tartó tanulás programjában; nyomatékosan kéri az illetékes hatóságokat, hogy hozzanak létre egy ilyen ügynökséget, amely lehetővé tenné, hogy az ország részt vegyen a következő Erasmus+ programban;

| 32. | felhívja a hatóságokat, hogy a roma gyerekek számára biztosítsák az oktatási szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférést, működjenek együtt a kapcsolódó nem kormányzati szervezetekkel annak érdekében, hogy ösztönözzék a roma családokat gyerekeik oktatásban való részvételének támogatására, és segítsék elő a roma gyerekeknek az oktatásba történő tényleges bevonását, többek között iskolaérettségi programok révén; |
| --- | --- |

32.

felhívja a hatóságokat, hogy a roma gyerekek számára biztosítsák az oktatási szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférést, működjenek együtt a kapcsolódó nem kormányzati szervezetekkel annak érdekében, hogy ösztönözzék a roma családokat gyerekeik oktatásban való részvételének támogatására, és segítsék elő a roma gyerekeknek az oktatásba történő tényleges bevonását, többek között iskolaérettségi programok révén;

| 33. | üdvözli a Föderáció illetékes minisztériumának arra irányuló határozatát, hogy átvállalja a kulturális intézmények – pl a Nemzeti Könyvtár és a Történelmi Múzeum – ideiglenes finanszírozását; felszólítja a bosznia-hercegovinai hatóságokat, hogy biztosítsák a hét nemzeti kulturális intézmény, nevezetesen a Nemzeti Múzeum, a Művészeti Galéria, a Történelmi Múzeum, az Irodalmi és Színházi Múzeum, a Filmarchívum, a Nemzeti Könyvtár és a Vakok Könyvtára helyzetének sürgős megoldására irányuló törekvéseket annak érdekében, hogy megfelelő jogi és pénzügyi státussal rendelkezzenek; hosszú távú megoldásra hív fel ezen intézmények finanszírozása tekintetében; |
| --- | --- |

33.

üdvözli a Föderáció illetékes minisztériumának arra irányuló határozatát, hogy átvállalja a kulturális intézmények – pl a Nemzeti Könyvtár és a Történelmi Múzeum – ideiglenes finanszírozását; felszólítja a bosznia-hercegovinai hatóságokat, hogy biztosítsák a hét nemzeti kulturális intézmény, nevezetesen a Nemzeti Múzeum, a Művészeti Galéria, a Történelmi Múzeum, az Irodalmi és Színházi Múzeum, a Filmarchívum, a Nemzeti Könyvtár és a Vakok Könyvtára helyzetének sürgős megoldására irányuló törekvéseket annak érdekében, hogy megfelelő jogi és pénzügyi státussal rendelkezzenek; hosszú távú megoldásra hív fel ezen intézmények finanszírozása tekintetében;

| 34. | a helyi szintű együttműködés és a támogatók, az érdekeltek és a helyi hatóságok közötti párbeszéd megerősítésére szólít fel, valamint arra, hogy összpontosítsanak a hazatérőket célzó fenntartható intézkedésekre; sürgeti a menekültek és a belső menekültek valamennyi érintett területre való visszatérésének elősegítését; felkéri az országot, hogy foglalkozzon a 7 886, háborúban eltűnt személy megoldatlan humanitárius problémájával, és javítson az Eltűnt Személyek Intézetében tapasztalható munkakörülményeken; |
| --- | --- |

34.

a helyi szintű együttműködés és a támogatók, az érdekeltek és a helyi hatóságok közötti párbeszéd megerősítésére szólít fel, valamint arra, hogy összpontosítsanak a hazatérőket célzó fenntartható intézkedésekre; sürgeti a menekültek és a belső menekültek valamennyi érintett területre való visszatérésének elősegítését; felkéri az országot, hogy foglalkozzon a 7 886, háborúban eltűnt személy megoldatlan humanitárius problémájával, és javítson az Eltűnt Személyek Intézetében tapasztalható munkakörülményeken;

| 35. | lerója tiszteletét a háborúban meggyilkolt több mint 430 férfi, nő és gyerek előtt, akiknek maradványait 2013. szeptemberében a Boszniai Szerb Köztársaságban, Prijedor közelében a tomasicai tömegsírban találták meg, és részvétét nyilvánítja ki az áldozatok hozzátartozóinak; az atrocitások mindenre kiterjedő és teljes körű kivizsgálására szólít fel; nyomatékosan kéri mindazokat, akik felfedezetlen tömegsírokkal kapcsolatos információkkal rendelkeznek, hogy ugyanúgy értesítsék a hatóságokat, ahogy az a tomasicai tömegsír esetében történt; |
| --- | --- |

35.

lerója tiszteletét a háborúban meggyilkolt több mint 430 férfi, nő és gyerek előtt, akiknek maradványait 2013. szeptemberében a Boszniai Szerb Köztársaságban, Prijedor közelében a tomasicai tömegsírban találták meg, és részvétét nyilvánítja ki az áldozatok hozzátartozóinak; az atrocitások mindenre kiterjedő és teljes körű kivizsgálására szólít fel; nyomatékosan kéri mindazokat, akik felfedezetlen tömegsírokkal kapcsolatos információkkal rendelkeznek, hogy ugyanúgy értesítsék a hatóságokat, ahogy az a tomasicai tömegsír esetében történt;

Társadalmi-gazdasági kérdések

| 36. | nyomatékosan kéri az illetékes hatóságokat, hogy a gazdasági növekedés érdekében erősítsék meg a nemzetközi gazdaságpolitikai együttműködést, hajtsanak végre további strukturális reformokat a költségvetési fegyelem fenntartása és a pénzügyi szektor stabilitásának megőrzése és a bevételi teljesítmény javítása érdekében; felszólítja továbbá a hatóságokat, hogy a jogalkotási és szabályozási keretek megerősítése révén javítsák az állami kiadások és a – számos hatásköri átfedéssel működő – hatalmas alkalmatlan közszféra összetételét és hatékonyságát, és őrizzék meg a pénzügyi szektor stabilitását; aggasztónak tartja a jog és a korrupcióellenes intézkedések erőtlen végrehajtását, ami hátráltatja a kedvező üzleti környezet kialakulását, visszatartja a külföldi befektetéseket és az informális szektor növekedéséhez vezet; megismétli, hogy a költségvetési helyzet javulása és a verseny erősödése érdekében szükség van egy egységes gazdasági térség megteremtésére és a privatizációs folyamat újraindítására; felszólítja a hatóságokat, hogy az uniós normáknak megfelelően fokozzák a környezetvédelemre irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

36.

nyomatékosan kéri az illetékes hatóságokat, hogy a gazdasági növekedés érdekében erősítsék meg a nemzetközi gazdaságpolitikai együttműködést, hajtsanak végre további strukturális reformokat a költségvetési fegyelem fenntartása és a pénzügyi szektor stabilitásának megőrzése és a bevételi teljesítmény javítása érdekében; felszólítja továbbá a hatóságokat, hogy a jogalkotási és szabályozási keretek megerősítése révén javítsák az állami kiadások és a – számos hatásköri átfedéssel működő – hatalmas alkalmatlan közszféra összetételét és hatékonyságát, és őrizzék meg a pénzügyi szektor stabilitását; aggasztónak tartja a jog és a korrupcióellenes intézkedések erőtlen végrehajtását, ami hátráltatja a kedvező üzleti környezet kialakulását, visszatartja a külföldi befektetéseket és az informális szektor növekedéséhez vezet; megismétli, hogy a költségvetési helyzet javulása és a verseny erősödése érdekében szükség van egy egységes gazdasági térség megteremtésére és a privatizációs folyamat újraindítására; felszólítja a hatóságokat, hogy az uniós normáknak megfelelően fokozzák a környezetvédelemre irányuló erőfeszítéseket;

| 37. | aggodalommal tölti el, hogy a magas állami kiadások ellenére nem hatékonyak az országban a szociális védelmi intézkedések; hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy egyenlő bánásmód legyen biztosított minden polgár, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára, a széttagolt szociális védelmi rendszerek harmonizációjára és reformjára van szükség; nyomatékosan kéri a kormányokat, hogy a makrogazdasági stabilitást veszélyeztető, rendkívül magas arányú munkanélküliség visszaszorítása érdekében javítsák az üzleti környezetet és hajtsák végre a munkaerő-piaci reformokat; további intézkedéseket sürget az országban élő nagyszámú fiatal munkanélküli munkaerő-piaci részvételének elősegítésére; |
| --- | --- |

37.

aggodalommal tölti el, hogy a magas állami kiadások ellenére nem hatékonyak az országban a szociális védelmi intézkedések; hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy egyenlő bánásmód legyen biztosított minden polgár, többek között a fogyatékossággal élő személyek számára, a széttagolt szociális védelmi rendszerek harmonizációjára és reformjára van szükség; nyomatékosan kéri a kormányokat, hogy a makrogazdasági stabilitást veszélyeztető, rendkívül magas arányú munkanélküliség visszaszorítása érdekében javítsák az üzleti környezetet és hajtsák végre a munkaerő-piaci reformokat; további intézkedéseket sürget az országban élő nagyszámú fiatal munkanélküli munkaerő-piaci részvételének elősegítésére;

Regionális együttműködés

| 38. | elismerően szól Bosznia-Hercegovina regionális együttműködésben való konstruktív szerepvállalásáról, és kéri az országot, hogy továbbra is dolgozzon a szomszédos országokkal fennálló határ- és tulajdonjogi viták rendezésén; ösztönöz az európai integrációs folyamatban részt vevő többi országgal való kapcsolatok további fejlesztésére; |
| --- | --- |

38.

elismerően szól Bosznia-Hercegovina regionális együttműködésben való konstruktív szerepvállalásáról, és kéri az országot, hogy továbbra is dolgozzon a szomszédos országokkal fennálló határ- és tulajdonjogi viták rendezésén; ösztönöz az európai integrációs folyamatban részt vevő többi országgal való kapcsolatok további fejlesztésére;

| 39. | örömmel üdvözli Bosznia-Hercegovina és Szerbia kötelezettségvállalásait a kétoldalú kapcsolatok fejlesztésére, többek között a kiadatási és visszafoglalási megállapodások aláírását, illetve a háborús, az emberiesség elleni bűncselekmények és a népirtás elkövetőivel szembeni büntetőeljárásokban való együttműködést; üdvözli a Horvátországgal kötött kétoldalú határmegállapodásokat; felhívja Bosznia-Hercegovinát, hogy továbbra is működjön együtt a Bizottsággal az Ideiglenes Megállapodás/a stabilizációs és társulási megállapodás kiigazításával kapcsolatban, különösen a határon átnyúló kereskedelem tekintetében, annak biztosítása érdekében, hogy az uniós tagállamok és a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás partnerei közötti kereskedelem folytatódjon; nyomatékosan kéri Bosznia-Hercegovinát, hogy ismerjék el a koszovói állampolgárok úti okmányait, hogy azok beléphessenek az ország területére; |
| --- | --- |

39.

örömmel üdvözli Bosznia-Hercegovina és Szerbia kötelezettségvállalásait a kétoldalú kapcsolatok fejlesztésére, többek között a kiadatási és visszafoglalási megállapodások aláírását, illetve a háborús, az emberiesség elleni bűncselekmények és a népirtás elkövetőivel szembeni büntetőeljárásokban való együttműködést; üdvözli a Horvátországgal kötött kétoldalú határmegállapodásokat; felhívja Bosznia-Hercegovinát, hogy továbbra is működjön együtt a Bizottsággal az Ideiglenes Megállapodás/a stabilizációs és társulási megállapodás kiigazításával kapcsolatban, különösen a határon átnyúló kereskedelem tekintetében, annak biztosítása érdekében, hogy az uniós tagállamok és a Közép-európai Szabadkereskedelmi Megállapodás partnerei közötti kereskedelem folytatódjon; nyomatékosan kéri Bosznia-Hercegovinát, hogy ismerjék el a koszovói állampolgárok úti okmányait, hogy azok beléphessenek az ország területére;

| 40. | ismét megerősíti a nyugat-balkáni országokra vonatkozó, európai integrációs folyamatuk fontos pillérét jelentő vízumliberalizációs rendszerre irányuló támogatását; felhívja a tagállamokat, hogy rövidítsék le a nyugat-balkáni országoknak a schengeni térségen belül vízummentes utazásra jogosult polgáraira vonatkozó menekültügyi eljárásokat, ami hatékony eszköz lehet a menedékjog iránti megalapozatlan kérelmek számának csökkentésére, ugyanakkor továbbra is biztosítja a kérelmezők számára annak jogát, hogy ügyüket egy átfogó személyes beszélgetésen ismertessék; üdvözli továbbá a németországi új koalíciós kormánynak a koalíciós megállapodásban a nemzeti menekültügyi törvénnyel kapcsolatban kifejezett szándékát, miszerint „biztonságos származási országnak” nyilvánítja Bosznia-Hercegovinát annak érdekében, hogy gyorsabbak legyenek a kérelmek kezelésére szolgáló eljárások; |
| --- | --- |

40.

ismét megerősíti a nyugat-balkáni országokra vonatkozó, európai integrációs folyamatuk fontos pillérét jelentő vízumliberalizációs rendszerre irányuló támogatását; felhívja a tagállamokat, hogy rövidítsék le a nyugat-balkáni országoknak a schengeni térségen belül vízummentes utazásra jogosult polgáraira vonatkozó menekültügyi eljárásokat, ami hatékony eszköz lehet a menedékjog iránti megalapozatlan kérelmek számának csökkentésére, ugyanakkor továbbra is biztosítja a kérelmezők számára annak jogát, hogy ügyüket egy átfogó személyes beszélgetésen ismertessék; üdvözli továbbá a németországi új koalíciós kormánynak a koalíciós megállapodásban a nemzeti menekültügyi törvénnyel kapcsolatban kifejezett szándékát, miszerint „biztonságos származási országnak” nyilvánítja Bosznia-Hercegovinát annak érdekében, hogy gyorsabbak legyenek a kérelmek kezelésére szolgáló eljárások;

o

o o

| 41. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, Bosznia-Hercegovina elnöki hivatalának, Bosznia-Hercegovina minisztertanácsának, Bosznia-Hercegovina parlamenti közgyűlésének, valamint a Bosznia-hercegovinai Föderáció és a Republika Srpska kormányának és parlamentjének |
| --- | --- |

41.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, Bosznia-Hercegovina elnöki hivatalának, Bosznia-Hercegovina minisztertanácsának, Bosznia-Hercegovina parlamenti közgyűlésének, valamint a Bosznia-hercegovinai Föderáció és a Republika Srpska kormányának és parlamentjének

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0225.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0453.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/128 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/128

---

P7_TA(2014)0103

2013. évi eredményjelentés Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságról

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság által elért eredményekről szóló 2013. évi jelentésről (2013/2883(RSP))

(2017/C 093/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2005. december 16-i határozatára, amely az országnak megadta az uniós tagjelölt ország státuszát, valamint az Európai Tanács 2012. december 13-i és 2013. június 27–28-i és 2013. december 17-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2005. december 16-i határozatára, amely az országnak megadta az uniós tagjelölt ország státuszát, valamint az Európai Tanács 2012. december 13-i és 2013. június 27–28-i és 2013. december 17-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i theszaloníki ülésének a nyugat-balkáni államok Európai Unióhoz való csatlakozásának kilátásairól szóló elnökségi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i theszaloníki ülésének a nyugat-balkáni államok Európai Unióhoz való csatlakozásának kilátásairól szóló elnökségi következtetéseire,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 845. (1993) és 817. (1993) számú határozataira, az ENSZ Közgyűlésének 47/225. számú határozatára, valamint az 1995. szeptember 13-i ideiglenes megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 845. (1993) és 817. (1993) számú határozataira, az ENSZ Közgyűlésének 47/225. számú határozatára, valamint az 1995. szeptember 13-i ideiglenes megállapodásra,

| — | tekintettel a Nemzetközi Bíróságnak az ideiglenes megállapodás alkalmazásáról szóló ítéletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Bíróságnak az ideiglenes megállapodás alkalmazásáról szóló ítéletére,

| — | tekintettel a Bizottság 2013. április 16-i, „A magas szintű csatlakozási párbeszéd keretében indított reformok végrehajtása és a jószomszédi kapcsolatok előmozdítása” című jelentésére (COM(2013)0205), az elért eredményekről szóló jelentésére (SWD(2013)0413), valamint 2013. október 16-i, „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2013–2014” című közleményére (COM(2013)0700), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2013. április 16-i, „A magas szintű csatlakozási párbeszéd keretében indított reformok végrehajtása és a jószomszédi kapcsolatok előmozdítása” című jelentésére (COM(2013)0205), az elért eredményekről szóló jelentésére (SWD(2013)0413), valamint 2013. október 16-i, „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2013–2014” című közleményére (COM(2013)0700),

| — | tekintettel a politikai pártok között 2013. március 1-jén született megállapodásra, a vizsgálóbizottság 2013. augusztus 26-i végleges jelentésére, valamint a 2013. szeptember 16-i egyetértési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a politikai pártok között 2013. március 1-jén született megállapodásra, a vizsgálóbizottság 2013. augusztus 26-i végleges jelentésére, valamint a 2013. szeptember 16-i egyetértési megállapodásra,

| — | tekintettel az országgal kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira, köztük a „Bővítés: szakpolitikák, kritériumok és az EU stratégiai érdekei” című 2012. november 22-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az országgal kapcsolatos korábbi állásfoglalásaira, köztük a „Bővítés: szakpolitikák, kritériumok és az EU stratégiai érdekei” című 2012. november 22-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Tanács – a Bizottság ezzel kapcsolatos pozitív ajánlása ellenére – az ötödik egymást követő évben is úgy határozott, hogy nem nyitja meg a csatlakozási tárgyalásokat az országgal; mivel az újabb halasztás növeli az ország közvéleményének egyre fokozódó elégedetlenségét az európai uniós integrációs folyamat patthelyzete, valamint a belföldi problémák és belső feszültségek elmélyülésének veszélye miatt; mivel a kétoldalú kérdések nem akadályozhatják a csatlakozási tárgyalások hivatalos megnyitását, jóllehet azokat még a csatlakozási folyamat vége előtt meg kell oldani; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Tanács – a Bizottság ezzel kapcsolatos pozitív ajánlása ellenére – az ötödik egymást követő évben is úgy határozott, hogy nem nyitja meg a csatlakozási tárgyalásokat az országgal; mivel az újabb halasztás növeli az ország közvéleményének egyre fokozódó elégedetlenségét az európai uniós integrációs folyamat patthelyzete, valamint a belföldi problémák és belső feszültségek elmélyülésének veszélye miatt; mivel a kétoldalú kérdések nem akadályozhatják a csatlakozási tárgyalások hivatalos megnyitását, jóllehet azokat még a csatlakozási folyamat vége előtt meg kell oldani;

| B. | mivel a jogállamiság, a médiaszabadság, a regionális együttműködés és a jószomszédi kapcsolatok az uniós bővítési folyamat elengedhetetlen elemei; |
| --- | --- |

B.

mivel a jogállamiság, a médiaszabadság, a regionális együttműködés és a jószomszédi kapcsolatok az uniós bővítési folyamat elengedhetetlen elemei;

| C. | mivel a kétoldalú kérdésekkel – konstruktív szellemben – a lehető leghamarabb foglalkozni kell, figyelembe véve az ENSZ és az EU elveit és értékeit; |
| --- | --- |

C.

mivel a kétoldalú kérdésekkel – konstruktív szellemben – a lehető leghamarabb foglalkozni kell, figyelembe véve az ENSZ és az EU elveit és értékeit;

| 1. | ismételten sürgeti a Tanácsot, hogy további késedelem nélkül tűzze ki a csatlakozási tárgyalások megkezdésének időpontját; |
| --- | --- |

1.

ismételten sürgeti a Tanácsot, hogy további késedelem nélkül tűzze ki a csatlakozási tárgyalások megkezdésének időpontját;

| 2. | felszólítja Görögországot, hogy uniós elnöki pozícióját használja ki arra, hogy lendületet adjon az ország európai integrációs folyamatának, egyúttal megerősítve a 2003-as theszaloníki cselekvési programban szereplő elkötelezettségét és pozitív környezetet teremtve a kétoldalú nézeteltéréseknek az európai értékek és elvek szellemében történő rendezéséhez; felhívja a görög elnökséget, hogy használja ki a vezető szerepéből fakadó pozitív dinamikát új kezdeményezések kidolgozására, amelyek segítségével a tárgyalásokban beállt jelenlegi patthelyzet feloldható, és igyekezzen megoldást találni; |
| --- | --- |

2.

felszólítja Görögországot, hogy uniós elnöki pozícióját használja ki arra, hogy lendületet adjon az ország európai integrációs folyamatának, egyúttal megerősítve a 2003-as theszaloníki cselekvési programban szereplő elkötelezettségét és pozitív környezetet teremtve a kétoldalú nézeteltéréseknek az európai értékek és elvek szellemében történő rendezéséhez; felhívja a görög elnökséget, hogy használja ki a vezető szerepéből fakadó pozitív dinamikát új kezdeményezések kidolgozására, amelyek segítségével a tárgyalásokban beállt jelenlegi patthelyzet feloldható, és igyekezzen megoldást találni;

| 3. | arra ösztönzi az országot, hogy szilárdítsa meg a reformokat, és változtasson az ország európai jövőjét még mindig akadályozó politikákon és gyakorlatokon, valamint gondoskodjon valódi előrehaladásról az Európai Tanács következtetéseiben, pontosabban a bővítési, stabilizációs és társulási folyamatról szóló nyilatkozataiban meghatározott kulcsterületeken; úgy véli, hogy az Unióval folytatott tárgyalások megkezdése pozitív lépés az ország szomszédaival jelenleg fennálló viták megoldása felé, és egyben további reformokat indíthat el az országban fennálló helyzet javítására; |
| --- | --- |

3.

arra ösztönzi az országot, hogy szilárdítsa meg a reformokat, és változtasson az ország európai jövőjét még mindig akadályozó politikákon és gyakorlatokon, valamint gondoskodjon valódi előrehaladásról az Európai Tanács következtetéseiben, pontosabban a bővítési, stabilizációs és társulási folyamatról szóló nyilatkozataiban meghatározott kulcsterületeken; úgy véli, hogy az Unióval folytatott tárgyalások megkezdése pozitív lépés az ország szomszédaival jelenleg fennálló viták megoldása felé, és egyben további reformokat indíthat el az országban fennálló helyzet javítására;

| 4. | a Bizottság pozitív ajánlására és a magas szintű csatlakozási párbeszéd eredményeinek pozitív bizottsági értékelésére való tekintettel, ugyanakkor a visszaesés kockázatára figyelmeztetve sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az Európai Tanács úgy döntött, nem ismétli meg 2012. decemberi határozatát, melyben arra a következtetésre jutott, hogy nagyrészt osztja a Bizottság álláspontját, előrebocsátotta, hogy a soron következő elnökség ideje alatt határozat születhet a csatlakozási tárgyalások megnyitásáról, és tudomásul vette, hogy a Bizottság vállalja az ennek lehetővé tételéhez szükséges valamennyi előkészítő munka elvégzését; |
| --- | --- |

4.

a Bizottság pozitív ajánlására és a magas szintű csatlakozási párbeszéd eredményeinek pozitív bizottsági értékelésére való tekintettel, ugyanakkor a visszaesés kockázatára figyelmeztetve sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az Európai Tanács úgy döntött, nem ismétli meg 2012. decemberi határozatát, melyben arra a következtetésre jutott, hogy nagyrészt osztja a Bizottság álláspontját, előrebocsátotta, hogy a soron következő elnökség ideje alatt határozat születhet a csatlakozási tárgyalások megnyitásáról, és tudomásul vette, hogy a Bizottság vállalja az ennek lehetővé tételéhez szükséges valamennyi előkészítő munka elvégzését;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a csatlakozási tárgyalások megnyitásának további késedelme egyre nagyobb és kiszámíthatatlan költségekkel jár az ország és a regionális stabilitás szempontjából; felszólítja a kormányt és a Bizottságot, hogy végezzenek mennyiségi elemzést arról, milyen potenciális társadalmi és gazdasági költségei vannak az országban annak, illetve milyen országos és regionális következményekkel és kockázatokkal jár az, hogy a Tanács nem képes kitűzni a csatlakozási tárgyalások megkezdésének időpontját; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a csatlakozási tárgyalások megnyitásának további késedelme egyre nagyobb és kiszámíthatatlan költségekkel jár az ország és a regionális stabilitás szempontjából; felszólítja a kormányt és a Bizottságot, hogy végezzenek mennyiségi elemzést arról, milyen potenciális társadalmi és gazdasági költségei vannak az országban annak, illetve milyen országos és regionális következményekkel és kockázatokkal jár az, hogy a Tanács nem képes kitűzni a csatlakozási tárgyalások megkezdésének időpontját;

| 6. | kitart amellett, hogy valamennyi tagjelölt és potenciálisan tagjelölt országgal saját érdemeik alapján kell foglalkozni; |
| --- | --- |

6.

kitart amellett, hogy valamennyi tagjelölt és potenciálisan tagjelölt országgal saját érdemeik alapján kell foglalkozni;

| 7. | az ország előtt álló igen jelentős kihívások ellenére egyetért a Bizottság azon következtetésével, hogy az ország az uniós vívmányok tekintetében a jogharmonizáció magas szintjét érte el a csatlakozási folyamatban elért stádiumához képest, és hogy a koppenhágai kritériumok kellőképpen teljesültek ahhoz, hogy megkezdődhessenek a csatlakozási tárgyalások; megjegyzi, hogy az uniós eljárások értelmében új tagokat csak akkor vesznek fel, ha valamennyi követelménynek megfelelnek; egyetért a Bizottsággal abban, hogy a jog érvényesüléséről, a demokráciáról és az emberi jogokról szóló 23. és 24. fejezetek megnyitása éppen azokon a területeken fogja előmozdítani az előrelépést, amelyekkel kapcsolatban egyes tagállamok aggályokat fogalmaztak meg; |
| --- | --- |

7.

az ország előtt álló igen jelentős kihívások ellenére egyetért a Bizottság azon következtetésével, hogy az ország az uniós vívmányok tekintetében a jogharmonizáció magas szintjét érte el a csatlakozási folyamatban elért stádiumához képest, és hogy a koppenhágai kritériumok kellőképpen teljesültek ahhoz, hogy megkezdődhessenek a csatlakozási tárgyalások; megjegyzi, hogy az uniós eljárások értelmében új tagokat csak akkor vesznek fel, ha valamennyi követelménynek megfelelnek; egyetért a Bizottsággal abban, hogy a jog érvényesüléséről, a demokráciáról és az emberi jogokról szóló 23. és 24. fejezetek megnyitása éppen azokon a területeken fogja előmozdítani az előrelépést, amelyekkel kapcsolatban egyes tagállamok aggályokat fogalmaztak meg;

| 8. | felhívja az Európai Tanácsot, hogy támogassa az átvilágítási folyamatot, különösen a 23. és 24. fejezet tekintetében; úgy véli, hogy az átvilágítás lendületet ad a reformoknak, és segítségével az ország jobban tudja kezelni az általában a tagjelölt országok előtt álló kihívásokat, köztük a jogállamiság hatékonyságának fokozását, az igazságszolgáltatás és a közigazgatás reformját, illetve az etnikumok közötti kohézió erősítését; |
| --- | --- |

8.

felhívja az Európai Tanácsot, hogy támogassa az átvilágítási folyamatot, különösen a 23. és 24. fejezet tekintetében; úgy véli, hogy az átvilágítás lendületet ad a reformoknak, és segítségével az ország jobban tudja kezelni az általában a tagjelölt országok előtt álló kihívásokat, köztük a jogállamiság hatékonyságának fokozását, az igazságszolgáltatás és a közigazgatás reformját, illetve az etnikumok közötti kohézió erősítését;

| 9. | üdvözli az ország stabilizációs és csatlakozási megállapodás szerinti kötelezettségvállalásainak teljesítését és az uniós vívmányokkal való jogharmonizáció előrehaladott állapotát; felszólítja a Tanácsot, hogy fogadja el a stabilizációs és társulási megállapodás második szakaszára történő átlépésre vonatkozó bizottsági ajánlásokat, az említett megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban; |
| --- | --- |

9.

üdvözli az ország stabilizációs és csatlakozási megállapodás szerinti kötelezettségvállalásainak teljesítését és az uniós vívmányokkal való jogharmonizáció előrehaladott állapotát; felszólítja a Tanácsot, hogy fogadja el a stabilizációs és társulási megállapodás második szakaszára történő átlépésre vonatkozó bizottsági ajánlásokat, az említett megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a jószomszédi kapcsolatok és a regionális együttműködés az ország uniós csatlakozási folyamatának elengedhetetlen pillérei, ideértve az ország elnevezéséhez fűződő problémának az ENSZ keretében történő, tárgyalásokon alapuló és kölcsönösen elfogadható rendezését is; tekintettel az országban élő albán kisebbségre, valamint az egyéb szomszédos országokkal, elsősorban Görögországgal és Bulgáriával szemben fennálló, érzékeny kétoldalú vitákra, a Bizottsággal egyetértve ismételten megerősíti azon álláspontját, miszerint a csatlakozási folyamat során a kétoldalú kérdésekkel a lehető legkorábban, lehetőleg még a csatlakozási tárgyalások megkezdése előtt kell foglalkozni, konstruktív és jószomszédi szellemben zajló, a közös európai jövőt szem előtt tartó intenzív és nyílt párbeszéd keretében; emlékeztet arra, hogy minden olyan gesztust, vitatott fellépést vagy nyilatkozatot el kell kerülni, amely hátrányosan érinthetné a jószomszédi kapcsolatokat; a három oldal, Athén, Szófia és Szkopje jószomszédi kapcsolatainak kialakítása érdekében konkrétabb eredményeket követel az együttműködés terén; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a jószomszédi kapcsolatok és a regionális együttműködés az ország uniós csatlakozási folyamatának elengedhetetlen pillérei, ideértve az ország elnevezéséhez fűződő problémának az ENSZ keretében történő, tárgyalásokon alapuló és kölcsönösen elfogadható rendezését is; tekintettel az országban élő albán kisebbségre, valamint az egyéb szomszédos országokkal, elsősorban Görögországgal és Bulgáriával szemben fennálló, érzékeny kétoldalú vitákra, a Bizottsággal egyetértve ismételten megerősíti azon álláspontját, miszerint a csatlakozási folyamat során a kétoldalú kérdésekkel a lehető legkorábban, lehetőleg még a csatlakozási tárgyalások megkezdése előtt kell foglalkozni, konstruktív és jószomszédi szellemben zajló, a közös európai jövőt szem előtt tartó intenzív és nyílt párbeszéd keretében; emlékeztet arra, hogy minden olyan gesztust, vitatott fellépést vagy nyilatkozatot el kell kerülni, amely hátrányosan érinthetné a jószomszédi kapcsolatokat; a három oldal, Athén, Szófia és Szkopje jószomszédi kapcsolatainak kialakítása érdekében konkrétabb eredményeket követel az együttműködés terén;

| 11. | egyetért a Bizottság azon megállapításával, amely szerint amennyiben az Európai Tanácsnak továbbra sem sikerül eredményeket felmutatnia az ország uniós csatlakozása tekintetében, veszélybe kerülhet az uniós bővítési folyamat hitelessége; hozzáteszi, hogy ez a sikertelenség azt is megnehezíti, hogy kialakuljon az Unióval kapcsolatos reformintézkedések ösztönzéséhez szükséges légkör; megjegyzi, hogy maga a csatlakozási folyamat is lendületet ad a reformok befejezésének; |
| --- | --- |

11.

egyetért a Bizottság azon megállapításával, amely szerint amennyiben az Európai Tanácsnak továbbra sem sikerül eredményeket felmutatnia az ország uniós csatlakozása tekintetében, veszélybe kerülhet az uniós bővítési folyamat hitelessége; hozzáteszi, hogy ez a sikertelenség azt is megnehezíti, hogy kialakuljon az Unióval kapcsolatos reformintézkedések ösztönzéséhez szükséges légkör; megjegyzi, hogy maga a csatlakozási folyamat is lendületet ad a reformok befejezésének;

| 12. | úgy véli, hogy azzal, hogy a két fél közel 20 éve nem képes kölcsönösen elfogadható, méltányos és tisztességes módon rendezni a névvitát, megkérdőjelezi magának a cél eléréséhez kialakított keretnek a hitelességét, amihez mindenképpen erőfeszítésekre van szükség; felhívja a figyelmet arra, hogy ez a helyzet az ENSZ-közvetítő minden erőfeszítése, illetve a feleknek a megoldás megtalálására irányuló valódi politikai akarata ellenére áll fenn; ismételten rámutat azonban arra, hogy az uniós csatlakozási folyamat hátráltatása céljából nem szabad eszközként a kétoldalú kérdéseket felhasználni; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy azzal, hogy a két fél közel 20 éve nem képes kölcsönösen elfogadható, méltányos és tisztességes módon rendezni a névvitát, megkérdőjelezi magának a cél eléréséhez kialakított keretnek a hitelességét, amihez mindenképpen erőfeszítésekre van szükség; felhívja a figyelmet arra, hogy ez a helyzet az ENSZ-közvetítő minden erőfeszítése, illetve a feleknek a megoldás megtalálására irányuló valódi politikai akarata ellenére áll fenn; ismételten rámutat azonban arra, hogy az uniós csatlakozási folyamat hátráltatása céljából nem szabad eszközként a kétoldalú kérdéseket felhasználni;

| 13. | üdvözli ezzel kapcsolatban Matthew Nimetz ENSZ-különmegbízott földrajzi jelzőt tartalmazó összetett névvel kapcsolatos javaslatát, és úgy véli, hogy az megfelelő alapul szolgálhat a megegyezéshez, amennyiben a macedón nemzetiséget, identitást, kultúrát és nyelvet nem kérdőjelezik meg; |
| --- | --- |

13.

üdvözli ezzel kapcsolatban Matthew Nimetz ENSZ-különmegbízott földrajzi jelzőt tartalmazó összetett névvel kapcsolatos javaslatát, és úgy véli, hogy az megfelelő alapul szolgálhat a megegyezéshez, amennyiben a macedón nemzetiséget, identitást, kultúrát és nyelvet nem kérdőjelezik meg;

| 14. | felszólítja Görögországot, hogy – a Bizottság, a Tanács és a Parlament, valamint maga az ország érdekelt feleivel együttműködve – az uniós elnöki pozícióját használja ki arra, hogy új politikai lendületet adjon a névvita haladéktalan és kölcsönösen elfogadható rendezésére irányuló valódi és őszinte erőfeszítéseknek; tudomásul veszi a Nemzetközi Bíróságnak az 1995. szeptember 13-i ideiglenes megállapodás alkalmazásáról szóló 2011. december 5-i ítéletét, úgy véli, hogy az ország vezetésének és az Uniónak ellentmondásmentesen fel kell vázolniuk a nyilvánosság számára annak előnyeit, hogy a kérdésről szóló népszavazás előtt megoldást találjanak; üdvözli az Evángelosz Venizélosz görög külügyminiszter és Laurent Fabius francia külügyminiszter közötti, az országgal foglalkozó találkozókat és tárgyalásokat, azt remélve, hogy ezek a névvita lehetséges megoldásával kapcsolatos jövőbeli pozitív fejleményeket jelzik; |
| --- | --- |

14.

felszólítja Görögországot, hogy – a Bizottság, a Tanács és a Parlament, valamint maga az ország érdekelt feleivel együttműködve – az uniós elnöki pozícióját használja ki arra, hogy új politikai lendületet adjon a névvita haladéktalan és kölcsönösen elfogadható rendezésére irányuló valódi és őszinte erőfeszítéseknek; tudomásul veszi a Nemzetközi Bíróságnak az 1995. szeptember 13-i ideiglenes megállapodás alkalmazásáról szóló 2011. december 5-i ítéletét, úgy véli, hogy az ország vezetésének és az Uniónak ellentmondásmentesen fel kell vázolniuk a nyilvánosság számára annak előnyeit, hogy a kérdésről szóló népszavazás előtt megoldást találjanak; üdvözli az Evángelosz Venizélosz görög külügyminiszter és Laurent Fabius francia külügyminiszter közötti, az országgal foglalkozó találkozókat és tárgyalásokat, azt remélve, hogy ezek a névvita lehetséges megoldásával kapcsolatos jövőbeli pozitív fejleményeket jelzik;

| 15. | örömmel értesült arról, hogy kilenc hónap alatt öt jó hangulatú találkozóra került sor az ország és Bulgária munkacsoportjai között; úgy véli, hogy a két ország között felmerülő elmélyült történelmi, társadalmi és egyéb közös kérdéseket leginkább az ilyen szellemben folytatott párbeszédek során lehet megtárgyalni, ideértve a médiával, a jogrendszerrel és az egyéb hatóságokkal folytatott együttműködést is; jelentős lépések megtételét szorgalmazza a kétoldalú megállapodás mint e tekintetben megfelelő keret mihamarabbi elérése érdekében; |
| --- | --- |

15.

örömmel értesült arról, hogy kilenc hónap alatt öt jó hangulatú találkozóra került sor az ország és Bulgária munkacsoportjai között; úgy véli, hogy a két ország között felmerülő elmélyült történelmi, társadalmi és egyéb közös kérdéseket leginkább az ilyen szellemben folytatott párbeszédek során lehet megtárgyalni, ideértve a médiával, a jogrendszerrel és az egyéb hatóságokkal folytatott együttműködést is; jelentős lépések megtételét szorgalmazza a kétoldalú megállapodás mint e tekintetben megfelelő keret mihamarabbi elérése érdekében;

| 16. | ismételten aggodalommal állapítja meg, hogy a jelenlegi vitában történelmi érvek hangoznak el, és újólag pozitív lépések megtételére szólít fel a szomszédos uniós tagállamokkal közös események és személyiségek együttes megünneplése tekintetében, mivel ez hozzájárulna a történelem jobb megértéséhez és a jószomszédi kapcsolatok kialakulásához; bátorítja a történelemmel és oktatással foglalkozó közös szakértői bizottságok létrehozására irányuló kísérleteket, amelyek a tudományos együttműködést megerősítve és a fiatal generációk szomszédos népek iránti pozitív hozzáállását előmozdítva hozzájárulnának a történelem objektív értelmezéséhez; sürgeti a hatóságokat, hogy vezessenek be a történelem ideológiai értelmezésétől mentes olyan tananyagokat, amelyek a kölcsönös megértést kívánják elősegíteni; |
| --- | --- |

16.

ismételten aggodalommal állapítja meg, hogy a jelenlegi vitában történelmi érvek hangoznak el, és újólag pozitív lépések megtételére szólít fel a szomszédos uniós tagállamokkal közös események és személyiségek együttes megünneplése tekintetében, mivel ez hozzájárulna a történelem jobb megértéséhez és a jószomszédi kapcsolatok kialakulásához; bátorítja a történelemmel és oktatással foglalkozó közös szakértői bizottságok létrehozására irányuló kísérleteket, amelyek a tudományos együttműködést megerősítve és a fiatal generációk szomszédos népek iránti pozitív hozzáállását előmozdítva hozzájárulnának a történelem objektív értelmezéséhez; sürgeti a hatóságokat, hogy vezessenek be a történelem ideológiai értelmezésétől mentes olyan tananyagokat, amelyek a kölcsönös megértést kívánják elősegíteni;

| 17. | elismerését fejezi ki az országnak a regionális együttműködés terén továbbra is betöltött konstruktív szerepéért és a regionális együttműködéshez való pozitív hozzájárulásáért, és üdvözli az ország aktív részvételét a regionális kezdeményezésekben, köztük a közép-európai kezdeményezésben (CEI) és a migrációra, a menekültügyre és a menedékkérőkre vonatkozó regionális kezdeményezésben (MARRI); gratulál az országnak a délkelet-európai együttműködési folyamat (SEECP) elnökeként eltöltött időszak (2012. június – 2013. június) sikeres lezárásáért, és ezzel kapcsolatban üdvözli annak elősegítését, hogy a folyamat mindenre kiterjedjen, ami jelentősen hozzájárult a regionális együttműködés további erősítéséhez; |
| --- | --- |

17.

elismerését fejezi ki az országnak a regionális együttműködés terén továbbra is betöltött konstruktív szerepéért és a regionális együttműködéshez való pozitív hozzájárulásáért, és üdvözli az ország aktív részvételét a regionális kezdeményezésekben, köztük a közép-európai kezdeményezésben (CEI) és a migrációra, a menekültügyre és a menedékkérőkre vonatkozó regionális kezdeményezésben (MARRI); gratulál az országnak a délkelet-európai együttműködési folyamat (SEECP) elnökeként eltöltött időszak (2012. június – 2013. június) sikeres lezárásáért, és ezzel kapcsolatban üdvözli annak elősegítését, hogy a folyamat mindenre kiterjedjen, ami jelentősen hozzájárult a regionális együttműködés további erősítéséhez;

| 18. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy vegyék fel az országot az új délkelet-európai makroregionális együttműködési megközelítés keretébe, az adriai és jón-tengeri makrorégióra vonatkozó stratégiai és transznacionális programba; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy vegyék fel az országot az új délkelet-európai makroregionális együttműködési megközelítés keretébe, az adriai és jón-tengeri makrorégióra vonatkozó stratégiai és transznacionális programba;

| 19. | kitart amellett, hogy a 2012. december 24-ei eseményeket követően felállított parlamenti vizsgálóbizottság ajánlásait a lehető legteljesebb mértékben meg kell valósítani amellett, hogy minden félnek be kell tartania az egyetértési megállapodást, mivel mindkét feltétel elengedhetetlen ahhoz, hogy az ország visszatérjen az euroatlanti perspektívához; büszke a bővítésért felelős biztos és maga az Európai Parlament szerepére a 2013. március 1-jei megállapodás elérésében, ugyanakkor elismeri, hogy a kölcsönös konstruktív párbeszéd és együttműködés kialakítása, valamint a bojkottálás alkalmazásának visszautasítása a politikai pártok feladata annak érdekében, hogy lehetővé váljon a kormányzat teljes körű, független jogalkotási felügyelete és az európai demokratikus normák megőrzése; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a kormányzat és a politikai pártok – a politikai stabilitás fenntartása érdekében – egyaránt a kapcsolatok javításán dolgozzanak; |
| --- | --- |

19.

kitart amellett, hogy a 2012. december 24-ei eseményeket követően felállított parlamenti vizsgálóbizottság ajánlásait a lehető legteljesebb mértékben meg kell valósítani amellett, hogy minden félnek be kell tartania az egyetértési megállapodást, mivel mindkét feltétel elengedhetetlen ahhoz, hogy az ország visszatérjen az euroatlanti perspektívához; büszke a bővítésért felelős biztos és maga az Európai Parlament szerepére a 2013. március 1-jei megállapodás elérésében, ugyanakkor elismeri, hogy a kölcsönös konstruktív párbeszéd és együttműködés kialakítása, valamint a bojkottálás alkalmazásának visszautasítása a politikai pártok feladata annak érdekében, hogy lehetővé váljon a kormányzat teljes körű, független jogalkotási felügyelete és az európai demokratikus normák megőrzése; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a kormányzat és a politikai pártok – a politikai stabilitás fenntartása érdekében – egyaránt a kapcsolatok javításán dolgozzanak;

| 20. | üdvözli az EBESZ/Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) választási megfigyelő küldöttségének következtetéseit, melyek szerint a tavaszi helyhatósági választásokat hatékony módon bonyolították le; aggodalmát fejezi ki a médiatámogatás egyensúlyának kérdése, az adminisztratív erőforrások felhasználásával kapcsolatban az állami és a párttevékenységek közötti határok elmosódása, valamint az albániai Pustecből érkező szavazók nyilvántartásba vételével kapcsolatban bejelentett szabálytalanságok miatt; támogatja a kormány elkötelezettségét az EBESZ/ODIHR választási reformra irányuló ajánlásainak teljes körű betartása mellett; hangsúlyozza, hogy a politikai pártok átlátható finanszírozása és elszámoltathatóságának növelése érdekében további erőfeszítésekre van szükség; fellépést sürget az ellen, hogy a választási kampányok során elmosódjanak az állami és a párttevékenységek közötti határok, valamint szorgalmazza a szavazói nyilvántartás ellenőrzésére vonatkozó, pártok közötti megállapodás garantálását; |
| --- | --- |

20.

üdvözli az EBESZ/Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) választási megfigyelő küldöttségének következtetéseit, melyek szerint a tavaszi helyhatósági választásokat hatékony módon bonyolították le; aggodalmát fejezi ki a médiatámogatás egyensúlyának kérdése, az adminisztratív erőforrások felhasználásával kapcsolatban az állami és a párttevékenységek közötti határok elmosódása, valamint az albániai Pustecből érkező szavazók nyilvántartásba vételével kapcsolatban bejelentett szabálytalanságok miatt; támogatja a kormány elkötelezettségét az EBESZ/ODIHR választási reformra irányuló ajánlásainak teljes körű betartása mellett; hangsúlyozza, hogy a politikai pártok átlátható finanszírozása és elszámoltathatóságának növelése érdekében további erőfeszítésekre van szükség; fellépést sürget az ellen, hogy a választási kampányok során elmosódjanak az állami és a párttevékenységek közötti határok, valamint szorgalmazza a szavazói nyilvántartás ellenőrzésére vonatkozó, pártok közötti megállapodás garantálását;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a közigazgatás professzionalizmusát és függetlenségét minden szinten megvalósuló szakpolitikai fejlesztésekkel biztosítani kell; nyugtázza, hogy a közalkalmazottakra, illetve a köztisztviselőkre vonatkozó törvényeket a parlament 2014. január 8-án első olvasatban elfogadta; fontosnak tartja, hogy az új jogi keret az átláthatóság, valamint az érdemen alapuló és kiegyensúlyozott képviselet alapelveit is tartalmazza; felszólítja a kormányt, hogy – a közkiadások és a közbeszerzések területéhez hasonlóan – folytassa a fentiekkel kapcsolatosan szükséges reformokat is, mivel annak pozitív hatásai lesznek a kormányzás minőségére; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a közigazgatás professzionalizmusát és függetlenségét minden szinten megvalósuló szakpolitikai fejlesztésekkel biztosítani kell; nyugtázza, hogy a közalkalmazottakra, illetve a köztisztviselőkre vonatkozó törvényeket a parlament 2014. január 8-án első olvasatban elfogadta; fontosnak tartja, hogy az új jogi keret az átláthatóság, valamint az érdemen alapuló és kiegyensúlyozott képviselet alapelveit is tartalmazza; felszólítja a kormányt, hogy – a közkiadások és a közbeszerzések területéhez hasonlóan – folytassa a fentiekkel kapcsolatosan szükséges reformokat is, mivel annak pozitív hatásai lesznek a kormányzás minőségére;

| 22. | sürgeti a demokrácia elmélyítését a költségvetés decentralizálására irányuló határozott lépések révén, sajnálatát kifejezve e költségvetés múlt évi csökkentése miatt, várakozással tekintve azonban a decentralizáció helyzetéről szóló felméréssel kapcsolatos jelentésre, üdvözölve továbbá az önkormányzatok központi költségvetésében szereplő bevételek egyre nagyobb arányát a helyi önkormányzatok iránti tisztelet megerősítésére irányuló további fellépéseken keresztül, különösen azokban az esetekben, amelyekben a helyi szinten irányító pártok nemzeti szinten nincsenek hatalmi pozícióban; |
| --- | --- |

22.

sürgeti a demokrácia elmélyítését a költségvetés decentralizálására irányuló határozott lépések révén, sajnálatát kifejezve e költségvetés múlt évi csökkentése miatt, várakozással tekintve azonban a decentralizáció helyzetéről szóló felméréssel kapcsolatos jelentésre, üdvözölve továbbá az önkormányzatok központi költségvetésében szereplő bevételek egyre nagyobb arányát a helyi önkormányzatok iránti tisztelet megerősítésére irányuló további fellépéseken keresztül, különösen azokban az esetekben, amelyekben a helyi szinten irányító pártok nemzeti szinten nincsenek hatalmi pozícióban;

| 23. | üdvözli a régióbeli többi ország által az európai integrációs folyamatban elért eredményeket, ugyanakkor aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a csatlakozási tárgyalások megnyitásának további késedelme túlzott egyenlőtlenséget teremthet ezen a téren a régióban, ami tovább veszélyeztetheti az etnikumok közötti jó kapcsolatokat, és azt az érzetet keltheti minden macedón állampolgárban, hogy „lemaradásban van”; elítéli az ultranacionalizmus minden formáját az összes országban; diszkriminációellenes politikákat és toleranciát szorgalmaz a társadalomban, vallási, etnikai és nyelvi hovatartozástól függetlenül; |
| --- | --- |

23.

üdvözli a régióbeli többi ország által az európai integrációs folyamatban elért eredményeket, ugyanakkor aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a csatlakozási tárgyalások megnyitásának további késedelme túlzott egyenlőtlenséget teremthet ezen a téren a régióban, ami tovább veszélyeztetheti az etnikumok közötti jó kapcsolatokat, és azt az érzetet keltheti minden macedón állampolgárban, hogy „lemaradásban van”; elítéli az ultranacionalizmus minden formáját az összes országban; diszkriminációellenes politikákat és toleranciát szorgalmaz a társadalomban, vallási, etnikai és nyelvi hovatartozástól függetlenül;

| 24. | támogatja az ohridi keretmegállapodás felülvizsgálatának lezárására és ajánlásai végrehajtásának megkezdésére irányuló bizottsági felszólítást; |
| --- | --- |

24.

támogatja az ohridi keretmegállapodás felülvizsgálatának lezárására és ajánlásai végrehajtásának megkezdésére irányuló bizottsági felszólítást;

| 25. | megjegyzi, hogy az országban élő albán lakossággal folytatott politikai párbeszéd további erősítése jelentősen hozzájárul a regionális stabilitáshoz és együttműködéshez; |
| --- | --- |

25.

megjegyzi, hogy az országban élő albán lakossággal folytatott politikai párbeszéd további erősítése jelentősen hozzájárul a regionális stabilitáshoz és együttműködéshez;

| 26. | sürgeti a kormányt, a médiát, a tudományos közösséget, a civil társadalmat és minden érintett érdekelt felet, hogy egyértelműen jelezzék a nyilvánosság felé, hogy a nemzeti hovatartozáson alapuló diszkriminációt – többek között az igazságszolgáltatási rendszer, a média, a foglalkoztatás és a szociális lehetőségek tekintetében – nem tűrik el az országban; hangsúlyozza e fellépések fontosságát a különböző etnikai közösségek integrációja, valamint az ország stabilitása és európai integrációja szempontjából; |
| --- | --- |

26.

sürgeti a kormányt, a médiát, a tudományos közösséget, a civil társadalmat és minden érintett érdekelt felet, hogy egyértelműen jelezzék a nyilvánosság felé, hogy a nemzeti hovatartozáson alapuló diszkriminációt – többek között az igazságszolgáltatási rendszer, a média, a foglalkoztatás és a szociális lehetőségek tekintetében – nem tűrik el az országban; hangsúlyozza e fellépések fontosságát a különböző etnikai közösségek integrációja, valamint az ország stabilitása és európai integrációja szempontjából;

| 27. | sajnálja, hogy nem történtek újabb előrelépések az integrált oktatás terén, valamint hogy nem finanszírozzák az integrált oktatásra vonatkozó stratégia végrehajtását; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a fiatalok egyre kevésbé sajátítják el tökéletesen egymás nyelvét; fellépést sürget ebben a kérdésben annak érdekében, hogy elkerüljék az elkülönülés fokozódását, valamint az iskoláskorú gyermekek közötti, esetlegesen etnikai alapú konfliktusokat; ugyanakkor hangsúlyozza a nem kötelező és befogadó jellegű kétnyelvű oktatás előmozdításának jelentőségét; továbbra is aggodalmát fejezi ki a roma tanulók iskolai elkülönítése miatt; |
| --- | --- |

27.

sajnálja, hogy nem történtek újabb előrelépések az integrált oktatás terén, valamint hogy nem finanszírozzák az integrált oktatásra vonatkozó stratégia végrehajtását; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a fiatalok egyre kevésbé sajátítják el tökéletesen egymás nyelvét; fellépést sürget ebben a kérdésben annak érdekében, hogy elkerüljék az elkülönülés fokozódását, valamint az iskoláskorú gyermekek közötti, esetlegesen etnikai alapú konfliktusokat; ugyanakkor hangsúlyozza a nem kötelező és befogadó jellegű kétnyelvű oktatás előmozdításának jelentőségét; továbbra is aggodalmát fejezi ki a roma tanulók iskolai elkülönítése miatt;

| 28. | úgy véli, hogy a helyes demokratikus normáknak megfelelő népszámlálás lebonyolítása előtt álló akadályokat – átmeneti megoldásként – a népesség-nyilvántartás kialakításával részben meg lehet szüntetni; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a helyes demokratikus normáknak megfelelő népszámlálás lebonyolítása előtt álló akadályokat – átmeneti megoldásként – a népesség-nyilvántartás kialakításával részben meg lehet szüntetni;

| 29. | sajnálatát fejezi ki az ország médiaszabadsággal kapcsolatos hírnevének romlása miatt; osztja a Bizottság azzal kapcsolatos aggodalmait, hogy a véleménynyilvánítás szabadságának a politikai befolyástól mentes, sokszínű és plurális média révén történő biztosítása jelentős kihívást jelent az ország számára; rámutat ezzel kapcsolatban, hogy a médiapluralizmus hiánya részben a kormányhirdetéseknek tudható be; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a közszolgálati műsorszolgáltatás függetlenségét és fenntarthatóságát, arra ösztönözve a hatóságokat, hogy a médiatörvény tervezetébe építsenek be erre vonatkozó biztosítékokat; úgy véli, hogy a jelenlegi médiatörvény-tervezettel kapcsolatban további konzultációkat és párbeszédeket kellene folytatni, ezzel biztosítva, hogy egy ilyen jelentős reformot csak az ország újságírói közösségének széles körű támogatásával vigyenek véghez; rámutat, hogy a kormányzat és a médiaközösség közötti bizalom helyreállításához és újraépítéséhez több erőfeszítésre van szükség; támogatja az ország médiaintézetének a civil társadalom és a média közötti kapcsolatok fokozásáról szóló „fehér könyv” kiadására irányuló, uniós támogatású kezdeményezését; kiemeli, hogy további erőfeszítéseket kell tenni a médiában dolgozók jogainak és függetlenségének védelme érdekében; hangsúlyozza a média tulajdonviszonyainak tekintetében az átláthatóság szükségességét; |
| --- | --- |

29.

sajnálatát fejezi ki az ország médiaszabadsággal kapcsolatos hírnevének romlása miatt; osztja a Bizottság azzal kapcsolatos aggodalmait, hogy a véleménynyilvánítás szabadságának a politikai befolyástól mentes, sokszínű és plurális média révén történő biztosítása jelentős kihívást jelent az ország számára; rámutat ezzel kapcsolatban, hogy a médiapluralizmus hiánya részben a kormányhirdetéseknek tudható be; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a közszolgálati műsorszolgáltatás függetlenségét és fenntarthatóságát, arra ösztönözve a hatóságokat, hogy a médiatörvény tervezetébe építsenek be erre vonatkozó biztosítékokat; úgy véli, hogy a jelenlegi médiatörvény-tervezettel kapcsolatban további konzultációkat és párbeszédeket kellene folytatni, ezzel biztosítva, hogy egy ilyen jelentős reformot csak az ország újságírói közösségének széles körű támogatásával vigyenek véghez; rámutat, hogy a kormányzat és a médiaközösség közötti bizalom helyreállításához és újraépítéséhez több erőfeszítésre van szükség; támogatja az ország médiaintézetének a civil társadalom és a média közötti kapcsolatok fokozásáról szóló „fehér könyv” kiadására irányuló, uniós támogatású kezdeményezését; kiemeli, hogy további erőfeszítéseket kell tenni a médiában dolgozók jogainak és függetlenségének védelme érdekében; hangsúlyozza a média tulajdonviszonyainak tekintetében az átláthatóság szükségességét;

| 30. | felhívja a figyelmet a kormány és az újságírók szövetsége közötti kerekasztal-tárgyalásokon – az EBESZ médiaszabadsággal foglalkozó különleges képviselője szakmai tudásának felhasználásával – elért eredményekre, és úgy véli, hogy a szükséges előrelépésekhez vezető elsődleges mechanizmusnak továbbra is a kerekasztal újbóli összehívásának, annak a véleménynyilvánítás szabadságára irányuló menetrendje végrehajtásának, valamint az újságírók megfelelő munkakörülményei kialakításának kell lennie; elismeri, hogy a véleménynyilvánítás teljes szabadsága csak olyan társadalomban érhető el, ahol létezik az információhoz való nyilvános hozzáférés joga, és ahol teret biztosítanak az értelmes nyilvános vitának; |
| --- | --- |

30.

felhívja a figyelmet a kormány és az újságírók szövetsége közötti kerekasztal-tárgyalásokon – az EBESZ médiaszabadsággal foglalkozó különleges képviselője szakmai tudásának felhasználásával – elért eredményekre, és úgy véli, hogy a szükséges előrelépésekhez vezető elsődleges mechanizmusnak továbbra is a kerekasztal újbóli összehívásának, annak a véleménynyilvánítás szabadságára irányuló menetrendje végrehajtásának, valamint az újságírók megfelelő munkakörülményei kialakításának kell lennie; elismeri, hogy a véleménynyilvánítás teljes szabadsága csak olyan társadalomban érhető el, ahol létezik az információhoz való nyilvános hozzáférés joga, és ahol teret biztosítanak az értelmes nyilvános vitának;

| 31. | mindazonáltal úgy véli, a bebörtönzött újságíró, Tomislav Kezarovski közelmúltbeli ügye és más ügyek – amelyben kizárólag az emberi jogok európai egyezménye keretében eljáró független bíróság dönthet – aggályokat vetnek fel azzal kapcsolatban, hogy az országban esetleg szelektív igazságszolgáltatás működik, amelynek megelőzésére minden illetékes hatóságnak hatékony intézkedéseket kell tennie; |
| --- | --- |

31.

mindazonáltal úgy véli, a bebörtönzött újságíró, Tomislav Kezarovski közelmúltbeli ügye és más ügyek – amelyben kizárólag az emberi jogok európai egyezménye keretében eljáró független bíróság dönthet – aggályokat vetnek fel azzal kapcsolatban, hogy az országban esetleg szelektív igazságszolgáltatás működik, amelynek megelőzésére minden illetékes hatóságnak hatékony intézkedéseket kell tennie;

| 32. | tudomásul veszi az új lusztrációs törvényt, mindamellett felhívja a figyelmet a Velencei Bizottságnak és a Helsinki Bizottságnak a törvény alkotmányosságával és az azzal való lehetséges visszaéléssel kapcsolatosan kifejtett aggodalmaira; |
| --- | --- |

32.

tudomásul veszi az új lusztrációs törvényt, mindamellett felhívja a figyelmet a Velencei Bizottságnak és a Helsinki Bizottságnak a törvény alkotmányosságával és az azzal való lehetséges visszaéléssel kapcsolatosan kifejtett aggodalmaira;

| 33. | szorgalmazza az adatellenőrzési bizottság mandátumának megerősítését azáltal, hogy a hírszerző és kémelhárító szolgálatoktól származó összes szükséges dokumentumot állandó jelleggel e bizottsághoz átirányítják; |
| --- | --- |

33.

szorgalmazza az adatellenőrzési bizottság mandátumának megerősítését azáltal, hogy a hírszerző és kémelhárító szolgálatoktól származó összes szükséges dokumentumot állandó jelleggel e bizottsághoz átirányítják;

| 34. | megerősíti a civil társadalom felhatalmazásával kapcsolatos korábbi állásfoglalásából származó ajánlásokat; sürgeti a kormányt, hogy ismerje el a civil társadalom fontos szerepét és a politikai vita terén általa nyújtott hozzáadott értéket, és felhívja, hogy aktívan vonja be a civil társadalmi szervezeteket a politikai döntéshozatalra vonatkozó párbeszédbe; kiemeli, hogy a civil társadalmi szervezetek létfontosságú szerepet játszhatnak az uniós integrációs folyamat átláthatóbbá, elszámoltathatóbbá és inkluzívabbá tételében; javasolja, hogy nyújtsanak támogatást a civil társadalom kezdeményezéseihez; üdvözli a civil társadalom bevonását az Igazságügyi Minisztérium által létrehozott, 23. fejezettel foglalkozó munkacsoport munkájába, és a többi minisztériumot is e példa követésére bátorítja; ösztönzi azon javaslat méltányos megfontolását, miszerint válasszanak ki civil társadalmi szervezeteket az uniós vívmányokkal kapcsolatos nemzeti program alapján létrehozott összes munkacsoportban való részvételre; |
| --- | --- |

34.

megerősíti a civil társadalom felhatalmazásával kapcsolatos korábbi állásfoglalásából származó ajánlásokat; sürgeti a kormányt, hogy ismerje el a civil társadalom fontos szerepét és a politikai vita terén általa nyújtott hozzáadott értéket, és felhívja, hogy aktívan vonja be a civil társadalmi szervezeteket a politikai döntéshozatalra vonatkozó párbeszédbe; kiemeli, hogy a civil társadalmi szervezetek létfontosságú szerepet játszhatnak az uniós integrációs folyamat átláthatóbbá, elszámoltathatóbbá és inkluzívabbá tételében; javasolja, hogy nyújtsanak támogatást a civil társadalom kezdeményezéseihez; üdvözli a civil társadalom bevonását az Igazságügyi Minisztérium által létrehozott, 23. fejezettel foglalkozó munkacsoport munkájába, és a többi minisztériumot is e példa követésére bátorítja; ösztönzi azon javaslat méltányos megfontolását, miszerint válasszanak ki civil társadalmi szervezeteket az uniós vívmányokkal kapcsolatos nemzeti program alapján létrehozott összes munkacsoportban való részvételre;

| 35. | sajnálattal állapítja meg, hogy a lassan halad a civil társadalommal való együttműködésre vonatkozó második kormányzati stratégia és annak cselekvési tervének végrehajtása, és aggodalmának ad hangot az ezzel kapcsolatos komoly késedelmeknek; aggályosnak tartja a stratégia melletti elköteleződés hiányát, valamint a civil társadalomnak nyújtott költségvetési támogatás átláthatatlanságát; úgy véli, hogy a nyílt kormányzati partnerség, amely mellett az ország elkötelezte magát, megfelelő keretet nyújthat a helyzet javításához; üdvözli és bátorítja a civil társadalmi részvétel értékelésére vonatkozó, a Bizottság 2012. szeptember 12-i, „A demokrácia és a fenntartható fejlődés gyökerei” című közleményében (COM(2012)0492) leírt mutatók alkalmazását; |
| --- | --- |

35.

sajnálattal állapítja meg, hogy a lassan halad a civil társadalommal való együttműködésre vonatkozó második kormányzati stratégia és annak cselekvési tervének végrehajtása, és aggodalmának ad hangot az ezzel kapcsolatos komoly késedelmeknek; aggályosnak tartja a stratégia melletti elköteleződés hiányát, valamint a civil társadalomnak nyújtott költségvetési támogatás átláthatatlanságát; úgy véli, hogy a nyílt kormányzati partnerség, amely mellett az ország elkötelezte magát, megfelelő keretet nyújthat a helyzet javításához; üdvözli és bátorítja a civil társadalmi részvétel értékelésére vonatkozó, a Bizottság 2012. szeptember 12-i, „A demokrácia és a fenntartható fejlődés gyökerei” című közleményében (COM(2012)0492) leírt mutatók alkalmazását;

| 36. | ismételten felszólítja a Bizottságot és a kormányt, hogy állapodjanak meg abban, hogy az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) következő programozási időszakában különítsenek el egy minimális kvótát annak biztosítására, hogy az eszköz 15 %-át a nem állami szereplők támogatására fordítsák, illetve hogy a civil szervezeteknek nyújtott technikai segítségnyújtást maga a civil társadalom szervezze meg; szorgalmazza továbbá, hogy az IPA II-t az annak megvalósítását célzó erőfeszítések támogatására is bevessék, hogy az ország saját költségvetésének 9 %-át decentralizált és helyi önkormányzatokon keresztül juttassák célba; |
| --- | --- |

36.

ismételten felszólítja a Bizottságot és a kormányt, hogy állapodjanak meg abban, hogy az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) következő programozási időszakában különítsenek el egy minimális kvótát annak biztosítására, hogy az eszköz 15 %-át a nem állami szereplők támogatására fordítsák, illetve hogy a civil szervezeteknek nyújtott technikai segítségnyújtást maga a civil társadalom szervezze meg; szorgalmazza továbbá, hogy az IPA II-t az annak megvalósítását célzó erőfeszítések támogatására is bevessék, hogy az ország saját költségvetésének 9 %-át decentralizált és helyi önkormányzatokon keresztül juttassák célba;

| 37. | elismerését fejezi ki az országnak a korábban vállalt reformokért, amelyek összhangba hozták a nemzeti jogi keretet a nemzetközi normákkal; sürgeti, hogy az ország növelje az Igazságügyi Tanács átláthatóságát annak érdekében, hogy egyre kevésbé tűnjön úgy, hogy az befolyásolás és nyomás alatt működik; felkéri a Bizottságot, hogy az elért eredményekről szóló jövőbeli jelentéseiben tekintse át és elemezze az Emberi Jogok Európai Bírósága által az országgal kapcsolatban hozott ítéletek tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

37.

elismerését fejezi ki az országnak a korábban vállalt reformokért, amelyek összhangba hozták a nemzeti jogi keretet a nemzetközi normákkal; sürgeti, hogy az ország növelje az Igazságügyi Tanács átláthatóságát annak érdekében, hogy egyre kevésbé tűnjön úgy, hogy az befolyásolás és nyomás alatt működik; felkéri a Bizottságot, hogy az elért eredményekről szóló jövőbeli jelentéseiben tekintse át és elemezze az Emberi Jogok Európai Bírósága által az országgal kapcsolatban hozott ítéletek tiszteletben tartását;

| 38. | üdvözli az igazságszolgáltatás professzionalizmusának, függetlenségének és hatékonyságának javítását célzó tevékenységeket, azaz a Bírák és Ügyészek Akadémiáját végzett bíró- és ügyészjelöltek felvételét, 2013 első felében a bíróságok pozitív ügylezárási arányának fenntartását, valamint az ügyhátralék további csökkenését; az igazságszolgáltatás egyesítésére szólít fel az igazságügyi rendszer kiszámíthatóságának és a nyilvánosság bizalmának szavatolása érdekében; |
| --- | --- |

38.

üdvözli az igazságszolgáltatás professzionalizmusának, függetlenségének és hatékonyságának javítását célzó tevékenységeket, azaz a Bírák és Ügyészek Akadémiáját végzett bíró- és ügyészjelöltek felvételét, 2013 első felében a bíróságok pozitív ügylezárási arányának fenntartását, valamint az ügyhátralék további csökkenését; az igazságszolgáltatás egyesítésére szólít fel az igazságügyi rendszer kiszámíthatóságának és a nyilvánosság bizalmának szavatolása érdekében;

| 39. | különösen szorgalmazza a korrupció megelőzéséért felelős állami bizottság, a belügyminisztérium korrupcióellenes egysége, a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelemmel foglalkozó államügyészi hivatal és az állami számvevőszék költségvetés, anyagi és humán erőforrások tekintetében való megerősítését; továbbra is hangsúlyozza a magas szinten elkövetett korrupciós ügyek középpontba állításának, valamint a vagyontárgyak lefoglalását és elkobzását elrendelő végzések nagyobb arányú alkalmazásának szükségességét, és további erőfeszítések megtételét sürgeti a magas szintű ügyekben hozott ítéletek nyilvántartásának létrehozása érdekében; felhívja a független civil társadalmi szervezeteket és a médiát, hogy tárja fel a korrupciós eseteket, és támogassa a független és pártatlan nyomozásokat és tárgyalásokat; üdvözli a korrupció megelőzéséért felelős állami bizottságnak a korrupció elleni küzdelem megelőzésére irányuló, az UNDP által támogatott erőfeszítéseit, amelyek keretében kísérletképpen kilenc önkormányzatban átfogó feddhetetlenségi rendszert vezetnek be; támogatja a nemzeti hatóságoknak a korrupció megelőzéséről szóló törvény módosítására, a feddhetetlenségi rendszerrel kapcsolatos koncepció egész országra való kiterjesztésére, valamint a visszaélést jelentő személyek szisztematikus és intézményi védelmére irányuló szándékát; |
| --- | --- |

39.

különösen szorgalmazza a korrupció megelőzéséért felelős állami bizottság, a belügyminisztérium korrupcióellenes egysége, a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelemmel foglalkozó államügyészi hivatal és az állami számvevőszék költségvetés, anyagi és humán erőforrások tekintetében való megerősítését; továbbra is hangsúlyozza a magas szinten elkövetett korrupciós ügyek középpontba állításának, valamint a vagyontárgyak lefoglalását és elkobzását elrendelő végzések nagyobb arányú alkalmazásának szükségességét, és további erőfeszítések megtételét sürgeti a magas szintű ügyekben hozott ítéletek nyilvántartásának létrehozása érdekében; felhívja a független civil társadalmi szervezeteket és a médiát, hogy tárja fel a korrupciós eseteket, és támogassa a független és pártatlan nyomozásokat és tárgyalásokat; üdvözli a korrupció megelőzéséért felelős állami bizottságnak a korrupció elleni küzdelem megelőzésére irányuló, az UNDP által támogatott erőfeszítéseit, amelyek keretében kísérletképpen kilenc önkormányzatban átfogó feddhetetlenségi rendszert vezetnek be; támogatja a nemzeti hatóságoknak a korrupció megelőzéséről szóló törvény módosítására, a feddhetetlenségi rendszerrel kapcsolatos koncepció egész országra való kiterjesztésére, valamint a visszaélést jelentő személyek szisztematikus és intézményi védelmére irányuló szándékát;

| 40. | megjegyzi, hogy a nemzeti hírszerzési adatbázis működőképessé tételére irányuló tevékenységek még mindig folyamatban vannak, és arra ösztönzi az ország hatóságait, hogy a szervezett bűnözés, a korrupció, a csalás, a pénzmosás és más súlyos bűncselekmények, köztük a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem teljes körű támogatása érdekében gyorsítsák fel ilyen irányú erőfeszítéseiket, és a lehető legrövidebb időn belül hozzák létre a szervezett bűnözés elleni nemzeti koordinációs központot; |
| --- | --- |

40.

megjegyzi, hogy a nemzeti hírszerzési adatbázis működőképessé tételére irányuló tevékenységek még mindig folyamatban vannak, és arra ösztönzi az ország hatóságait, hogy a szervezett bűnözés, a korrupció, a csalás, a pénzmosás és más súlyos bűncselekmények, köztük a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem teljes körű támogatása érdekében gyorsítsák fel ilyen irányú erőfeszítéseiket, és a lehető legrövidebb időn belül hozzák létre a szervezett bűnözés elleni nemzeti koordinációs központot;

| 41. | aggodalmának ad hangot az előzetes letartóztatás elterjedtsége és hossza, valamint a fogva tartottak körülményei miatt; felhívja a figyelmet a tüntetésekkel kapcsolatos aránytalan rendőri fellépésekre; szorgalmazza, hogy a közrend fenntartására irányuló erőfeszítések arányosak legyenek, és tartsák tiszteletben a gyülekezési szabadságot; |
| --- | --- |

41.

aggodalmának ad hangot az előzetes letartóztatás elterjedtsége és hossza, valamint a fogva tartottak körülményei miatt; felhívja a figyelmet a tüntetésekkel kapcsolatos aránytalan rendőri fellépésekre; szorgalmazza, hogy a közrend fenntartására irányuló erőfeszítések arányosak legyenek, és tartsák tiszteletben a gyülekezési szabadságot;

| 42. | üdvözli az új gyermek-igazságügyi törvényt, és szorgalmazza a végrehajtásához szükséges források rendelkezésre bocsátását; továbbra is sajnálatát fejezi ki az egészségügyi és oktatási szolgáltatások hiánya miatt a fiatalkorúak büntetés-végrehajtási intézeteiben; |
| --- | --- |

42.

üdvözli az új gyermek-igazságügyi törvényt, és szorgalmazza a végrehajtásához szükséges források rendelkezésre bocsátását; továbbra is sajnálatát fejezi ki az egészségügyi és oktatási szolgáltatások hiánya miatt a fiatalkorúak büntetés-végrehajtási intézeteiben;

| 43. | üdvözli az intézményi gondozásban lévő gyermekek számának csökkenését, ugyanakkor továbbra is aggodalmát fejezi ki az intézményekben maradó, fogyatékossággal élő gyermekek magas száma miatt; szorgalmazza a gyermekvédelmi rendszer további reformját és a hátrányos helyzetű családok támogatása érdekében a Szociális Munkaközpontok kapacitásainak megerősítését; |
| --- | --- |

43.

üdvözli az intézményi gondozásban lévő gyermekek számának csökkenését, ugyanakkor továbbra is aggodalmát fejezi ki az intézményekben maradó, fogyatékossággal élő gyermekek magas száma miatt; szorgalmazza a gyermekvédelmi rendszer további reformját és a hátrányos helyzetű családok támogatása érdekében a Szociális Munkaközpontok kapacitásainak megerősítését;

| 44. | üdvözli a Nemzeti Ifjúsági Tanács megalakítását, valamint az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy a Tanács széles körű, politikailag pártatlan testület legyen, amely az Európai Ifjúsági Fórum teljes körű tagja; felkéri az ország Ifjúsági és Sporthivatalát, hogy teljes körűen támogassa a fórum tevékenységét és vegyen részt abban; |
| --- | --- |

44.

üdvözli a Nemzeti Ifjúsági Tanács megalakítását, valamint az arra irányuló erőfeszítéseket, hogy a Tanács széles körű, politikailag pártatlan testület legyen, amely az Európai Ifjúsági Fórum teljes körű tagja; felkéri az ország Ifjúsági és Sporthivatalát, hogy teljes körűen támogassa a fórum tevékenységét és vegyen részt abban;

| 45. | ösztönzi a kormányt, hogy biztosítson elegendő emberi és pénzügyi erőforrást a megkülönböztetéssel szembeni védelem bizottsága és az Esélyegyenlőségi Minisztérium megkülönböztetésellenes osztálya számára; intézkedéseket szorgalmaz az egyenlőséggel és a megkülönböztetésmentességgel kapcsolatos tudatosító tevékenység fokozására; |
| --- | --- |

45.

ösztönzi a kormányt, hogy biztosítson elegendő emberi és pénzügyi erőforrást a megkülönböztetéssel szembeni védelem bizottsága és az Esélyegyenlőségi Minisztérium megkülönböztetésellenes osztálya számára; intézkedéseket szorgalmaz az egyenlőséggel és a megkülönböztetésmentességgel kapcsolatos tudatosító tevékenység fokozására;

| 46. | örömmel látja, hogy az elmúlt tizenkét hónapban ellene elkövetett öt különböző támadást követően Skopjéban újra megnyílt az LMBTI-központ; üdvözli az ország megkülönböztetés elleni küzdelemmel foglalkozó bizottságának a tankönyvekben megnyilvánuló homofóbia elleni ajánlásait, és ezek szélesebb körű alkalmazására szólít fel; különösen szorgalmazza a foglalkoztatás során a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés tilalmát; sajnálatosnak tartja, hogy a megkülönböztetésellenes jogszabályok még mindig nincsenek összhangban az uniós joganyaggal; ismételten felszólít e jogszabályok módosítására annak érdekében, hogy azok teljes mértékben feleljenek meg az uniós joganyagnak; elítéli az LMBTI-közösség elleni erőszak valamennyi megnyilvánulását, és felszólítja az ország valamennyi politikai vezetőjét és a szélesebb társadalom szereplőit, hogy ők is ítéljék el azt; szorgalmazza az ilyen erőszak elkövetőinek bíróság elé állítását; emlékezteti a kormányt és a politikai pártokat a befogadó és toleráns kultúra megteremtésével kapcsolatos felelősségükre; |
| --- | --- |

46.

örömmel látja, hogy az elmúlt tizenkét hónapban ellene elkövetett öt különböző támadást követően Skopjéban újra megnyílt az LMBTI-központ; üdvözli az ország megkülönböztetés elleni küzdelemmel foglalkozó bizottságának a tankönyvekben megnyilvánuló homofóbia elleni ajánlásait, és ezek szélesebb körű alkalmazására szólít fel; különösen szorgalmazza a foglalkoztatás során a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés tilalmát; sajnálatosnak tartja, hogy a megkülönböztetésellenes jogszabályok még mindig nincsenek összhangban az uniós joganyaggal; ismételten felszólít e jogszabályok módosítására annak érdekében, hogy azok teljes mértékben feleljenek meg az uniós joganyagnak; elítéli az LMBTI-közösség elleni erőszak valamennyi megnyilvánulását, és felszólítja az ország valamennyi politikai vezetőjét és a szélesebb társadalom szereplőit, hogy ők is ítéljék el azt; szorgalmazza az ilyen erőszak elkövetőinek bíróság elé állítását; emlékezteti a kormányt és a politikai pártokat a befogadó és toleráns kultúra megteremtésével kapcsolatos felelősségükre;

| 47. | sürgeti a hatóságokat, hogy módszeresen gyűjtsenek adatokat a kirekesztett és a társadalom peremére szorult csoportokról, köztük az utcagyerekekről, a roma gyermekekről és a fogyatékossággal élő személyekről; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a gyűlölet-bűncselekményekre vonatkozóan nem gyűjtenek adatokat; továbbra is aggodalmának ad hangot a sajátos nevelési igényű tanulók számára fenntartott iskolákban tanuló roma gyermekek száma miatt, üdvözli viszont a roma gyermekek középfokú tanulmányai befejezésének segítésére létrehozott állami ösztöndíjrendszert; |
| --- | --- |

47.

sürgeti a hatóságokat, hogy módszeresen gyűjtsenek adatokat a kirekesztett és a társadalom peremére szorult csoportokról, köztük az utcagyerekekről, a roma gyermekekről és a fogyatékossággal élő személyekről; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a gyűlölet-bűncselekményekre vonatkozóan nem gyűjtenek adatokat; továbbra is aggodalmának ad hangot a sajátos nevelési igényű tanulók számára fenntartott iskolákban tanuló roma gyermekek száma miatt, üdvözli viszont a roma gyermekek középfokú tanulmányai befejezésének segítésére létrehozott állami ösztöndíjrendszert;

| 48. | továbbra is aggodalmának ad hangot a romák folytatódó diszkriminációja miatt; ezzel kapcsolatban kiemeli, hogy a roma nők etnikai és nemi hovatartozásuk alapján kétszeres megkülönböztetést szenvednek el, amihez túlnyomórészt szegénység is társul; aggodalommal tölti el, hogy ez a régóta ismert kettős diszkrimináció elterjedt, rutinszerű és mindent átható; felhívja a hatóságokat, hogy törjék meg ezt a sémát, és határozottan sürgeti a roma integrációra vonatkozó stratégia végrehajtását, valamint a romák egészségügyi ellátáshoz, oktatáshoz, munkavállaláshoz, lakhatáshoz és szociális jóléti rendszerhez való hozzáférésének biztosítására irányuló fellépéseket; |
| --- | --- |

48.

továbbra is aggodalmának ad hangot a romák folytatódó diszkriminációja miatt; ezzel kapcsolatban kiemeli, hogy a roma nők etnikai és nemi hovatartozásuk alapján kétszeres megkülönböztetést szenvednek el, amihez túlnyomórészt szegénység is társul; aggodalommal tölti el, hogy ez a régóta ismert kettős diszkrimináció elterjedt, rutinszerű és mindent átható; felhívja a hatóságokat, hogy törjék meg ezt a sémát, és határozottan sürgeti a roma integrációra vonatkozó stratégia végrehajtását, valamint a romák egészségügyi ellátáshoz, oktatáshoz, munkavállaláshoz, lakhatáshoz és szociális jóléti rendszerhez való hozzáférésének biztosítására irányuló fellépéseket;

| 49. | határozottan sürgeti a kormányt, hogy oldja meg a személyes okmányokkal nem rendelkező roma személyek problémáját; |
| --- | --- |

49.

határozottan sürgeti a kormányt, hogy oldja meg a személyes okmányokkal nem rendelkező roma személyek problémáját;

| 50. | felhívja a kormányt, hogy fokozza a Koszovóból érkező roma és askáli menekültek helyzetének javítására irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

50.

felhívja a kormányt, hogy fokozza a Koszovóból érkező roma és askáli menekültek helyzetének javítására irányuló erőfeszítéseit;

| 51. | örömmel látja, hogy az ország 81 polgármestere között a női polgármesterek száma nulláról négyre emelkedett, valamint üdvözli a parlamentben helyet foglaló nők számának emelkedését is, ami összhangban áll a nemek részvételére vonatkozó kvótával; mindemellett aggodalmának ad hangot a nőknek a politikai döntéshozatalból való önkéntes kivonulása miatt, ami ismétlődő gyakorlattá vált; üdvözli a munkajogi változásokat, amelyek révén a várandós vagy gyermekágyas nők fokozottabb jogi védelemben részesülnek, aggodalmának ad viszont hangot a nők körében tapasztalható magas munkanélküliségi arány miatt; üdvözli a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia elfogadását, ugyanakkor megjegyzi, hogy a nemek közötti egyenlőséget célzó állami mechanizmusok még mindig nem működnek megfelelően, és felhívja a kormányt, hogy javítsa ezek működését, és növelje az e mechanizmusokhoz kapcsolódó humán és pénzügyi erőforrásokat; felhívja a hatóságokat, hogy az összes szakpolitikai területen biztosítsák a nemek közötti egyenlőség szempontjainak érvényesítését, és segítsék elő a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos ismeretek bővítését és fokozzák az erre vonatkozó kezdeményezések támogatását; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a terhességmegszakításról szóló törvény jelentős módosításait a parlament gyorsított eljárással, szélesebb körű nyilvános vita nélkül fogadta el; |
| --- | --- |

51.

örömmel látja, hogy az ország 81 polgármestere között a női polgármesterek száma nulláról négyre emelkedett, valamint üdvözli a parlamentben helyet foglaló nők számának emelkedését is, ami összhangban áll a nemek részvételére vonatkozó kvótával; mindemellett aggodalmának ad hangot a nőknek a politikai döntéshozatalból való önkéntes kivonulása miatt, ami ismétlődő gyakorlattá vált; üdvözli a munkajogi változásokat, amelyek révén a várandós vagy gyermekágyas nők fokozottabb jogi védelemben részesülnek, aggodalmának ad viszont hangot a nők körében tapasztalható magas munkanélküliségi arány miatt; üdvözli a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia elfogadását, ugyanakkor megjegyzi, hogy a nemek közötti egyenlőséget célzó állami mechanizmusok még mindig nem működnek megfelelően, és felhívja a kormányt, hogy javítsa ezek működését, és növelje az e mechanizmusokhoz kapcsolódó humán és pénzügyi erőforrásokat; felhívja a hatóságokat, hogy az összes szakpolitikai területen biztosítsák a nemek közötti egyenlőség szempontjainak érvényesítését, és segítsék elő a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos ismeretek bővítését és fokozzák az erre vonatkozó kezdeményezések támogatását; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a terhességmegszakításról szóló törvény jelentős módosításait a parlament gyorsított eljárással, szélesebb körű nyilvános vita nélkül fogadta el;

| 52. | elismerését fejezi ki a kormánynak a makrogazdasági stabilitás fenntartásáért, és üdvözli a növekedés újraindulását; megjegyzi azonban, hogy a jövedelmek felzárkózása lassú, és osztja az azzal kapcsolatos aggodalmakat, hogy tartható-e az államháztartási hiány 2016-ig 2,6 %-ra történő csökkentésére irányuló célkitűzés, illetve hogy hogyan valósul meg majd az államháztartás konszolidációja; |
| --- | --- |

52.

elismerését fejezi ki a kormánynak a makrogazdasági stabilitás fenntartásáért, és üdvözli a növekedés újraindulását; megjegyzi azonban, hogy a jövedelmek felzárkózása lassú, és osztja az azzal kapcsolatos aggodalmakat, hogy tartható-e az államháztartási hiány 2016-ig 2,6 %-ra történő csökkentésére irányuló célkitűzés, illetve hogy hogyan valósul meg majd az államháztartás konszolidációja;

| 53. | üdvözli a 2013 első negyedévében bekövetkezett, 2012 ugyanazon negyedévéhez képest reálértéken 2,9 %-os GDP-növekedést; tudomásul veszi a munkaerőpiacon mutatkozó, tendenciaszerű pozitív változásokat, miszerint 2013 első negyedévében a foglalkoztatottak száma az előző év ugyanazon negyedévéhez képest 3,9 %-kal nőtt, amihez a munkanélküliek számának 4,2 %-os éves szintű csökkenése párosul; üdvözli, hogy a Világbank „Doing Business” című jelentése szerint az ország benne van a világ 10 vezető országa között, amelyek az üzleti és szabályozási környezet alakítása terén a legnagyobb előrehaladást érték el; |
| --- | --- |

53.

üdvözli a 2013 első negyedévében bekövetkezett, 2012 ugyanazon negyedévéhez képest reálértéken 2,9 %-os GDP-növekedést; tudomásul veszi a munkaerőpiacon mutatkozó, tendenciaszerű pozitív változásokat, miszerint 2013 első negyedévében a foglalkoztatottak száma az előző év ugyanazon negyedévéhez képest 3,9 %-kal nőtt, amihez a munkanélküliek számának 4,2 %-os éves szintű csökkenése párosul; üdvözli, hogy a Világbank „Doing Business” című jelentése szerint az ország benne van a világ 10 vezető országa között, amelyek az üzleti és szabályozási környezet alakítása terén a legnagyobb előrehaladást érték el;

| 54. | üdvözli, hogy a Bizottság külön párbeszédet kíván indítani a foglalkoztatási és szociális politikáról az országgal és a régió egyéb országaival; ösztönzi az ILO-egyezményekkel teljes mértékben összhangban álló, korszerűsített munkajog biztosítására irányuló intézkedéseket; hangsúlyozza, hogy az ország ratifikálta az ILO 8 fő munkajogi egyezményét; szorgalmazza, hogy fejlesszék a szociális partnerek kapacitását, és garantálják a munkavállalói és szakszervezeti jogokat; osztja az azzal kapcsolatos aggodalmat, hogy továbbra is a magas munkanélküliség, különösen a veszélyeztetett csoportok, köztük a fiatalok és a nők munkanélkülisége jelenti az egyik legsürgetőbb feladatot a kormány számára, és a szegénység, a fiatalok körében tapasztalható nagyarányú munkanélküliség és a megkülönböztetés elleni küzdelemmel kapcsolatos fellépés fokozására szólít fel; |
| --- | --- |

54.

üdvözli, hogy a Bizottság külön párbeszédet kíván indítani a foglalkoztatási és szociális politikáról az országgal és a régió egyéb országaival; ösztönzi az ILO-egyezményekkel teljes mértékben összhangban álló, korszerűsített munkajog biztosítására irányuló intézkedéseket; hangsúlyozza, hogy az ország ratifikálta az ILO 8 fő munkajogi egyezményét; szorgalmazza, hogy fejlesszék a szociális partnerek kapacitását, és garantálják a munkavállalói és szakszervezeti jogokat; osztja az azzal kapcsolatos aggodalmat, hogy továbbra is a magas munkanélküliség, különösen a veszélyeztetett csoportok, köztük a fiatalok és a nők munkanélkülisége jelenti az egyik legsürgetőbb feladatot a kormány számára, és a szegénység, a fiatalok körében tapasztalható nagyarányú munkanélküliség és a megkülönböztetés elleni küzdelemmel kapcsolatos fellépés fokozására szólít fel;

| 55. | tudomásul veszi az ország hatóságai által elfogadott intézkedéseket a magas növényvédőszer-tartalmú mezőgazdasági termékek uniós tagországokba történő exportálásának közelmúltbeli esetei kapcsán; felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy fokozzák az ellenőrzéseket, és hatékonyabban kövessék nyomon az országban az uniós növény-egészségügyi előírások végrehajtását; |
| --- | --- |

55.

tudomásul veszi az ország hatóságai által elfogadott intézkedéseket a magas növényvédőszer-tartalmú mezőgazdasági termékek uniós tagországokba történő exportálásának közelmúltbeli esetei kapcsán; felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy fokozzák az ellenőrzéseket, és hatékonyabban kövessék nyomon az országban az uniós növény-egészségügyi előírások végrehajtását;

| 56. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ország még nem rendelkezik átfogó éghajlat-változási politikával, bár nemzetközi szinten csatlakozik az uniós állásfoglalásokhoz; elvárja, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos jogszabályok végrehajtása érdekében a kormány elfogadja a közigazgatási kapacitás megerősítéséhez szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

56.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ország még nem rendelkezik átfogó éghajlat-változási politikával, bár nemzetközi szinten csatlakozik az uniós állásfoglalásokhoz; elvárja, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos jogszabályok végrehajtása érdekében a kormány elfogadja a közigazgatási kapacitás megerősítéséhez szükséges intézkedéseket;

| 57. | rámutat, hogy jelentős erőfeszítésekre van szükség a környezetvédelem területén, különösen a vízminőség, a természetvédelem, a vadon élő állatok és növények védelme, az ipari szennyezés csökkentése és a kockázatkezelés terén; ösztönzi az e területekre vonatkozó jogszabályok végrehajtását; hangsúlyozza, hogy az igazgatási kapacitás megfelelő megerősítése nélkül nem érhető el jelentős haladás; felhívja a kormányt, hogy e tekintetben tegye meg a szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

57.

rámutat, hogy jelentős erőfeszítésekre van szükség a környezetvédelem területén, különösen a vízminőség, a természetvédelem, a vadon élő állatok és növények védelme, az ipari szennyezés csökkentése és a kockázatkezelés terén; ösztönzi az e területekre vonatkozó jogszabályok végrehajtását; hangsúlyozza, hogy az igazgatási kapacitás megfelelő megerősítése nélkül nem érhető el jelentős haladás; felhívja a kormányt, hogy e tekintetben tegye meg a szükséges intézkedéseket;

| 58. | bátorítja a kormányt, hogy az energiaágazatban az Energiaközösség keretében folytassa az együttműködést az Unióval; |
| --- | --- |

58.

bátorítja a kormányt, hogy az energiaágazatban az Energiaközösség keretében folytassa az együttműködést az Unióval;

| 59. | rámutat, hogy a megújuló energiák tekintetében az ország – többek között a megterhelő adminisztratív eljárásoknak és a villamosenergia-áraknak köszönhetően – kevéssé használja ki a lehetőségeit; felhívja ezzel kapcsolatban a hatóságokat, hogy annak érdekében, hogy 2014 elejére teljesítsék az Energiaközösség által a megújuló energiáról szóló irányelv teljes körű végrehajtására vonatkozóan előírt kötelezettséget, ezen a területen fokozzák erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

59.

rámutat, hogy a megújuló energiák tekintetében az ország – többek között a megterhelő adminisztratív eljárásoknak és a villamosenergia-áraknak köszönhetően – kevéssé használja ki a lehetőségeit; felhívja ezzel kapcsolatban a hatóságokat, hogy annak érdekében, hogy 2014 elejére teljesítsék az Energiaközösség által a megújuló energiáról szóló irányelv teljes körű végrehajtására vonatkozóan előírt kötelezettséget, ezen a területen fokozzák erőfeszítéseiket;

| 60. | ismételten hangsúlyozza, hogy a nyugat-balkáni országok tekintetében támogatja a vízumliberalizációt mint ezen országok európai integrációs folyamatának fontos építőelemét; felhívja a tagállamokat, hogy rövidítsék le a nyugat-balkáni országoknak a schengeni térségen belül vízummentes utazásra jogosult polgáraira vonatkozó menekültügyi eljárásokat, ami hatékony eszköz lehet a menedékjog iránti megalapozatlan kérelmek számának csökkentésére, ugyanakkor továbbra is biztosítja a kérelmezők számára annak jogát, hogy ügyüket egy átfogó személyes beszélgetésen ismertessék; |
| --- | --- |

60.

ismételten hangsúlyozza, hogy a nyugat-balkáni országok tekintetében támogatja a vízumliberalizációt mint ezen országok európai integrációs folyamatának fontos építőelemét; felhívja a tagállamokat, hogy rövidítsék le a nyugat-balkáni országoknak a schengeni térségen belül vízummentes utazásra jogosult polgáraira vonatkozó menekültügyi eljárásokat, ami hatékony eszköz lehet a menedékjog iránti megalapozatlan kérelmek számának csökkentésére, ugyanakkor továbbra is biztosítja a kérelmezők számára annak jogát, hogy ügyüket egy átfogó személyes beszélgetésen ismertessék;

| 61. | ismételten rámutat, hogy megfelelő egyensúlyt kell fenntartani az illegális migráció elleni küzdelem során alkalmazott jogszerű intézkedések és az etnikai alapú profilalkotás és más olyan intézkedések elkerülése között, amelyek a szabad mozgáshoz való megfelelő jogok tekintetében potenciálisan diszkriminatívak lehetnek; elismerését fejezi ki a migrációval és a menekültekkel kapcsolatos regionális együttműködésért; határozottan szorgalmazza a jelenlegi uniós vízumliberalizációs rendszer fenntartását; úgy véli, hogy az országot „biztonságos származási országnak” kell nyilvánítani, ami lehetővé teszi a kérelmek gyorsabb feldolgozását; felhívja a kormányt, hogy tartsa fenn a szomszédos országokkal fennálló liberális vízumrendszert, valamint a kisebbségek szociális és gazdasági helyzetének javítása érdekében fokozza az erőfeszítéseket, és akadályozzon meg minden megkülönböztetést vagy negatív intézkedést, például az utazási korlátozásokat olyan személyekkel szemben, akiknek az EU-ban benyújtott menedékkérelmét elutasították; |
| --- | --- |

61.

ismételten rámutat, hogy megfelelő egyensúlyt kell fenntartani az illegális migráció elleni küzdelem során alkalmazott jogszerű intézkedések és az etnikai alapú profilalkotás és más olyan intézkedések elkerülése között, amelyek a szabad mozgáshoz való megfelelő jogok tekintetében potenciálisan diszkriminatívak lehetnek; elismerését fejezi ki a migrációval és a menekültekkel kapcsolatos regionális együttműködésért; határozottan szorgalmazza a jelenlegi uniós vízumliberalizációs rendszer fenntartását; úgy véli, hogy az országot „biztonságos származási országnak” kell nyilvánítani, ami lehetővé teszi a kérelmek gyorsabb feldolgozását; felhívja a kormányt, hogy tartsa fenn a szomszédos országokkal fennálló liberális vízumrendszert, valamint a kisebbségek szociális és gazdasági helyzetének javítása érdekében fokozza az erőfeszítéseket, és akadályozzon meg minden megkülönböztetést vagy negatív intézkedést, például az utazási korlátozásokat olyan személyekkel szemben, akiknek az EU-ban benyújtott menedékkérelmét elutasították;

| 62. | tudomásul veszi a kormánynak a helyi közúti infrastruktúra újjáépítésére irányuló erőfeszítéseit az országban, amelyek célja az alternatív turizmus fejlesztése és a polgárok életminőségének javítása; e tekintetben arra bátorítja az országot, hogy dinamikusabb megközelítést alkalmazzon az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) keretében zajló regionális fejlesztési projektekben, ami elmélyíti a határokon átnyúló együttműködést és a régióbeli országok közötti kapcsolatokat, valamint hogy vegyen részt a Délkelet-Európát a kontinens többi részével összekötő korszerű és ökohatékony vasúti rendszer kifejlesztésében; szorgalmazza a közlekedéspolitikával kapcsolatos további előrehaladást és annak az uniós vívmányokkal való összehangolását; |
| --- | --- |

62.

tudomásul veszi a kormánynak a helyi közúti infrastruktúra újjáépítésére irányuló erőfeszítéseit az országban, amelyek célja az alternatív turizmus fejlesztése és a polgárok életminőségének javítása; e tekintetben arra bátorítja az országot, hogy dinamikusabb megközelítést alkalmazzon az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) keretében zajló regionális fejlesztési projektekben, ami elmélyíti a határokon átnyúló együttműködést és a régióbeli országok közötti kapcsolatokat, valamint hogy vegyen részt a Délkelet-Európát a kontinens többi részével összekötő korszerű és ökohatékony vasúti rendszer kifejlesztésében; szorgalmazza a közlekedéspolitikával kapcsolatos további előrehaladást és annak az uniós vívmányokkal való összehangolását;

| 63. | tudomásul veszi az ország és Bulgária közlekedési minisztereinek találkozóját, amire 2013. november 28-án Szófiában került sor, és reményét fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a két ország közötti vasúti összeköttetés befejezésére irányuló, a találkozón is megerősített kötelezettségvállalások hamarosan teljesülnek, ami új gazdasági perspektívákat nyit a régió számára; |
| --- | --- |

63.

tudomásul veszi az ország és Bulgária közlekedési minisztereinek találkozóját, amire 2013. november 28-án Szófiában került sor, és reményét fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a két ország közötti vasúti összeköttetés befejezésére irányuló, a találkozón is megerősített kötelezettségvállalások hamarosan teljesülnek, ami új gazdasági perspektívákat nyit a régió számára;

| 64. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az ország kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

64.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az ország kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0453.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/136 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/136

---

P7_TA(2014)0104

2013. évi eredményjelentés Montenegróról

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása a Montenegró által elért eredményekről szóló 2013. évi jelentésről (2013/2882(RSP))

(2017/C 093/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti, 2010. március 29-i stabilizációs és társulási megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti, 2010. március 29-i stabilizációs és társulási megállapodásra (1),

| — | tekintettel a 2003. június 19–20-i Európai Tanács következtetéseire, és annak „Thesszaloniki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” című mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003. június 19–20-i Európai Tanács következtetéseire, és annak „Thesszaloniki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” című mellékletére,

| — | tekintettel a Montenegró európai uniós tagság iránti kérelméről alkotott bizottsági véleményéről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, 2010. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2010)0670), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Montenegró európai uniós tagság iránti kérelméről alkotott bizottsági véleményéről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, 2010. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2010)0670),

| — | tekintettel a reformok végrehajtása terén Montenegró által elért eredményekről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett 2012. május 22-i bizottsági jelentésre (COM(2012)0222) és a Tanács 2012. június 26-i következtetéseire, melyek értelmében úgy határozott, hogy 2012. június 29-én csatlakozási tárgyalásokat kezd Montenegróval, |
| --- | --- |

—

tekintettel a reformok végrehajtása terén Montenegró által elért eredményekről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett 2012. május 22-i bizottsági jelentésre (COM(2012)0222) és a Tanács 2012. június 26-i következtetéseire, melyek értelmében úgy határozott, hogy 2012. június 29-én csatlakozási tárgyalásokat kezd Montenegróval,

| — | tekintettel az Általános Ügyek Tanácsának a bővítésről, valamint a stabilizációs és társulási folyamatról szóló, 2012. december 11-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek Tanácsának a bővítésről, valamint a stabilizációs és társulási folyamatról szóló, 2012. december 11-i következtetéseire,

| — | tekintettel a „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2013–2014” című, 2013. október 16-i bizottsági közleményre (COM(2013)0700), valamint az azt kísérő, a Montenegró által elért eredményekről szóló 2013. évi jelentést tartalmazó bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0411), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2013–2014” című, 2013. október 16-i bizottsági közleményre (COM(2013)0700), valamint az azt kísérő, a Montenegró által elért eredményekről szóló 2013. évi jelentést tartalmazó bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0411),

| — | tekintettel az Európai Unió–Montenegró Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság (SAPC) 2013. április 29–30-án rendezett hatodik ülésén született nyilatkozatra és ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió–Montenegró Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság (SAPC) 2013. április 29–30-án rendezett hatodik ülésén született nyilatkozatra és ajánlásokra,

| — | tekintettel a Montenegróról szóló korábbi állásfoglalásaira, valamint a „Bővítés: szakpolitikák, kritériumok és az EU stratégiai érdekei” című 2012. november 22-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Montenegróról szóló korábbi állásfoglalásaira, valamint a „Bővítés: szakpolitikák, kritériumok és az EU stratégiai érdekei” című 2012. november 22-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az igazságügyi rendszerek és a korrupció elleni küzdelem területén nyújtott uniós előcsatlakozási támogatásokkal való, tagjelölt és potenciális tagjelölt országokon belüli költségvetési gazdálkodásról szóló, 2013. október 22-i állásfoglalására és annak Montenegróra vonatkozó észrevételeire (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az igazságügyi rendszerek és a korrupció elleni küzdelem területén nyújtott uniós előcsatlakozási támogatásokkal való, tagjelölt és potenciális tagjelölt országokon belüli költségvetési gazdálkodásról szóló, 2013. október 22-i állásfoglalására és annak Montenegróra vonatkozó észrevételeire (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Unióhoz való csatlakozásnak továbbra is a politikai, társadalmi és gazdasági reformok folytatásának hajtóerejéül kell szolgálnia; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unióhoz való csatlakozásnak továbbra is a politikai, társadalmi és gazdasági reformok folytatásának hajtóerejéül kell szolgálnia;

| B. | mivel az EU a jogállamiságot a bővítési folyamat központi elemévé tette; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU a jogállamiságot a bővítési folyamat központi elemévé tette;

| C. | mivel Montenegró lépéseket tett az uniós integráció felé, az európai eszme iránt tanúsított lelkesedéssel a teljes politikai paletta és a társadalom egésze részéről; mivel az országnak sikerült ideiglenesen lezárnia a 25. és 26. fejezetet; |
| --- | --- |

C.

mivel Montenegró lépéseket tett az uniós integráció felé, az európai eszme iránt tanúsított lelkesedéssel a teljes politikai paletta és a társadalom egésze részéről; mivel az országnak sikerült ideiglenesen lezárnia a 25. és 26. fejezetet;

| D. | mivel kiemelt prioritásnak számít a jogállamiságnak elsősorban az igazságügyi reform révén történő megvalósítása, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem; mivel az összes fejezettel kapcsolatban befejeződött az átvilágítási folyamat; mivel a Bizottság azon új megközelítésével összhangban, amely szerint az igazságügyi reformokkal és a belügyekkel a csatlakozási folyamat korai szakaszában kell foglalkozni, 2013 decemberében megnyitották a 23. és a 24. fejezettel kapcsolatos tárgyalásokat; |
| --- | --- |

D.

mivel kiemelt prioritásnak számít a jogállamiságnak elsősorban az igazságügyi reform révén történő megvalósítása, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem; mivel az összes fejezettel kapcsolatban befejeződött az átvilágítási folyamat; mivel a Bizottság azon új megközelítésével összhangban, amely szerint az igazságügyi reformokkal és a belügyekkel a csatlakozási folyamat korai szakaszában kell foglalkozni, 2013 decemberében megnyitották a 23. és a 24. fejezettel kapcsolatos tárgyalásokat;

| E. | mivel a közelmúltbeli alkotmányos reformok – amint maradéktalanul végbemennek – meg fogják szilárdítani az igazságszolgáltatás függetlenségét és hatékonyságát; |
| --- | --- |

E.

mivel a közelmúltbeli alkotmányos reformok – amint maradéktalanul végbemennek – meg fogják szilárdítani az igazságszolgáltatás függetlenségét és hatékonyságát;

| F. | mivel a pénzügyi korrupció, a – többek között az intézményeken belül zajló – szervezett bűnözés és a választási visszaélések továbbra is súlyos aggodalomra adnak okot; mivel Montenegrónak kezelnie kell e problémákat, és komoly eredményt kell elérnie a jogállamiság terén; |
| --- | --- |

F.

mivel a pénzügyi korrupció, a – többek között az intézményeken belül zajló – szervezett bűnözés és a választási visszaélések továbbra is súlyos aggodalomra adnak okot; mivel Montenegrónak kezelnie kell e problémákat, és komoly eredményt kell elérnie a jogállamiság terén;

| G. | mivel a civil társadalom fontos szerepet játszik az átalakulás és az uniós csatlakozás folyamatában; |
| --- | --- |

G.

mivel a civil társadalom fontos szerepet játszik az átalakulás és az uniós csatlakozás folyamatában;

| H. | mivel a regionális együttműködés rendkívül fontos a politikai stabilitás, illetve Montenegró, valamint az egész régió biztonsága és gazdasági fejlődése szempontjából; |
| --- | --- |

H.

mivel a regionális együttműködés rendkívül fontos a politikai stabilitás, illetve Montenegró, valamint az egész régió biztonsága és gazdasági fejlődése szempontjából;

Csatlakozási tárgyalások

| 1. | üdvözli az öt új tárgyalási fejezet 2013. decemberi megnyitását; bátorítja a feleket, hogy amennyiben a reformokat végrehajtották és konkrét eredményeket értek el, mihamarabb folytassák a csatlakozási tárgyalásokat; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az öt új tárgyalási fejezet 2013. decemberi megnyitását; bátorítja a feleket, hogy amennyiben a reformokat végrehajtották és konkrét eredményeket értek el, mihamarabb folytassák a csatlakozási tárgyalásokat;

| 2. | üdvözli a kormány 23. és 24. fejezettel kapcsolatos cselekvési terveit, melyek meghatározzák a reform átfogó menetrendjét, és egyben e fejezetek megnyitásának alapját is képezik; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a kormány 23. és 24. fejezettel kapcsolatos cselekvési terveit, melyek meghatározzák a reform átfogó menetrendjét, és egyben e fejezetek megnyitásának alapját is képezik;

| 3. | helyesli a civil társadalom képviselőinek a tárgyalási struktúrákba történő bevonását; ugyanakkor tudomásul veszi, hogy a civil társadalmi szervezetek arra kérik a kormányt, hogy a tárgyalási és csatlakozási folyamat során – többek között a munkacsoportokban tevékenykedő szervezetek szélesebb körből történő kiválasztása, illetve átfogó, az egész nemzetre kiterjedő konzultációk lebonyolítása révén – biztosítsa a lehető legmagasabb szintű átláthatóságot; |
| --- | --- |

3.

helyesli a civil társadalom képviselőinek a tárgyalási struktúrákba történő bevonását; ugyanakkor tudomásul veszi, hogy a civil társadalmi szervezetek arra kérik a kormányt, hogy a tárgyalási és csatlakozási folyamat során – többek között a munkacsoportokban tevékenykedő szervezetek szélesebb körből történő kiválasztása, illetve átfogó, az egész nemzetre kiterjedő konzultációk lebonyolítása révén – biztosítsa a lehető legmagasabb szintű átláthatóságot;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a kormány és a parlament egyaránt felelős a nyilvánossággal folytatott kommunikáció javításáért, valamint azért, hogy az összes érdekelt felet, civil társadalmi szervezetet és a nyilvánosságot kellő időben és átlátható módon tájékoztassák a csatlakozási tárgyalások fejleményeiről, illetve biztosítsák széles körű részvételüket a folyamatban; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a kormány és a parlament egyaránt felelős a nyilvánossággal folytatott kommunikáció javításáért, valamint azért, hogy az összes érdekelt felet, civil társadalmi szervezetet és a nyilvánosságot kellő időben és átlátható módon tájékoztassák a csatlakozási tárgyalások fejleményeiről, illetve biztosítsák széles körű részvételüket a folyamatban;

Politikai kritériumok

| 5. | sürgeti az összes politikai erőt – a kormány és az ellenzék oldalán egyaránt –, valamint a kulcsfontosságú társadalmi és gazdasági szereplőket, hogy fenntartható párbeszéd és konstruktív együttműködés megvalósítása révén továbbra is az ország uniós integrációjának menetrendjére összpontosítsanak; |
| --- | --- |

5.

sürgeti az összes politikai erőt – a kormány és az ellenzék oldalán egyaránt –, valamint a kulcsfontosságú társadalmi és gazdasági szereplőket, hogy fenntartható párbeszéd és konstruktív együttműködés megvalósítása révén továbbra is az ország uniós integrációjának menetrendjére összpontosítsanak;

| 6. | üdvözli a montenegrói parlament felügyeleti szerepének többek között ellenőrzés és konzultációs meghallgatások révén történő megerősítését; szorgalmazza ugyanakkor a meghallgatások következtetéseinek fokozott nyomon követését, az elfogadott jogszabályok szigorúbb felügyeletét, valamint a parlament aktívabb részvételét a tárgyalásokon; üdvözli a Montenegró európai uniós integrációjának módjáról, minőségéről és dinamikájáról szóló, a montenegrói parlament által 2013. december 27-én elfogadott állásfoglalást; úgy véli, hogy az integrációs folyamatba teljes mértékben be kell vonni a parlamentet és a civil társadalmi szervezeteket, illetve hogy e folyamatnak széles körű demokratikus támogatásban kell részesülnie; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a montenegrói parlament felügyeleti szerepének többek között ellenőrzés és konzultációs meghallgatások révén történő megerősítését; szorgalmazza ugyanakkor a meghallgatások következtetéseinek fokozott nyomon követését, az elfogadott jogszabályok szigorúbb felügyeletét, valamint a parlament aktívabb részvételét a tárgyalásokon; üdvözli a Montenegró európai uniós integrációjának módjáról, minőségéről és dinamikájáról szóló, a montenegrói parlament által 2013. december 27-én elfogadott állásfoglalást; úgy véli, hogy az integrációs folyamatba teljes mértékben be kell vonni a parlamentet és a civil társadalmi szervezeteket, illetve hogy e folyamatnak széles körű demokratikus támogatásban kell részesülnie;

| 7. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az idei hírhedt „hangfelvétel-ügyet” követően a közpénzek állítólagosan pártpolitikai célokra történő felhasználásának kivizsgálására felállított vizsgálóbizottság végleges jelentésében nem tudott politikai köbvetkeztetéseket levonni, és hogy az ezzel kapcsolatos bírósági vizsgálatot nem zárták le; kiemeli az alapos vizsgálat és szükség esetén a megfelelő intézkedés biztosításának fontosságát; ezért ösztönzi az illetékes montenegrói hatóságokat a bírósági eljárás gyors, szabad és tisztességes, valamennyi érintett fél együttműködése mellett történő lezárására, valamint a jogsértések körültekintő, objektív és a jogszabályok teljes körű figyelembevételével történő kezelésére; üdvözli továbbá a cetinjei videofelvétel ügyével kapcsolatban nemrégiben bejelentett vizsgálatot, amelynek során bárkire, akiről megállapítást nyer, hogy megsértette a választási törvényt, igazságos eljárás keretében megfelelő szankciókat vetnek ki; |
| --- | --- |

7.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az idei hírhedt „hangfelvétel-ügyet” követően a közpénzek állítólagosan pártpolitikai célokra történő felhasználásának kivizsgálására felállított vizsgálóbizottság végleges jelentésében nem tudott politikai köbvetkeztetéseket levonni, és hogy az ezzel kapcsolatos bírósági vizsgálatot nem zárták le; kiemeli az alapos vizsgálat és szükség esetén a megfelelő intézkedés biztosításának fontosságát; ezért ösztönzi az illetékes montenegrói hatóságokat a bírósági eljárás gyors, szabad és tisztességes, valamennyi érintett fél együttműködése mellett történő lezárására, valamint a jogsértések körültekintő, objektív és a jogszabályok teljes körű figyelembevételével történő kezelésére; üdvözli továbbá a cetinjei videofelvétel ügyével kapcsolatban nemrégiben bejelentett vizsgálatot, amelynek során bárkire, akiről megállapítást nyer, hogy megsértette a választási törvényt, igazságos eljárás keretében megfelelő szankciókat vetnek ki;

| 8. | hangsúlyozza, hogy növelni kell a lakosság választási folyamatba és demokratikus struktúrákba vetett bizalmát, és felszólítja a parlamentet, hogy a választásokat és a politikai pártok finanszírozását szabályozó törvények – például az egységes választói névjegyzékről szóló törvénytervezet és a személyazonosító igazolványokról szóló törvényhez fűzött tervezetek – módosítása révén gyorsítsa fel a választási reformot; hangsúlyozza, hogy az egységes választói névjegyzéknek teljes mértékben átláthatónak és elszámoltathatónak kell lennie; kitart amellett, hogy e reformokat az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala régóta ismert ajánlásaival összhangban, valamint teljes mértékben átlátható módon, a civil társadalom bevonásával kell végrehajtani; támogatja a Bizottság felhívását, mely szerint egyértelmű és széles körben elfogadott határvonalat kell húzni a közérdek és a pártérdek között; felszólítja a kormányt, hogy proaktív jelleggel tegyen közzé tájékoztatást a magánszemélyek és a vállalatok számára nyújtott állami támogatásokról, a közszolgáltatási ágazaton belüli foglalkoztatásról és az egyéb olyan kiadásokról, amelyek befolyásolhatják a szavazók magatartását; felhívja a figyelmet arra, hogy a korrupció látszata ugyanolyan káros lehet, mint maga a korrupció; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy növelni kell a lakosság választási folyamatba és demokratikus struktúrákba vetett bizalmát, és felszólítja a parlamentet, hogy a választásokat és a politikai pártok finanszírozását szabályozó törvények – például az egységes választói névjegyzékről szóló törvénytervezet és a személyazonosító igazolványokról szóló törvényhez fűzött tervezetek – módosítása révén gyorsítsa fel a választási reformot; hangsúlyozza, hogy az egységes választói névjegyzéknek teljes mértékben átláthatónak és elszámoltathatónak kell lennie; kitart amellett, hogy e reformokat az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala régóta ismert ajánlásaival összhangban, valamint teljes mértékben átlátható módon, a civil társadalom bevonásával kell végrehajtani; támogatja a Bizottság felhívását, mely szerint egyértelmű és széles körben elfogadott határvonalat kell húzni a közérdek és a pártérdek között; felszólítja a kormányt, hogy proaktív jelleggel tegyen közzé tájékoztatást a magánszemélyek és a vállalatok számára nyújtott állami támogatásokról, a közszolgáltatási ágazaton belüli foglalkoztatásról és az egyéb olyan kiadásokról, amelyek befolyásolhatják a szavazók magatartását; felhívja a figyelmet arra, hogy a korrupció látszata ugyanolyan káros lehet, mint maga a korrupció;

| 9. | hangsúlyozza a közigazgatási reform fontosságát az uniós vívmányok alkalmazása szempontjából; úgy véli, hogy mindenképpen meg kell erősíteni a közigazgatási stratégia végrehajtására irányuló koordinációs és nyomon követési mechanizmust, és további intézkedések meghozatalát sürgeti az átlátható, professzionális, hatékony és érdemeken alapuló közigazgatás kialakítására; felhívja a hatóságokat, hogy a köztisztviselők felvétele és elbocsátása során óvakodjanak attól, hogy a közszolgálat még inkább átpolitizálódjon; szorgalmazza az ombudsmani hivatal függetlenségének megszilárdítását és kapacitásainak megerősítését; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza a közigazgatási reform fontosságát az uniós vívmányok alkalmazása szempontjából; úgy véli, hogy mindenképpen meg kell erősíteni a közigazgatási stratégia végrehajtására irányuló koordinációs és nyomon követési mechanizmust, és további intézkedések meghozatalát sürgeti az átlátható, professzionális, hatékony és érdemeken alapuló közigazgatás kialakítására; felhívja a hatóságokat, hogy a köztisztviselők felvétele és elbocsátása során óvakodjanak attól, hogy a közszolgálat még inkább átpolitizálódjon; szorgalmazza az ombudsmani hivatal függetlenségének megszilárdítását és kapacitásainak megerősítését;

| 10. | üdvözli azokat az alkotmányos módosításokat, amelyek célja, hogy átláthatóbb és érdemeken alapuló eljárások alkalmazása révén valamennyi szinten csökkentsék az ügyészek és az igazságügyi tisztviselők kinevezésére irányuló politikai befolyást, és ezzel megerősítsék az igazságszolgáltatás függetlenségét, különösen a főállamügyész megválasztásával; tudomásul veszi azonban az ombudsmannak az említett módosítások, illetve az alkotmánybíróságról szóló törvénynek az alkotmánybírák választására vonatkozó rendelkezései alkotmányosságának vizsgálatára irányuló kezdeményezését; felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy mutassanak fel meggyőző eredményeket a fegyelmi eljárások terén, valamint gondoskodjanak a kellő időben történő igazságszolgáltatásról és az ítélkezési gyakorlat egységesítéséről; további jogalkotási és egyéb intézkedések meghozatalát és végrehajtását szorgalmazza az igazságszolgáltatás gyakorlatban történő átpolitizálódásának felszámolása érdekében, többek között a bírói kar teljesítményének objektív értékelése, a bírói kar elszámoltathatóságának a Velencei Bizottság ajánlásaival összhangban történő egyértelmű érvényesítése, valamint az érdemeken alapuló előléptetések garantálása révén; hangsúlyozza továbbá, hogy gondoskodni kell a szabálysértési bíróságoknak a végrehajtó ágtól való függetlenítéséről; |
| --- | --- |

10.

üdvözli azokat az alkotmányos módosításokat, amelyek célja, hogy átláthatóbb és érdemeken alapuló eljárások alkalmazása révén valamennyi szinten csökkentsék az ügyészek és az igazságügyi tisztviselők kinevezésére irányuló politikai befolyást, és ezzel megerősítsék az igazságszolgáltatás függetlenségét, különösen a főállamügyész megválasztásával; tudomásul veszi azonban az ombudsmannak az említett módosítások, illetve az alkotmánybíróságról szóló törvénynek az alkotmánybírák választására vonatkozó rendelkezései alkotmányosságának vizsgálatára irányuló kezdeményezését; felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy mutassanak fel meggyőző eredményeket a fegyelmi eljárások terén, valamint gondoskodjanak a kellő időben történő igazságszolgáltatásról és az ítélkezési gyakorlat egységesítéséről; további jogalkotási és egyéb intézkedések meghozatalát és végrehajtását szorgalmazza az igazságszolgáltatás gyakorlatban történő átpolitizálódásának felszámolása érdekében, többek között a bírói kar teljesítményének objektív értékelése, a bírói kar elszámoltathatóságának a Velencei Bizottság ajánlásaival összhangban történő egyértelmű érvényesítése, valamint az érdemeken alapuló előléptetések garantálása révén; hangsúlyozza továbbá, hogy gondoskodni kell a szabálysértési bíróságoknak a végrehajtó ágtól való függetlenítéséről;

| 11. | üdvözli a bírósági rendszer egyszerűsítésére, az igazságszolgáltatás hatékonyságának növelésére és az ügyhátralék csökkentésére irányuló intézkedéseket; ugyanakkor aggodalmának ad hangot a bírósági eljárások hossza, a számos bíróságon tapasztalható gyenge infrastruktúra, a polgári és a közigazgatási határozatok végrehajtásának gyengesége, valamint az igazságszolgáltatás és a büntetőeljárások rendelkezésére álló költségvetés elégtelensége miatt; szorgalmazza a bírói és ügyészi tanácsok kapacitásainak megerősítését, valamint az igazságszolgáltatáson belül az elszámoltathatósági és feddhetetlenségi biztosítékok megszilárdítását; ezenkívül szorgalmazza olyan intézkedések meghozatalát, amelyek biztosítják a polgárok számára a polgári igazságszolgáltatáshoz és a kártérítéshez történő, az európai normáknak megfelelő hozzáférést; arra ösztönzi a bíróságokat, hogy a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemben legyenek átláthatóbbak és elszámoltathatóbbak; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a bírósági rendszer egyszerűsítésére, az igazságszolgáltatás hatékonyságának növelésére és az ügyhátralék csökkentésére irányuló intézkedéseket; ugyanakkor aggodalmának ad hangot a bírósági eljárások hossza, a számos bíróságon tapasztalható gyenge infrastruktúra, a polgári és a közigazgatási határozatok végrehajtásának gyengesége, valamint az igazságszolgáltatás és a büntetőeljárások rendelkezésére álló költségvetés elégtelensége miatt; szorgalmazza a bírói és ügyészi tanácsok kapacitásainak megerősítését, valamint az igazságszolgáltatáson belül az elszámoltathatósági és feddhetetlenségi biztosítékok megszilárdítását; ezenkívül szorgalmazza olyan intézkedések meghozatalát, amelyek biztosítják a polgárok számára a polgári igazságszolgáltatáshoz és a kártérítéshez történő, az európai normáknak megfelelő hozzáférést; arra ösztönzi a bíróságokat, hogy a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemben legyenek átláthatóbbak és elszámoltathatóbbak;

| 12. | a büntetlenség kezelése érdekében szorgalmazza a háborús bűnökkel kapcsolatos, még nem feldolgozott jelentések megfelelő nyomon követését, a háborús bűncselekményekre vonatkozó szigorúbb, hatékonyabb és átláthatóbb vizsgálattal és büntetőeljárással; hangsúlyozza, hogy nem pusztán magával a büntetlenséggel, hanem az annak megjelenésével kapcsolatos küzdelemben is további fellépésre van szükség; ennek kapcsán ösztönzi a hatóságokat, hogy vizsgálják felül az ítélkezési iránymutatásokat, és vizsgálják meg a legsúlyosabb bűncselekményekre vonatkozó felmentések nyilvánvalóan aránytalan számát; |
| --- | --- |

12.

a büntetlenség kezelése érdekében szorgalmazza a háborús bűnökkel kapcsolatos, még nem feldolgozott jelentések megfelelő nyomon követését, a háborús bűncselekményekre vonatkozó szigorúbb, hatékonyabb és átláthatóbb vizsgálattal és büntetőeljárással; hangsúlyozza, hogy nem pusztán magával a büntetlenséggel, hanem az annak megjelenésével kapcsolatos küzdelemben is további fellépésre van szükség; ennek kapcsán ösztönzi a hatóságokat, hogy vizsgálják felül az ítélkezési iránymutatásokat, és vizsgálják meg a legsúlyosabb bűncselekményekre vonatkozó felmentések nyilvánvalóan aránytalan számát;

| 13. | elismerését fejezi ki a kormánynak a 2007 és 2012 közötti időszakra szóló, igazságügyi reformra vonatkozó stratégiájával kapcsolatban, de aggodalmának ad hangot a lassú végrehajtás miatt; megjegyzi, hogy a 2013 és 2018 közötti időszakra szóló stratégia előkészülete előrehaladott szakaszban jár; felhív ezért arra, hogy Montenegróban a kormány – átfogó ás nyilvánosan megvitatott értékelésekkel – helyezzen általános hangsúlyt a meglévő stratégiák végrehajtására ahelyett, hogy a szükséges értékelés nélkül egyszerűen helyettesíti a stratégiákat; arra ösztönözi az ellenőrző szerveket, hogy a stratégiák és a cselekvési tervek alkalmazása általános gyakorlattá váljon; |
| --- | --- |

13.

elismerését fejezi ki a kormánynak a 2007 és 2012 közötti időszakra szóló, igazságügyi reformra vonatkozó stratégiájával kapcsolatban, de aggodalmának ad hangot a lassú végrehajtás miatt; megjegyzi, hogy a 2013 és 2018 közötti időszakra szóló stratégia előkészülete előrehaladott szakaszban jár; felhív ezért arra, hogy Montenegróban a kormány – átfogó ás nyilvánosan megvitatott értékelésekkel – helyezzen általános hangsúlyt a meglévő stratégiák végrehajtására ahelyett, hogy a szükséges értékelés nélkül egyszerűen helyettesíti a stratégiákat; arra ösztönözi az ellenőrző szerveket, hogy a stratégiák és a cselekvési tervek alkalmazása általános gyakorlattá váljon;

| 14. | hangsúlyozza, hogy további erőfeszítésekre van szükség a korrupció elleni küzdelemben, és szorgalmazza a GRECO-ajánlások teljesítését; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy további erőfeszítésekre van szükség a korrupció elleni küzdelemben, és szorgalmazza a GRECO-ajánlások teljesítését;

| 15. | aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az oktatás, az egészségügy, a választási folyamat, a földügyi igazgatás, a területrendezés és az építőipar, a privatizáció és a közbeszerzés továbbra is ki van téve a korrupció veszélyének; arra számít, hogy az 5. fejezetről (vagyis a közbeszerzésről) szóló tárgyalások megnyitása fel fogja gyorsítani a szükséges reformokat ezen a területen; üdvözli az új, korrupcióellenes parlamenti bizottság felállítását; sürgeti a hatóságokat, hogy erősítsék meg a felügyeleti intézmények kapacitását, javítsák az ellenőrzést, növeljék a pártfinanszírozás átláthatóságát, valamint valamennyi szinten erősítsék meg a közbeszerzési törvény végrehajtásában és a fent említett többi területen tapasztalható szabálytalanságok visszaszorításához szükséges kapacitást; |
| --- | --- |

15.

aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy az oktatás, az egészségügy, a választási folyamat, a földügyi igazgatás, a területrendezés és az építőipar, a privatizáció és a közbeszerzés továbbra is ki van téve a korrupció veszélyének; arra számít, hogy az 5. fejezetről (vagyis a közbeszerzésről) szóló tárgyalások megnyitása fel fogja gyorsítani a szükséges reformokat ezen a területen; üdvözli az új, korrupcióellenes parlamenti bizottság felállítását; sürgeti a hatóságokat, hogy erősítsék meg a felügyeleti intézmények kapacitását, javítsák az ellenőrzést, növeljék a pártfinanszírozás átláthatóságát, valamint valamennyi szinten erősítsék meg a közbeszerzési törvény végrehajtásában és a fent említett többi területen tapasztalható szabálytalanságok visszaszorításához szükséges kapacitást;

| 16. | aggodalmának ad hangot a vállalkozásokkal és a földnyilvántartásokkal kapcsolatos információkhoz való nyilvános hozzáférés egyre fokozódó korlátozása miatt; felhívja a figyelmet arra, hogy az ilyen információkhoz való nyilvános hozzáférés rendkívül fontos az újságírók és a civil társadalmi szereplők számára a korrupciós ügyek nyilvánosságra hozatala és a szervezett bűnözés és az állami intézmények közötti kapcsolatok feltárása céljából; sürgeti a hatóságokat, hogy állítsák helyre a vonatkozó nyilvántartások magas szintű átláthatóságát; |
| --- | --- |

16.

aggodalmának ad hangot a vállalkozásokkal és a földnyilvántartásokkal kapcsolatos információkhoz való nyilvános hozzáférés egyre fokozódó korlátozása miatt; felhívja a figyelmet arra, hogy az ilyen információkhoz való nyilvános hozzáférés rendkívül fontos az újságírók és a civil társadalmi szereplők számára a korrupciós ügyek nyilvánosságra hozatala és a szervezett bűnözés és az állami intézmények közötti kapcsolatok feltárása céljából; sürgeti a hatóságokat, hogy állítsák helyre a vonatkozó nyilvántartások magas szintű átláthatóságát;

| 17. | hangsúlyozza a korrupció és a szervezett bűnözés elleni harccal összefüggő reformok végrehajtásának, valamint a nyomozások, vádemelések és elmarasztaló ítéletek terén minden szinten mutatott eredményesség javításának szükségességét; szorgalmazza, hogy a szervezett bűnözés és a korrupció ellen valamennyi szinten folytatott harc terén javítsák a bűnüldözési szervek és az igazságszolgáltatás közötti együttműködést és koordinációt, valamint hogy a magas szinten elkövetett esetek kapcsán fokozzák az igazságszolgáltatás teljesítményét; komoly aggodalmának ad hangot az első fokú ítéletek hatályon kívül helyezése miatt a szervezett bűnözéssel kapcsolatos ügyekben; kitart amellett, hogy elfogadhatatlan a korrupció vagy szervezett bűnözés miatt elítélt bűnözők büntetlensége; felszólítja a hatóságokat annak biztosítására, hogy az állami hatóságok és intézmények valamennyi vonatkozó rendelkezést betartsanak, és amennyiben nem így tesznek, vonják őket felelősségre; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza a korrupció és a szervezett bűnözés elleni harccal összefüggő reformok végrehajtásának, valamint a nyomozások, vádemelések és elmarasztaló ítéletek terén minden szinten mutatott eredményesség javításának szükségességét; szorgalmazza, hogy a szervezett bűnözés és a korrupció ellen valamennyi szinten folytatott harc terén javítsák a bűnüldözési szervek és az igazságszolgáltatás közötti együttműködést és koordinációt, valamint hogy a magas szinten elkövetett esetek kapcsán fokozzák az igazságszolgáltatás teljesítményét; komoly aggodalmának ad hangot az első fokú ítéletek hatályon kívül helyezése miatt a szervezett bűnözéssel kapcsolatos ügyekben; kitart amellett, hogy elfogadhatatlan a korrupció vagy szervezett bűnözés miatt elítélt bűnözők büntetlensége; felszólítja a hatóságokat annak biztosítására, hogy az állami hatóságok és intézmények valamennyi vonatkozó rendelkezést betartsanak, és amennyiben nem így tesznek, vonják őket felelősségre;

| 18. | felkéri Montenegrót, hogy a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén továbbra is vegyen részt a nemzetközi és a regionális együttműködésben; nagyobb erőfeszítéseket szorgalmaz a hatékony határfelügyelet érdekében, hogy harcolni lehessen a szervezett bűnözés és a „balkáni útvonalon” zajló csempészet ellen; hangsúlyozza, hogy fokozni kell az ellenőrzést, és alkalmazni kell a helyi és nemzetközi bűnözői csoportok által folytatott pénzmosás felszámolásához szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

18.

felkéri Montenegrót, hogy a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén továbbra is vegyen részt a nemzetközi és a regionális együttműködésben; nagyobb erőfeszítéseket szorgalmaz a hatékony határfelügyelet érdekében, hogy harcolni lehessen a szervezett bűnözés és a „balkáni útvonalon” zajló csempészet ellen; hangsúlyozza, hogy fokozni kell az ellenőrzést, és alkalmazni kell a helyi és nemzetközi bűnözői csoportok által folytatott pénzmosás felszámolásához szükséges intézkedéseket;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a politikai döntéshozatal és a jogalkotás átláthatóbbá tétele érdekében a montenegrói kormánynak folytatnia kell és meg kell erősítenie a konzultációkat, valamint javítania kell a civil társadalommal és az ellenzékkel folytatott interakciót és párbeszédet, különös tekintettel a jogszabályok végrehajtására, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre; ezzel kapcsolatban elismerését fejezi ki a kormány arra irányuló erőfeszítéseit illetően, hogy tevékenységét átláthatóbbá tegye a nyilvánosság számára, jóllehet elismeri, hogy még mindig sok a teendő; örvendetesnek tartja a civil társadalom széles körű részvételét az uniós tárgyalási fejezetekkel foglalkozó munkacsoportokban, felhívja azonban a figyelmet bizonyos civil társadalmi képviselőknek a részvétel jellegével és minőségével kapcsolatos aggályaira; sajnálatosnak tartja, hogy a kormány bizonyos csoportjai és a civil társadalom között megromlott a kapcsolat, aminek kapcsán mindkét fél amiatti aggodalmának adott hangot, hogy a kölcsönös ellenségeskedés veszélyezteti az uniós integráció előmozdítására vonatkozó közös szándék megvalósítását; ennélfogva minden félre kiterjedő gyümölcsöző és kiegyensúlyozott párbeszédre ösztönöz, amely által a kormány részrehajlás nélkül támogatja és elősegíti a civil társadalom tevékenységét, és a képviselőket teljes mértékben bevonja a politikai folyamatba, a civil társadalmi szervezetek pedig bírálják a politikát és alaposan és konstruktív módon elszámoltatják a kormányt; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a politikai döntéshozatal és a jogalkotás átláthatóbbá tétele érdekében a montenegrói kormánynak folytatnia kell és meg kell erősítenie a konzultációkat, valamint javítania kell a civil társadalommal és az ellenzékkel folytatott interakciót és párbeszédet, különös tekintettel a jogszabályok végrehajtására, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre; ezzel kapcsolatban elismerését fejezi ki a kormány arra irányuló erőfeszítéseit illetően, hogy tevékenységét átláthatóbbá tegye a nyilvánosság számára, jóllehet elismeri, hogy még mindig sok a teendő; örvendetesnek tartja a civil társadalom széles körű részvételét az uniós tárgyalási fejezetekkel foglalkozó munkacsoportokban, felhívja azonban a figyelmet bizonyos civil társadalmi képviselőknek a részvétel jellegével és minőségével kapcsolatos aggályaira; sajnálatosnak tartja, hogy a kormány bizonyos csoportjai és a civil társadalom között megromlott a kapcsolat, aminek kapcsán mindkét fél amiatti aggodalmának adott hangot, hogy a kölcsönös ellenségeskedés veszélyezteti az uniós integráció előmozdítására vonatkozó közös szándék megvalósítását; ennélfogva minden félre kiterjedő gyümölcsöző és kiegyensúlyozott párbeszédre ösztönöz, amely által a kormány részrehajlás nélkül támogatja és elősegíti a civil társadalom tevékenységét, és a képviselőket teljes mértékben bevonja a politikai folyamatba, a civil társadalmi szervezetek pedig bírálják a politikát és alaposan és konstruktív módon elszámoltatják a kormányt;

| 20. | . elégedetten állapítja meg, hogy az IPA-támogatások jól működnek Montenegróban; bátorítja mind az ország kormányát, mind a Bizottságot, hogy egyszerűsítsék az előcsatlakozási eszközzel történő finanszírozás adminisztrációs folyamatát, azzal a céllal, hogy a kisebb és nem centralizált civil szervezetek, szakszervezetek és más kedvezményezettek jobban hozzáférhessenek az eszközhöz; |
| --- | --- |

20.

. elégedetten állapítja meg, hogy az IPA-támogatások jól működnek Montenegróban; bátorítja mind az ország kormányát, mind a Bizottságot, hogy egyszerűsítsék az előcsatlakozási eszközzel történő finanszírozás adminisztrációs folyamatát, azzal a céllal, hogy a kisebb és nem centralizált civil szervezetek, szakszervezetek és más kedvezményezettek jobban hozzáférhessenek az eszközhöz;

| 21. | kiemeli, hogy Montenegró megerősítette az ILO 8 alapvető munkajogi egyezményét és a felülvizsgált Európai Szociális Chartát; hangsúlyozza, hogy bár az alapvető munka- és szakszervezeti jogokat általában tiszteletben tartják, további megszilárdításukra van szükség; kiemeli a társadalmi párbeszéd fontos szerepét, és felhívja a kormányt a Szociális Tanács megerősítésére; |
| --- | --- |

21.

kiemeli, hogy Montenegró megerősítette az ILO 8 alapvető munkajogi egyezményét és a felülvizsgált Európai Szociális Chartát; hangsúlyozza, hogy bár az alapvető munka- és szakszervezeti jogokat általában tiszteletben tartják, további megszilárdításukra van szükség; kiemeli a társadalmi párbeszéd fontos szerepét, és felhívja a kormányt a Szociális Tanács megerősítésére;

| 22. | hangsúlyozza, hogy egy jól működő demokráciában szabad, független és elfogulatlan médiára van szükség; komoly aggodalmának ad hangot az újságírók verbális és fizikai megfélemlítésének gyakoribbá válása illetve a pénzügyi nehézségek és a jogi eljárások miatt rájuk nehezedő fokozódó nyomás miatt; mély megdöbbenésének ad hangot azzal kapcsolatban, hogy 2013 augusztusa óta legalább két bombatámadást és közel fél tucat fizikai támadást indítottak újságírók ellen; mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Riporterek Határok Nélkül által kiadott a sajtószabadság-rangsorban Montenegró jelenleg a 113. helyen szerepel; emlékeztet arra, hogy az európai normáknak megfelelően elő kell mozdítani a felelős médiát, a szerkesztői függetlenséget, valamint a médiatulajdon sokszínűségét; hangsúlyozza mindazok felelősségét, akik a politikával és a médiával foglalkoznak, hogy az eltérő vélemények számára teremtsék meg a tolerancia légkörét; elengedhetetlennek tartja az újságírók és a sajtószabadság védelmének elősegítését; szorgalmazza az újságírók ellen irányuló fenyegetések és támadások megfelelő kivizsgálását és az elkövetők bíróság elé állítását, ideértve a korábbi, még felderítetlen ügyeket is; üdvözli, hogy döntés született egy olyan külön testület felállításáról, amely felügyeli az újságírók meggyilkolásának felderítésére vagy az ellenük indított támadások kivizsgálására irányuló erőfeszítéseket, ami hozzájárulhat az állam és a média közötti bizalom elmélyítéséhez; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy egy jól működő demokráciában szabad, független és elfogulatlan médiára van szükség; komoly aggodalmának ad hangot az újságírók verbális és fizikai megfélemlítésének gyakoribbá válása illetve a pénzügyi nehézségek és a jogi eljárások miatt rájuk nehezedő fokozódó nyomás miatt; mély megdöbbenésének ad hangot azzal kapcsolatban, hogy 2013 augusztusa óta legalább két bombatámadást és közel fél tucat fizikai támadást indítottak újságírók ellen; mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Riporterek Határok Nélkül által kiadott a sajtószabadság-rangsorban Montenegró jelenleg a 113. helyen szerepel; emlékeztet arra, hogy az európai normáknak megfelelően elő kell mozdítani a felelős médiát, a szerkesztői függetlenséget, valamint a médiatulajdon sokszínűségét; hangsúlyozza mindazok felelősségét, akik a politikával és a médiával foglalkoznak, hogy az eltérő vélemények számára teremtsék meg a tolerancia légkörét; elengedhetetlennek tartja az újságírók és a sajtószabadság védelmének elősegítését; szorgalmazza az újságírók ellen irányuló fenyegetések és támadások megfelelő kivizsgálását és az elkövetők bíróság elé állítását, ideértve a korábbi, még felderítetlen ügyeket is; üdvözli, hogy döntés született egy olyan külön testület felállításáról, amely felügyeli az újságírók meggyilkolásának felderítésére vagy az ellenük indított támadások kivizsgálására irányuló erőfeszítéseket, ami hozzájárulhat az állam és a média közötti bizalom elmélyítéséhez;

| 23. | kiemeli, hogy a független és fenntartható közszolgálati média különleges szerepet játszik a médiaszabadság és a demokrácia megszilárdításában, és felhívja a hatóságokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben a montenegrói rádióról és televízióról (RTCG) szóló törvényt, és léptessenek életbe olyan jogi biztosítékokat, amelyek garantálják a közszolgálati média pénzügyi fenntarthatóságát, ezáltal lehetővé téve társadalmi szerepének betöltését; |
| --- | --- |

23.

kiemeli, hogy a független és fenntartható közszolgálati média különleges szerepet játszik a médiaszabadság és a demokrácia megszilárdításában, és felhívja a hatóságokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben a montenegrói rádióról és televízióról (RTCG) szóló törvényt, és léptessenek életbe olyan jogi biztosítékokat, amelyek garantálják a közszolgálati média pénzügyi fenntarthatóságát, ezáltal lehetővé téve társadalmi szerepének betöltését;

| 24. | szorgalmazza a tanúvédelem javítását, valamint a visszaélést jelentő személyek védelméről szóló törvény elfogadását; |
| --- | --- |

24.

szorgalmazza a tanúvédelem javítását, valamint a visszaélést jelentő személyek védelméről szóló törvény elfogadását;

| 25. | hangsúlyozza, hogy valamennyi politikai erő felelőssége a tolerancia és a befogadás légkörének megteremtése az összes kisebbség számára; üdvözli a kormány kisebbségekkel kapcsolatos politikáját, amely különösen az ország albán közösségének mélyebb társadalmi integrációját segítette elő; szorgalmazza a szociális szempontból kiszolgáltatott csoportok helyzetének, például a fogyatékossággal élők oktatáshoz és orvosi ellátáshoz történő hozzáférésének, valamint középületekbe való fizikai bejutásának javítását; üdvözli a kormány közelmúltbeli roma cselekvési tervét, ugyanakkor sürgeti a továbbra is megkülönböztetésnek kitett roma és egyéb kisebbségekhez tartozó lakosság oktatásának és foglalkoztatásának további könnyítését, különösen a roma, askáli és egyiptomi gyerekek oktatáshoz való korlátozott hozzáférése kapcsán; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy valamennyi politikai erő felelőssége a tolerancia és a befogadás légkörének megteremtése az összes kisebbség számára; üdvözli a kormány kisebbségekkel kapcsolatos politikáját, amely különösen az ország albán közösségének mélyebb társadalmi integrációját segítette elő; szorgalmazza a szociális szempontból kiszolgáltatott csoportok helyzetének, például a fogyatékossággal élők oktatáshoz és orvosi ellátáshoz történő hozzáférésének, valamint középületekbe való fizikai bejutásának javítását; üdvözli a kormány közelmúltbeli roma cselekvési tervét, ugyanakkor sürgeti a továbbra is megkülönböztetésnek kitett roma és egyéb kisebbségekhez tartozó lakosság oktatásának és foglalkoztatásának további könnyítését, különösen a roma, askáli és egyiptomi gyerekek oktatáshoz való korlátozott hozzáférése kapcsán;

| 26. | megállapítja, hogy a nők továbbra is alulreprezentáltak a montenegrói társadalom számos területén, például a parlamentben, a döntéshozatali pozíciókban és a munkaerőpiacon; felszólítja a kormányt, hogy fokozza erőfeszítéseit a nemek közötti egyenlőség előmozdítására, növelje az ezzel kapcsolatos pénzügyi és emberi erőforrásokat, biztosítsa a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos cselekvési terv végrehajtását, vezesse be az egyenlő munkáért járó egyenlő díjazás elvét, valamint ösztönözze a nők szélesebb körű részvételét, elsősorban a politikai színtéren; |
| --- | --- |

26.

megállapítja, hogy a nők továbbra is alulreprezentáltak a montenegrói társadalom számos területén, például a parlamentben, a döntéshozatali pozíciókban és a munkaerőpiacon; felszólítja a kormányt, hogy fokozza erőfeszítéseit a nemek közötti egyenlőség előmozdítására, növelje az ezzel kapcsolatos pénzügyi és emberi erőforrásokat, biztosítsa a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos cselekvési terv végrehajtását, vezesse be az egyenlő munkáért járó egyenlő díjazás elvét, valamint ösztönözze a nők szélesebb körű részvételét, elsősorban a politikai színtéren;

| 27. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Montenegróban igen magas a homoszexualitással szembeni intolerancia szintje, ami a melegjogi aktivistákkal szembeni gyakori erőszakban és erőszakkal való fenyegetésben, illetve gyűlöletbeszédben nyilvánul meg; sajnálatosnak tartja, hogy a legismertebb LMBTI-aktivista biztonsági megfontolások miatt külföldön kért menedéket; ugyanakkor üdvözli a kormány LMBTI-személyek életminőségének javítására irányuló új stratégiáját, egyben hangsúlyozza, hogy a stratégia végrehajtására kell összpontosítani; különösen azt emeli ki, hogy a hozzáállás megváltoztatásának elősegítése érdekében a lakosság oktatására és tájékoztatására van szükség; elismerését fejezi ki a kormánynak és a rendőrségnek különösen amiatt, hogy támogatták és lehetővé tették a „Büszkeség menete” első alkalommal, Budvában és Podgoricában történő megrendezését; hangsúlyozza, hogy a menet során a melegekkel szemben megnyilvánuló erőszakos cselekményeket teljes mértékben ki kell vizsgálni, az elkövetőket pedig bíróság elé kell állítani; az LMBTI-személyek iránti tolerancia további előmozdítására és bűncselekmények esetén időben történő vádemelésre ösztönzi a hatóságokat; hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a társadalmi elfogadást, és véget kell vetni a homoszexuálisokkal szembeni megkülönböztetésnek; |
| --- | --- |

27.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Montenegróban igen magas a homoszexualitással szembeni intolerancia szintje, ami a melegjogi aktivistákkal szembeni gyakori erőszakban és erőszakkal való fenyegetésben, illetve gyűlöletbeszédben nyilvánul meg; sajnálatosnak tartja, hogy a legismertebb LMBTI-aktivista biztonsági megfontolások miatt külföldön kért menedéket; ugyanakkor üdvözli a kormány LMBTI-személyek életminőségének javítására irányuló új stratégiáját, egyben hangsúlyozza, hogy a stratégia végrehajtására kell összpontosítani; különösen azt emeli ki, hogy a hozzáállás megváltoztatásának elősegítése érdekében a lakosság oktatására és tájékoztatására van szükség; elismerését fejezi ki a kormánynak és a rendőrségnek különösen amiatt, hogy támogatták és lehetővé tették a „Büszkeség menete” első alkalommal, Budvában és Podgoricában történő megrendezését; hangsúlyozza, hogy a menet során a melegekkel szemben megnyilvánuló erőszakos cselekményeket teljes mértékben ki kell vizsgálni, az elkövetőket pedig bíróság elé kell állítani; az LMBTI-személyek iránti tolerancia további előmozdítására és bűncselekmények esetén időben történő vádemelésre ösztönzi a hatóságokat; hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a társadalmi elfogadást, és véget kell vetni a homoszexuálisokkal szembeni megkülönböztetésnek;

| 28. | aggodalmának ad hangot a nők és a gyermekek elleni erőszak nem szűnő problémája miatt, és attól tart, hogy ezt a jelenséget számosan társadalmilag elfogadhatónak tekintik; sajnálja a családi és közösségi alapú szolgáltatások fejlesztésében tapasztalható lassú előrehaladást; felszólítja a kormányt, hogy növelje a lakosság tájékozottságát a családi, illetve a nők elleni erőszakkal kapcsolatban, valamint arról, hogy a gyermekeknek joguk van a bántalmazás, a gondatlan bánásmód és a kizsákmányolás bármely formájával szembeni védelemre; üdvözli a kormánynak a családon belüli erőszak kezelésére, a gyermekek jogainak előmozdítására és a szakmai képzés fejlesztésére irányuló új intézkedéseit, ugyanakkor a családon belüli erőszakkal szembeni védelemről szóló törvény tényleges végrehajtásához szükséges további intézkedéseket sürget, különös tekintettel az áldozatok védelmére, támogatására és igazságszolgáltatáshoz való jogára, a megelőzésre szolgáló programok kidolgozására és összehangolására, valamint az elkövetők határozottabb felelősségre vonhatóságára; |
| --- | --- |

28.

aggodalmának ad hangot a nők és a gyermekek elleni erőszak nem szűnő problémája miatt, és attól tart, hogy ezt a jelenséget számosan társadalmilag elfogadhatónak tekintik; sajnálja a családi és közösségi alapú szolgáltatások fejlesztésében tapasztalható lassú előrehaladást; felszólítja a kormányt, hogy növelje a lakosság tájékozottságát a családi, illetve a nők elleni erőszakkal kapcsolatban, valamint arról, hogy a gyermekeknek joguk van a bántalmazás, a gondatlan bánásmód és a kizsákmányolás bármely formájával szembeni védelemre; üdvözli a kormánynak a családon belüli erőszak kezelésére, a gyermekek jogainak előmozdítására és a szakmai képzés fejlesztésére irányuló új intézkedéseit, ugyanakkor a családon belüli erőszakkal szembeni védelemről szóló törvény tényleges végrehajtásához szükséges további intézkedéseket sürget, különös tekintettel az áldozatok védelmére, támogatására és igazságszolgáltatáshoz való jogára, a megelőzésre szolgáló programok kidolgozására és összehangolására, valamint az elkövetők határozottabb felelősségre vonhatóságára;

Társadalmi-gazdasági kérdések

| 29. | felszólítja a kormányt, hogy a szegénység legyőzése és az állampolgárok életszínvonalának emelése érdekében összpontosítson a gazdasági növekedés fokozására, többek között – ahol lehetséges – a szociális jóléti reform vizsgálata révén, valamint csökkentse a regionális különbségeket; a korrupció elleni rendszerszintű küzdelem és az üzleti környezet javítása érdekében fokozott erőfeszítéseket szorgalmaz a jelentős méretű informális szektor kezelésére, a szellemitulajdon-jogok védelmének erősítésére és általában a jogrendszer javítására, illetve a gazdaság diverzifikációjához elengedhetetlen közvetlen külföldi befektetések beáramlásának fokozása és fenntartása érdekében strukturális reformok végrehajtására; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a kormányt, hogy a szegénység legyőzése és az állampolgárok életszínvonalának emelése érdekében összpontosítson a gazdasági növekedés fokozására, többek között – ahol lehetséges – a szociális jóléti reform vizsgálata révén, valamint csökkentse a regionális különbségeket; a korrupció elleni rendszerszintű küzdelem és az üzleti környezet javítása érdekében fokozott erőfeszítéseket szorgalmaz a jelentős méretű informális szektor kezelésére, a szellemitulajdon-jogok védelmének erősítésére és általában a jogrendszer javítására, illetve a gazdaság diverzifikációjához elengedhetetlen közvetlen külföldi befektetések beáramlásának fokozása és fenntartása érdekében strukturális reformok végrehajtására;

| 30. | hangsúlyozza, hogy az üzleti légkör további javítása érdekében az üzleti viták rendezésére vonatkozó eljárásoknak átláthatónak, politikai befolyástól mentesnek és a jogállamiság elvének megfelelőnek kell lenniük; szorgalmazza a KAP alumíniumgyárral kapcsolatos vita gyors rendezését; hangsúlyozza, hogy a privatizációknak tisztességesen, körültekintően, átlátható módon és rendben kell végbemenniük; rámutat az állami támogatásokkal kapcsolatos aggályokra, és ezek alkalmazása esetén az uniós vívmányokkal és a stabilizációs és társulási megállapodással összhangban átláthatóságra és fenntarthatóságra szólít fel; üdvözli a kormány erőfeszítéseit a növekvő államadósság és a hatalmas strukturális költségvetési hiány problémájának megoldására; további intézkedésekre szólít fel az IPA vidékfejlesztési programja jövőbeni végrehajtásának biztosítása, valamint vízminőséggel kapcsolatos jogszabályoknak az uniós vívmányokkal összhangban történő kidolgozása érdekében; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy az üzleti légkör további javítása érdekében az üzleti viták rendezésére vonatkozó eljárásoknak átláthatónak, politikai befolyástól mentesnek és a jogállamiság elvének megfelelőnek kell lenniük; szorgalmazza a KAP alumíniumgyárral kapcsolatos vita gyors rendezését; hangsúlyozza, hogy a privatizációknak tisztességesen, körültekintően, átlátható módon és rendben kell végbemenniük; rámutat az állami támogatásokkal kapcsolatos aggályokra, és ezek alkalmazása esetén az uniós vívmányokkal és a stabilizációs és társulási megállapodással összhangban átláthatóságra és fenntarthatóságra szólít fel; üdvözli a kormány erőfeszítéseit a növekvő államadósság és a hatalmas strukturális költségvetési hiány problémájának megoldására; további intézkedésekre szólít fel az IPA vidékfejlesztési programja jövőbeni végrehajtásának biztosítása, valamint vízminőséggel kapcsolatos jogszabályoknak az uniós vívmányokkal összhangban történő kidolgozása érdekében;

| 31. | felhívja a figyelmet arra, hogy a közbeszerzési törvény 2012 januárjában hatályba lépett, gyakorlati végrehajtása azonban nem elég eredményes, különösen az egészségügyben; felhívja a montenegrói hatóságokat, hogy valamennyi közbeszerzési eljárás tekintetében vezessenek be nagyobb átláthatóságot, valamint világos célkitűzéseket, eljárásokat és határidőket tartalmazó cselekvési terveket dolgozzanak ki az új közbeszerzési törvény végrehajtása és a koncessziókról, a közszolgáltatásokról és a honvédelmi közbeszerzésről szóló jogszabályoknak az európai vívmányokkal való összehangolása érdekében; |
| --- | --- |

31.

felhívja a figyelmet arra, hogy a közbeszerzési törvény 2012 januárjában hatályba lépett, gyakorlati végrehajtása azonban nem elég eredményes, különösen az egészségügyben; felhívja a montenegrói hatóságokat, hogy valamennyi közbeszerzési eljárás tekintetében vezessenek be nagyobb átláthatóságot, valamint világos célkitűzéseket, eljárásokat és határidőket tartalmazó cselekvési terveket dolgozzanak ki az új közbeszerzési törvény végrehajtása és a koncessziókról, a közszolgáltatásokról és a honvédelmi közbeszerzésről szóló jogszabályoknak az európai vívmányokkal való összehangolása érdekében;

| 32. | elismerően nyilatkozik a kisvállalkozói intézkedéscsomag végrehajtásáról; szorgalmazza a közszféra által a gazdasági növekedés egyik hajtóerejének számító kkv-k számára nyújtott támogatás növelését; szorgalmazza a vállalkozásokkal és az iparral kapcsolatos eszközök hatékony működését hátráltató töredezett stratégiák egységesítését; |
| --- | --- |

32.

elismerően nyilatkozik a kisvállalkozói intézkedéscsomag végrehajtásáról; szorgalmazza a közszféra által a gazdasági növekedés egyik hajtóerejének számító kkv-k számára nyújtott támogatás növelését; szorgalmazza a vállalkozásokkal és az iparral kapcsolatos eszközök hatékony működését hátráltató töredezett stratégiák egységesítését;

| 33. | aggodalmát fejezi ki a változatlan munkaerő-piaci helyzettel kapcsolatban, és ezért szorgalmazza a különösen a pályakezdő álláskeresők körében magas munkanélküliségi ráta kezelésére irányuló határozott intézkedések meghozatalát, valamint a gyenge teljesítményt nyújtó munkaerőpiac javítását; felhívja a kormányt annak biztosítására, hogy a munkaügyi törvények végrehajtása legyen összhangban az ILO-normákkal, többek között az ellenőrzések javítása révén; hangsúlyozza, hogy szembe kell helyezkedni a szürkegazdasággal; felszólít a háromoldalú szociális párbeszéd megszilárdítására; |
| --- | --- |

33.

aggodalmát fejezi ki a változatlan munkaerő-piaci helyzettel kapcsolatban, és ezért szorgalmazza a különösen a pályakezdő álláskeresők körében magas munkanélküliségi ráta kezelésére irányuló határozott intézkedések meghozatalát, valamint a gyenge teljesítményt nyújtó munkaerőpiac javítását; felhívja a kormányt annak biztosítására, hogy a munkaügyi törvények végrehajtása legyen összhangban az ILO-normákkal, többek között az ellenőrzések javítása révén; hangsúlyozza, hogy szembe kell helyezkedni a szürkegazdasággal; felszólít a háromoldalú szociális párbeszéd megszilárdítására;

| 34. | ösztönzi Montenegrót, hogy az igazgatási kapacitás megszilárdítása révén tegyen további erőfeszítéseket a környezetvédelem és az éghajlatváltozás terén a vonatkozó uniós politikák és jogszabályok végrehajtására a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással kapcsolatos uniós vívmányokkal való összehangolás biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

34.

ösztönzi Montenegrót, hogy az igazgatási kapacitás megszilárdítása révén tegyen további erőfeszítéseket a környezetvédelem és az éghajlatváltozás terén a vonatkozó uniós politikák és jogszabályok végrehajtására a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással kapcsolatos uniós vívmányokkal való összehangolás biztosítása érdekében;

| 35. | megállapítja, hogy az illegális, különösen a turisztikai területeken történő építkezések jelentős problémának számítanak Montenegróban; felhívja a montenegrói hatóságokat, hogy határozottan támogassák az ország fenntartható fejlődését; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az idegenforgalom fejlesztése összhangban álljon a környezetvédelemmel; |
| --- | --- |

35.

megállapítja, hogy az illegális, különösen a turisztikai területeken történő építkezések jelentős problémának számítanak Montenegróban; felhívja a montenegrói hatóságokat, hogy határozottan támogassák az ország fenntartható fejlődését; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az idegenforgalom fejlesztése összhangban álljon a környezetvédelemmel;

Regionális együttműködés

| 36. | üdvözli Montenegró proaktív részvételét többek között a regionális megbékélést célzó kezdeményezésekben és „a nyugat-balkáni hatok” projektben, valamint a kormány arra irányuló törekvését, hogy a regionális együttműködési kezdeményezések élére álljon; felszólítja Montenegrót, hogy fokozza kulturális és gazdasági együttműködését a szomszédos uniós tagállamokkal; elismerését fejezi ki a kormánynak azzal kapcsolatban, hogy jó kétoldalú kapcsolatokat ápol szomszédaival, többek között Koszovóval, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy sürgősen rendezni kell a Horvátországgal fennálló szárazföldi és tengeri határvitát, különös tekintettel az előzetes nyílt tengeri olajfeltárásra; a potenciális feszültségforrások felszámolása érdekében szorgalmazza a Szerbiával, Bosznia-Hercegovinával és Koszovóval közös határszakaszok végleges rögzítését; üdvözli a szarajevói nyilatkozattal kapcsolatos folyamatban történt előrelépéseket, többek között a regionális lakásprogram végrehajtását; szorgalmazza a szomszédos országokkal a csatlakozási tárgyalásokkal kapcsolatos tapasztalatok megosztása révén történő további együttműködést; |
| --- | --- |

36.

üdvözli Montenegró proaktív részvételét többek között a regionális megbékélést célzó kezdeményezésekben és „a nyugat-balkáni hatok” projektben, valamint a kormány arra irányuló törekvését, hogy a regionális együttműködési kezdeményezések élére álljon; felszólítja Montenegrót, hogy fokozza kulturális és gazdasági együttműködését a szomszédos uniós tagállamokkal; elismerését fejezi ki a kormánynak azzal kapcsolatban, hogy jó kétoldalú kapcsolatokat ápol szomszédaival, többek között Koszovóval, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy sürgősen rendezni kell a Horvátországgal fennálló szárazföldi és tengeri határvitát, különös tekintettel az előzetes nyílt tengeri olajfeltárásra; a potenciális feszültségforrások felszámolása érdekében szorgalmazza a Szerbiával, Bosznia-Hercegovinával és Koszovóval közös határszakaszok végleges rögzítését; üdvözli a szarajevói nyilatkozattal kapcsolatos folyamatban történt előrelépéseket, többek között a regionális lakásprogram végrehajtását; szorgalmazza a szomszédos országokkal a csatlakozási tárgyalásokkal kapcsolatos tapasztalatok megosztása révén történő további együttműködést;

| 37. | örvendetesnek tartja, hogy Montenegró függetlenné válása óta először fordult elő, hogy Dačić miniszterelnök nemrégiben Podgoricába látogatott, Đukanović miniszterelnök pedig Belgrádba; elismerőleg említi ezen eseményeket, amelyek mindkét fél részéről a megbékélés és az erőteljesebb részvétel, valamint nyitottság határozott jelének tekinthetők, ami jó előjel a regionális és európai integráció előmozdítása szempontjából; |
| --- | --- |

37.

örvendetesnek tartja, hogy Montenegró függetlenné válása óta először fordult elő, hogy Dačić miniszterelnök nemrégiben Podgoricába látogatott, Đukanović miniszterelnök pedig Belgrádba; elismerőleg említi ezen eseményeket, amelyek mindkét fél részéről a megbékélés és az erőteljesebb részvétel, valamint nyitottság határozott jelének tekinthetők, ami jó előjel a regionális és európai integráció előmozdítása szempontjából;

| 38. | hangsúlyozza, hogy a Montenegró és a régió országai közötti jószomszédi kapcsolatok alapul szolgálnak az Unióval való sikeres tárgyalásokhoz, és maga az ország a nyugat-balkáni régió békéjével és stabilitásával kapcsolatos együttműködés és elkötelezettség jó példája; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a Montenegró és a régió országai közötti jószomszédi kapcsolatok alapul szolgálnak az Unióval való sikeres tárgyalásokhoz, és maga az ország a nyugat-balkáni régió békéjével és stabilitásával kapcsolatos együttműködés és elkötelezettség jó példája;

| 39. | üdvözli a kormány közelmúltbeli erőfeszítéseit a belső menekültek nyilvántartására és státuszuk tisztázására, ugyanakkor tisztában van e feladat – többek között az adminisztratív terhek felszámolásában megnyilvánuló – nehézségével; felhívja az Uniót, valamint más balkáni partnereket, hogy e probléma minél előbbi megoldásához nyújtsanak segítséget a montenegrói kormánynak, és segítsenek lezárni a régió történelmének fájdalmas fejezetét; |
| --- | --- |

39.

üdvözli a kormány közelmúltbeli erőfeszítéseit a belső menekültek nyilvántartására és státuszuk tisztázására, ugyanakkor tisztában van e feladat – többek között az adminisztratív terhek felszámolásában megnyilvánuló – nehézségével; felhívja az Uniót, valamint más balkáni partnereket, hogy e probléma minél előbbi megoldásához nyújtsanak segítséget a montenegrói kormánynak, és segítsenek lezárni a régió történelmének fájdalmas fejezetét;

| 40. | örvendetesnek tartja, hogy a montenegrói kormány elkötelezett a NATO-hoz való csatlakozás iránt, de felhívja a figyelmet arra, hogy a parlamenti képviselők körében és a társadalom egészében igen eltérőek a vélemények; reményét fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy Montenegrónak a NATO-tagság elérésére irányuló erőfeszítései elősegítik az uniós tagságra való törekvéseit, valamint a regionális együttműködés és biztonság javítását; elismerését fejezi ki különösen azzal kapcsolatban, hogy korlátozott védelmi forrásai ellenére Montenegró közreműködik az ENSZ- és KBVP-missziókban, többek között Afganisztánban, Libériában és Maliban; örvendetesnek tartja ezt az arra vonatkozó egyértelmű jelzést, miszerint Montenegró elkötelezett a világbéke és a stabilitás előmozdítása érdekében a nemzetközi partnerekkel való együttműködés iránt; |
| --- | --- |

40.

örvendetesnek tartja, hogy a montenegrói kormány elkötelezett a NATO-hoz való csatlakozás iránt, de felhívja a figyelmet arra, hogy a parlamenti képviselők körében és a társadalom egészében igen eltérőek a vélemények; reményét fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy Montenegrónak a NATO-tagság elérésére irányuló erőfeszítései elősegítik az uniós tagságra való törekvéseit, valamint a regionális együttműködés és biztonság javítását; elismerését fejezi ki különösen azzal kapcsolatban, hogy korlátozott védelmi forrásai ellenére Montenegró közreműködik az ENSZ- és KBVP-missziókban, többek között Afganisztánban, Libériában és Maliban; örvendetesnek tartja ezt az arra vonatkozó egyértelmű jelzést, miszerint Montenegró elkötelezett a világbéke és a stabilitás előmozdítása érdekében a nemzetközi partnerekkel való együttműködés iránt;

o

o o

| 41. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Montenegró kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

41.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Montenegró kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 108., 2010.4.29., 3. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0453.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0434.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/142 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/142

---

P7_TA(2014)0105

A női nemi szervek megcsonkításának felszámolása

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása a „Fellépés a női nemi szervek megcsonkításának megszüntetése érdekében” című bizottsági közleményről (2014/2511(RSP))

(2017/C 093/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „Fellépés a női nemi szervek megcsonkításának megszüntetése érdekében” című közleményére (COM(2013)0833), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Fellépés a női nemi szervek megcsonkításának megszüntetése érdekében” című közleményére (COM(2013)0833),

| — | tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének „A női nemi szervek megcsonkítása az Európai Unióban és Horvátországban” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének „A női nemi szervek megcsonkítása az Európai Unióban és Horvátországban” című jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 67/146. számú, a női nemi szervek megcsonkítása eltörlésére irányuló globális erőfeszítések fokozásáról szóló határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 67/146. számú, a női nemi szervek megcsonkítása eltörlésére irányuló globális erőfeszítések fokozásáról szóló határozatára,

| — | tekintettel a női nemi szervek megcsonkításának felszámolásáról szóló 2012. június 14-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a női nemi szervek megcsonkításának felszámolásáról szóló 2012. június 14-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a nők elleni erőszakkal szembeni fellépést célzó, új uniós politikai keret prioritásairól és körvonalairól szóló, 2011. április 5-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők elleni erőszakkal szembeni fellépést célzó, új uniós politikai keret prioritásairól és körvonalairól szóló, 2011. április 5-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel „A női nemi szervi csonkítás elleni küzdelem az EU-ban” című, 2009. március 24-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A női nemi szervi csonkítás elleni küzdelem az EU-ban” című, 2009. március 24-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „Az EU gyermekjogi stratégiája felé” című, 2008. január 16-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU gyermekjogi stratégiája felé” című, 2008. január 16-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségről szóló, 2010 és 2015 közötti időszakra vonatkozó, 2010. szeptember 21-én előterjesztett bizottsági stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségről szóló, 2010 és 2015 közötti időszakra vonatkozó, 2010. szeptember 21-én előterjesztett bizottsági stratégiára,

| — | tekintettel „A stockholmi program – A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa” című dokumentumra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A stockholmi program – A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa” című dokumentumra (6),

| — | tekintettel az Európa Tanács 2011. április 12-i, a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményére (Isztambuli Egyezmény), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács 2011. április 12-i, a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló egyezményére (Isztambuli Egyezmény),

| — | tekintettel az EU-Szerződés emberi jogok tiszteletben tartásáról szóló 6. és 7. cikkére (általános elvek), valamint az EK-Szerződés 12. és 13. cikkére (megkülönböztetésmentesség), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-Szerződés emberi jogok tiszteletben tartásáról szóló 6. és 7. cikkére (általános elvek), valamint az EK-Szerződés 12. és 13. cikkére (megkülönböztetésmentesség),

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöbölésével foglalkozó ENSZ-bizottság 1990-ben elfogadott, a női körülmetélésről szóló 14. számú általános ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöbölésével foglalkozó ENSZ-bizottság 1990-ben elfogadott, a női körülmetélésről szóló 14. számú általános ajánlására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a „nők elleni erőszak” a Parlament 2011. április 5-i, a nők elleni erőszakkal szembeni fellépést célzó, új uniós politikai keret prioritásairól és körvonalairól szóló állásfoglalásában foglalt meghatározás szerint magában foglal „minden olyan nemi alapú erőszakot, amely a nőknek fizikai, szexuális vagy lelki sérülést vagy szenvedést okoz vagy okozhat, beleértve az ilyen cselekvésekkel való fenyegetést, a kényszert vagy a szabadságtól való önkényes megfosztást, történjen az a közéletben vagy a magánéletben” (7); |
| --- | --- |

A.

mivel a „nők elleni erőszak” a Parlament 2011. április 5-i, a nők elleni erőszakkal szembeni fellépést célzó, új uniós politikai keret prioritásairól és körvonalairól szóló állásfoglalásában foglalt meghatározás szerint magában foglal „minden olyan nemi alapú erőszakot, amely a nőknek fizikai, szexuális vagy lelki sérülést vagy szenvedést okoz vagy okozhat, beleértve az ilyen cselekvésekkel való fenyegetést, a kényszert vagy a szabadságtól való önkényes megfosztást, történjen az a közéletben vagy a magánéletben” (7);

| B. | mivel a női nemi szervek megcsonkítása a nők és a lányok elleni erőszak egy formája, mely megsérti alapvető jogaikat, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített elvekbe ütközik, továbbá mivel elengedhetetlenül szükséges a női nemi szervek megcsonkítása elleni küzdelmet beilleszteni a nők elleni erőszakkal szembeni küzdelemre irányuló általános és koherens megközelítésbe; |
| --- | --- |

B.

mivel a női nemi szervek megcsonkítása a nők és a lányok elleni erőszak egy formája, mely megsérti alapvető jogaikat, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített elvekbe ütközik, továbbá mivel elengedhetetlenül szükséges a női nemi szervek megcsonkítása elleni küzdelmet beilleszteni a nők elleni erőszakkal szembeni küzdelemre irányuló általános és koherens megközelítésbe;

| C. | mivel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) 2008-ban adott fogalommeghatározása szerint a női nemi szervek megcsonkítása olyan eljárás, amely során a külső nemi szerveket egészségügyi indok nélkül részben vagy egészben eltávolítják, ideértve többek közt a Sunna-műtétet vagy klitoridektómiát (a klitorisz részleges vagy teljes eltávolítása az előbőrrel együtt), a kimetszést (a klitorisz és a külső szeméremajkak eltávolítása), és a női nemi szervek megcsonkításának legszélsőségesebb gyakorlatát, az infibulációt (vagyis a hüvelynyílás leszűkítését annak elfedése révén); |
| --- | --- |

C.

mivel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) 2008-ban adott fogalommeghatározása szerint a női nemi szervek megcsonkítása olyan eljárás, amely során a külső nemi szerveket egészségügyi indok nélkül részben vagy egészben eltávolítják, ideértve többek közt a Sunna-műtétet vagy klitoridektómiát (a klitorisz részleges vagy teljes eltávolítása az előbőrrel együtt), a kimetszést (a klitorisz és a külső szeméremajkak eltávolítása), és a női nemi szervek megcsonkításának legszélsőségesebb gyakorlatát, az infibulációt (vagyis a hüvelynyílás leszűkítését annak elfedése révén);

| D. | mivel a WHO szerint a világon körülbelül 140 millió gyermek, fiatal lány és nő tapasztalta meg a nemi alapú erőszak e kegyetlen formáját; mivel a WHO szerint a női nemi szervek megcsonkítását a legtöbb esetben a fiatal lányokon gyermekkorban, a csecsemőkor és 15 éves kor között végzik el; mivel erről a kegyetlen gyakorlatról 28 afrikai ország, Jemen, Észak-Irak és Indonézia tekintetében számoltak be; |
| --- | --- |

D.

mivel a WHO szerint a világon körülbelül 140 millió gyermek, fiatal lány és nő tapasztalta meg a nemi alapú erőszak e kegyetlen formáját; mivel a WHO szerint a női nemi szervek megcsonkítását a legtöbb esetben a fiatal lányokon gyermekkorban, a csecsemőkor és 15 éves kor között végzik el; mivel erről a kegyetlen gyakorlatról 28 afrikai ország, Jemen, Észak-Irak és Indonézia tekintetében számoltak be;

| E. | mivel a női nemi szervek megcsonkítása egy olyan brutális gyakorlat, amely nemcsak harmadik országokban fordul elő, hanem az Unióban élő olyan nőket és lányokat is érint, akiknek nemi szerveit az Unió területén vagy a származásuk szerinti országban – az Unióba való költözés, vagy az Unió területén kívüli utazás során – csonkítják meg (8); mivel az az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) szerint évente körülbelül 20 000, a női nemi szervek megcsonkításának gyakorlatát követő országokból származó nő és lány kér menedékjogot az Unióban, akik közül 9 000 már áteshetett a megcsonkításon (9), és becslése szerint az Unióban a női nemi szervek megcsonkításán átesett, illetve az ezzel veszélyeztetett nők száma eléri az 500 000-et (10), ugyanakkor e bűncselekmény miatt még mindig ritkán indul büntető eljárás; |
| --- | --- |

E.

mivel a női nemi szervek megcsonkítása egy olyan brutális gyakorlat, amely nemcsak harmadik országokban fordul elő, hanem az Unióban élő olyan nőket és lányokat is érint, akiknek nemi szerveit az Unió területén vagy a származásuk szerinti országban – az Unióba való költözés, vagy az Unió területén kívüli utazás során – csonkítják meg (8); mivel az az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) szerint évente körülbelül 20 000, a női nemi szervek megcsonkításának gyakorlatát követő országokból származó nő és lány kér menedékjogot az Unióban, akik közül 9 000 már áteshetett a megcsonkításon (9), és becslése szerint az Unióban a női nemi szervek megcsonkításán átesett, illetve az ezzel veszélyeztetett nők száma eléri az 500 000-et (10), ugyanakkor e bűncselekmény miatt még mindig ritkán indul büntető eljárás;

| F. | mivel a női nemi szervek megcsonkítását gyakran végzik otthon, hétköznapi, nem higiénikus körülmények között, és sokszor az érzéstelenítésre vonatkozó, illetve orvosi ismeretek nélkül, ami többféle súlyos, és gyakran jóvátehetetlen vagy halálos következménnyel jár a nők és a lányok testi és lelki egészségére nézve, valamint károsítja szexuális és reproduktív egészségüket; |
| --- | --- |

F.

mivel a női nemi szervek megcsonkítását gyakran végzik otthon, hétköznapi, nem higiénikus körülmények között, és sokszor az érzéstelenítésre vonatkozó, illetve orvosi ismeretek nélkül, ami többféle súlyos, és gyakran jóvátehetetlen vagy halálos következménnyel jár a nők és a lányok testi és lelki egészségére nézve, valamint károsítja szexuális és reproduktív egészségüket;

| G. | mivel a női nemi szervek megcsonkítása egyértelműen ellentétes az Európában alapvető elvnek számító, a nők és a férfiak közötti egyenlőség elvével, és olyan hagyományos értékrend fenntartását szolgálja, amely szerint a nőket tárgyaknak és a férfiak tulajdonának tekintik; mivel a kulturális és hagyományos értékek semmilyen körülmények között nem használhatók fel ürügyként a gyermekek, fiatal lányok vagy a nők nemi szerveinek megcsonkítására; |
| --- | --- |

G.

mivel a női nemi szervek megcsonkítása egyértelműen ellentétes az Európában alapvető elvnek számító, a nők és a férfiak közötti egyenlőség elvével, és olyan hagyományos értékrend fenntartását szolgálja, amely szerint a nőket tárgyaknak és a férfiak tulajdonának tekintik; mivel a kulturális és hagyományos értékek semmilyen körülmények között nem használhatók fel ürügyként a gyermekek, fiatal lányok vagy a nők nemi szerveinek megcsonkítására;

| H. | mivel a gyermekek jogainak védelmét számos tagállami, európai és nemzetközi megállapodás és jogszabály rögzíti, és mivel általában a nők – többek közt a fiatal lányok – elleni erőszak semmilyen formája nem indokolható kulturális hagyományok tiszteletben tartására vagy különböző beavatási szertartásokra hivatkozva; |
| --- | --- |

H.

mivel a gyermekek jogainak védelmét számos tagállami, európai és nemzetközi megállapodás és jogszabály rögzíti, és mivel általában a nők – többek közt a fiatal lányok – elleni erőszak semmilyen formája nem indokolható kulturális hagyományok tiszteletben tartására vagy különböző beavatási szertartásokra hivatkozva;

| I. | mivel a női nemi szervek megcsonkításának megelőzése valamennyi tagállam nemzetközi emberi jogi kötelezettsége a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöbölésével foglalkozó ENSZ-bizottság 1990-ben elfogadott, a női körülmetélésről szóló 14. számú általános ajánlása, és a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU irányelv alapján, amely a női nemi szervek megcsonkítását a nemi alapú erőszak egyik formájának ismeri el, amellyel kapcsolatban többek között védelmi minimumkövetelményeket kell megállapítani; |
| --- | --- |

I.

mivel a női nemi szervek megcsonkításának megelőzése valamennyi tagállam nemzetközi emberi jogi kötelezettsége a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöbölésével foglalkozó ENSZ-bizottság 1990-ben elfogadott, a női körülmetélésről szóló 14. számú általános ajánlása, és a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2012/29/EU irányelv alapján, amely a női nemi szervek megcsonkítását a nemi alapú erőszak egyik formájának ismeri el, amellyel kapcsolatban többek között védelmi minimumkövetelményeket kell megállapítani;

| 1. | üdvözli a Bizottság „Fellépés a női nemi szervek megcsonkításának megszüntetése érdekében” című közleményét, melyben a Bizottság vállalja, hogy használni fogja az uniós finanszírozást a női nemi szervek megcsonkításának megelőzése, valamint az áldozatok támogatásának javítása érdekében, ideértve többek közt a veszélyeztetett nők védelmét az Unió menedékjogi szabályai keretében, illetve hogy az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) együtt megerősíti a nemzetközi párbeszédet, továbbá ösztönzi a veszélyeztetett nők és lányok azonosítását célzó kutatások támogatását; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság „Fellépés a női nemi szervek megcsonkításának megszüntetése érdekében” című közleményét, melyben a Bizottság vállalja, hogy használni fogja az uniós finanszírozást a női nemi szervek megcsonkításának megelőzése, valamint az áldozatok támogatásának javítása érdekében, ideértve többek közt a veszélyeztetett nők védelmét az Unió menedékjogi szabályai keretében, illetve hogy az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) együtt megerősíti a nemzetközi párbeszédet, továbbá ösztönzi a veszélyeztetett nők és lányok azonosítását célzó kutatások támogatását;

| 2. | üdvözli a Bizottság kötelezettségvállalását aziránt, hogy elősegítse a női nemi szervek megcsonkításával kapcsolatos kérdésekre vonatkozó tapasztalatok és bevált gyakorlatok tagállamok, nem kormányzati szervezetek és szakértők közötti cseréjét, és hangsúlyozza, hogy folytatni kell a civil társadalom szoros bevonását – harmadik országokban is – nemcsak a tudatosságnövelő kampányok, hanem az oktatási anyagok és képzés fejlesztése terén is; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a Bizottság kötelezettségvállalását aziránt, hogy elősegítse a női nemi szervek megcsonkításával kapcsolatos kérdésekre vonatkozó tapasztalatok és bevált gyakorlatok tagállamok, nem kormányzati szervezetek és szakértők közötti cseréjét, és hangsúlyozza, hogy folytatni kell a civil társadalom szoros bevonását – harmadik országokban is – nemcsak a tudatosságnövelő kampányok, hanem az oktatási anyagok és képzés fejlesztése terén is;

| 3. | rámutat arra, hogy a nemzetközi, európai és tagállami szervezetek létfontosságú szerepet játszanak a női nemi szervek megcsonkításának megelőzésében, a nők és lányok védelmében, valamint az áldozatok azonosításában és a nemi alapú erőszak – többek közt a női nemi szervek megcsonkítása – betiltására irányuló intézkedések megtételében, és üdvözli az Unió kötelezettségvállalását aziránt, hogy továbbra is fellépjen a női nemi szervek megcsonkítása felszámolásának támogatása érdekében azokban az országokban, ahol ezt a gyakorlatot folytatják; |
| --- | --- |

3.

rámutat arra, hogy a nemzetközi, európai és tagállami szervezetek létfontosságú szerepet játszanak a női nemi szervek megcsonkításának megelőzésében, a nők és lányok védelmében, valamint az áldozatok azonosításában és a nemi alapú erőszak – többek közt a női nemi szervek megcsonkítása – betiltására irányuló intézkedések megtételében, és üdvözli az Unió kötelezettségvállalását aziránt, hogy továbbra is fellépjen a női nemi szervek megcsonkítása felszámolásának támogatása érdekében azokban az országokban, ahol ezt a gyakorlatot folytatják;

| 4. | ismételten felhívja a Bizottságot arra, hogy késedelem nélkül terjesszen elő egy uniós jogalkotási aktusra irányuló javaslatot, amely megelőző intézkedéseket állapít meg a nők elleni erőszak valamennyi formájára (többek közt a női nemi szervek megcsonkítására) vonatkozóan, valamint a stockholmi programban jelzetteknek megfelelően egy átfogó uniós stratégiát erről a kérdésről, ideértve a női nemi szervek megcsonkításának Unión belüli beszüntetésére irányuló további strukturált közös cselekvési terveket; |
| --- | --- |

4.

ismételten felhívja a Bizottságot arra, hogy késedelem nélkül terjesszen elő egy uniós jogalkotási aktusra irányuló javaslatot, amely megelőző intézkedéseket állapít meg a nők elleni erőszak valamennyi formájára (többek közt a női nemi szervek megcsonkítására) vonatkozóan, valamint a stockholmi programban jelzetteknek megfelelően egy átfogó uniós stratégiát erről a kérdésről, ideértve a női nemi szervek megcsonkításának Unión belüli beszüntetésére irányuló további strukturált közös cselekvési terveket;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak és az EKSZ-nek határozottan állást kell foglalniuk azon harmadik országokkal kapcsolatban, amelyek a női nemi szervek megcsonkítását nem ítélik el; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak és az EKSZ-nek határozottan állást kell foglalniuk azon harmadik országokkal kapcsolatban, amelyek a női nemi szervek megcsonkítását nem ítélik el;

| 6. | felhívja a Bizottságot arra, hogy a női nemi szervek megcsonkítására vonatkozó adatok gyűjtése során alkalmazzon harmonizált megközelítést, és kéri a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét, hogy a közleménynek megfelelően az egyes tagállamok közötti összehasonlítás megvalósíthatósága érdekében vonjon be demográfusokat és statisztikusokat a közös módszertan kidolgozásába illetve iránymutatások kialakításába; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot arra, hogy a női nemi szervek megcsonkítására vonatkozó adatok gyűjtése során alkalmazzon harmonizált megközelítést, és kéri a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét, hogy a közleménynek megfelelően az egyes tagállamok közötti összehasonlítás megvalósíthatósága érdekében vonjon be demográfusokat és statisztikusokat a közös módszertan kidolgozásába illetve iránymutatások kialakításába;

| 7. | ismét felhívja a tagállamokat arra, hogy alkalmazzák a meglévő mechanizmusokat, különösen a 2012/29/EU irányelvet – ideértve a szakemberek nők és lányok védelmére való képzését –, valamint hogy indítsanak büntetőeljárást, emeljenek vádat és alkalmazzanak büntetést bármely olyan lakossal szemben, aki a női nemi szervek megcsonkításának bűncselekményét követi el, akkor is, ha a bűncselekményt az adott tagállam területén kívül követték el, és ezért arra szólít fel, hogy valamennyi tagállam büntetőjogi rendelkezéseibe foglalják bele az extraterritorialitás elvét annak érdekében, hogy a bűncselekmény azonos mértékben mind a 28 tagállamban büntetendő legyen; |
| --- | --- |

7.

ismét felhívja a tagállamokat arra, hogy alkalmazzák a meglévő mechanizmusokat, különösen a 2012/29/EU irányelvet – ideértve a szakemberek nők és lányok védelmére való képzését –, valamint hogy indítsanak büntetőeljárást, emeljenek vádat és alkalmazzanak büntetést bármely olyan lakossal szemben, aki a női nemi szervek megcsonkításának bűncselekményét követi el, akkor is, ha a bűncselekményt az adott tagállam területén kívül követték el, és ezért arra szólít fel, hogy valamennyi tagállam büntetőjogi rendelkezéseibe foglalják bele az extraterritorialitás elvét annak érdekében, hogy a bűncselekmény azonos mértékben mind a 28 tagállamban büntetendő legyen;

| 8. | kéri az Uniót és azon tagállamokat, amelyek még nem ratifikálták az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló Isztambuli Egyezményét, hogy ezt késedelem nélkül tegyék meg annak érdekében, hogy az Unió kötelezettségvállalása megfeleljen a nemzetközi követelményeknek, amelyek a nők elleni erőszakkal és a női nemi szervek megcsonkításával kapcsolatban egy holisztikus és integrált megközelítést támogatnak; |
| --- | --- |

8.

kéri az Uniót és azon tagállamokat, amelyek még nem ratifikálták az Európa Tanácsnak a nők elleni és a családon belüli erőszak megelőzéséről és felszámolásáról szóló Isztambuli Egyezményét, hogy ezt késedelem nélkül tegyék meg annak érdekében, hogy az Unió kötelezettségvállalása megfeleljen a nemzetközi követelményeknek, amelyek a nők elleni erőszakkal és a női nemi szervek megcsonkításával kapcsolatban egy holisztikus és integrált megközelítést támogatnak;

| 9. | kéri a Bizottságot, hogy 2016-ot jelölje ki nők és lánygyermekek elleni erőszak felszámolása európai évének; |
| --- | --- |

9.

kéri a Bizottságot, hogy 2016-ot jelölje ki nők és lánygyermekek elleni erőszak felszámolása európai évének;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európa Tanácsnak, az ENSZ főtitkárának, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európa Tanácsnak, az ENSZ főtitkárának, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 332. E, 2013.11.15., 87. o.

(2)  HL C 296. E, 2012.10.2., 26. o.

(3)  HL C 117. E, 2010.5.6., 52. o.

(4)  HL C 41. E, 2009.2.19., 24. o.

(5)  HL L 315., 2012.11.14., 57. o.

(6)  HL C 115., 2010.5.4., 1. o.

(7)

A nőkkel szembeni erőszak felszámolásáról szóló 1993. december 20-i ENSZ-nyilatkozat (A/RES/48/104) 1. cikke; az Egyesült Nemzetek 1995. évi Pekingi Cselekvési Programjának 113. pontja.

(8)  EIGE 2013. A női nemi szervek megcsonkítása az Európai Unióban és Horvátországban.

(9)  Az UNHCR hozzájárulása az Európai Bizottságnak „A női nemi szervek megcsonkítása az EU-ban” címmel folytatott konzultációjához, 2013.

(10)  Waris, D. és Milborn, C., Desert Children, Virago, Egyesült Királyság, 2005.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/145 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/145

---

P7_TA(2014)0106

A NAIADES II programról: Cselekvési terv a belvízi hajózás támogatása

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása a NAIADES II programról: Cselekvési terv a belvízi hajózás támogatására (2013/3002(RSP))

(2017/C 093/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett szóbeli választ igénylő kérdésre a NAIADES II programról: Cselekvési terv a belvízi hajózás támogatására (O-000016/2014 – B7-0104/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett szóbeli választ igénylő kérdésre a NAIADES II programról: Cselekvési terv a belvízi hajózás támogatására (O-000016/2014 – B7-0104/2014),

| — | tekintettel a „A belvízi szállítás előmozdításáról: »NAIADES« — Integrált európai cselekvési program a belvízi szállítás érdekében” című 2006. október 26-i bizottsági közleményre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „A belvízi szállítás előmozdításáról: »NAIADES« — Integrált európai cselekvési program a belvízi szállítás érdekében” című 2006. október 26-i bizottsági közleményre (1),

| — | tekintettel „A minőségi belvízi hajózás megvalósítása – NADIES II” című, 2013. szeptember 10-i bizottsági közleményre (COM(2013)0623), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A minőségi belvízi hajózás megvalósítása – NADIES II” című, 2013. szeptember 10-i bizottsági közleményre (COM(2013)0623),

| — | tekintettel az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című 2011. december 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című 2011. december 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az „Integrált európai cselekvési program a belvízi szállítás érdekében – NAIADES” című 2006. január 17-i bizottsági közleményre (COM(2006)0006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Integrált európai cselekvési program a belvízi szállítás érdekében – NAIADES” című 2006. január 17-i bizottsági közleményre (COM(2006)0006),

| — | tekintettel a Bizottságnak „A hajóállomány környezetbarátabbá tétele: a szennyezőanyag-kibocsátás csökkentése a belvízi közlekedésben” című 2013. szeptember 10-i szolgálati munkadokumentumára (SWD(2013)0324), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A hajóállomány környezetbarátabbá tétele: a szennyezőanyag-kibocsátás csökkentése a belvízi közlekedésben” című 2013. szeptember 10-i szolgálati munkadokumentumára (SWD(2013)0324),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a belvízi szállítási ágazat az uniós kikötők és a hátország közötti áruszállítás révén jelentősen hozzájárul az EU közlekedési rendszeréhez; |
| --- | --- |

A.

mivel a belvízi szállítási ágazat az uniós kikötők és a hátország közötti áruszállítás révén jelentősen hozzájárul az EU közlekedési rendszeréhez;

| B. | mivel a belvízi közlekedés energiahatékony, és hozzájárul az uniós közlekedéspolitikáról szóló fehér könyvben az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasággal kapcsolatosan meghatározott célkitűzésekhez; |
| --- | --- |

B.

mivel a belvízi közlekedés energiahatékony, és hozzájárul az uniós közlekedéspolitikáról szóló fehér könyvben az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasággal kapcsolatosan meghatározott célkitűzésekhez;

| C. | mivel a belvízi közlekedés teljes potenciáljának kiaknázása révén a belvízi szállítási ágazat kulcsszerepet játszhat Európában a tengeri kikötőkön keresztül importált áruk forgalmából származó közlekedési túlterheltség és környezetszennyezés problémájának a megoldásához; |
| --- | --- |

C.

mivel a belvízi közlekedés teljes potenciáljának kiaknázása révén a belvízi szállítási ágazat kulcsszerepet játszhat Európában a tengeri kikötőkön keresztül importált áruk forgalmából származó közlekedési túlterheltség és környezetszennyezés problémájának a megoldásához;

| D. | mivel a belvízi hajóflotta modernizálására és a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítására lenne szükség annak érdekében, hogy tovább lehessen javítani a hajók környezetvédelmi teljesítményét, és fejleszteni lehessen többek között a fenntartható belvízi hajózásban a folyókhoz igazított hajók (River-Adapted Ships for Sustainable Inland Navigation – RASSIN) technológiáját, így biztosítva a belvízi szállítás versenyelőnyét; |
| --- | --- |

D.

mivel a belvízi hajóflotta modernizálására és a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítására lenne szükség annak érdekében, hogy tovább lehessen javítani a hajók környezetvédelmi teljesítményét, és fejleszteni lehessen többek között a fenntartható belvízi hajózásban a folyókhoz igazított hajók (River-Adapted Ships for Sustainable Inland Navigation – RASSIN) technológiáját, így biztosítva a belvízi szállítás versenyelőnyét;

| E. | mivel Európa gyenge gazdasági helyzete a belvízi közlekedési ágazatra is kihat, és mivel a belvízi hajózási ágazat nehéz gazdasági helyzetben van; |
| --- | --- |

E.

mivel Európa gyenge gazdasági helyzete a belvízi közlekedési ágazatra is kihat, és mivel a belvízi hajózási ágazat nehéz gazdasági helyzetben van;

| F. | mivel a jelenlegi túlkínálat pusztító hatással van a belvízi hajózási ágazatra; |
| --- | --- |

F.

mivel a jelenlegi túlkínálat pusztító hatással van a belvízi hajózási ágazatra;

| G. | mivel a belvízi szállítási ágazat szerkezete nagymértékben kkv-kon alapul, azaz olyan tulajdonos-üzemeltetőkön, akik családjukkal együtt a hajókon dolgoznak és élnek, és mivel ezek a kkv-k a válsággal szemben különösen sérülékenyek; |
| --- | --- |

G.

mivel a belvízi szállítási ágazat szerkezete nagymértékben kkv-kon alapul, azaz olyan tulajdonos-üzemeltetőkön, akik családjukkal együtt a hajókon dolgoznak és élnek, és mivel ezek a kkv-k a válsággal szemben különösen sérülékenyek;

| H. | mivel a szociális előírások, mint a munkaidő és az oktatás, alapvető fontosságúak ebben az ágazatban; |
| --- | --- |

H.

mivel a szociális előírások, mint a munkaidő és az oktatás, alapvető fontosságúak ebben az ágazatban;

| I. | mivel a belvízi szállítási ágazat korlátozott pénzügyi támogatásban részesül, és mivel egyre nehezebb finanszírozáshoz jutni; |
| --- | --- |

I.

mivel a belvízi szállítási ágazat korlátozott pénzügyi támogatásban részesül, és mivel egyre nehezebb finanszírozáshoz jutni;

| 1. | üdvözli a Bizottságnak a NAIADES program 2020-ig történő frissítésére és megújítására irányuló kezdeményezését; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottságnak a NAIADES program 2020-ig történő frissítésére és megújítására irányuló kezdeményezését;

| 2. | támogatja a 2014–2020 közötti időszakra szóló NAIADES II cselekvési programban meghatározott különleges fellépéseket; |
| --- | --- |

2.

támogatja a 2014–2020 közötti időszakra szóló NAIADES II cselekvési programban meghatározott különleges fellépéseket;

| 3. | sajnálja, hogy a Bizottság nem csatolt a NAIADES II javaslathoz a cselekvési program célkitűzéseinek eléréséhez szükséges, megfelelő és célzott finanszírozást, és felszólít ezért egy elérhető rövid- és középtávú célokkal rendelkező, jól felépített politika, valamint egy, többek között a források megteremtését bemutató konkrét ütemterv kialakítására; |
| --- | --- |

3.

sajnálja, hogy a Bizottság nem csatolt a NAIADES II javaslathoz a cselekvési program célkitűzéseinek eléréséhez szükséges, megfelelő és célzott finanszírozást, és felszólít ezért egy elérhető rövid- és középtávú célokkal rendelkező, jól felépített politika, valamint egy, többek között a források megteremtését bemutató konkrét ütemterv kialakítására;

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb mutasson be konkrét fellépéseket, amelyek figyelembe veszik a nagymértékben kkv-kon alapuló ágazat jellegzetességeit; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb mutasson be konkrét fellépéseket, amelyek figyelembe veszik a nagymértékben kkv-kon alapuló ágazat jellegzetességeit;

| 5. | hangsúlyozza a magas színvonalú infrastruktúra fontosságát mint a belvízi hajózás és a belvízi kikötők fejlesztésének és a transzeurópai közlekedési hálózatba való integrálásának előfeltételét, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy valamennyi szűk keresztmetszetet foglalják bele az elfogadandó folyosó-végrehajtási tervbe, továbbá hangsúlyozza azt a tényt, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz finanszírozási prioritásban részesíti a környezetbarátabb közlekedési infrastruktúrák, például a belvízi szállítási módok kifejlesztését; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza a magas színvonalú infrastruktúra fontosságát mint a belvízi hajózás és a belvízi kikötők fejlesztésének és a transzeurópai közlekedési hálózatba való integrálásának előfeltételét, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy valamennyi szűk keresztmetszetet foglalják bele az elfogadandó folyosó-végrehajtási tervbe, továbbá hangsúlyozza azt a tényt, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz finanszírozási prioritásban részesíti a környezetbarátabb közlekedési infrastruktúrák, például a belvízi szállítási módok kifejlesztését;

| 6. | üdvözli, hogy a belvízi utak a TEN-T kilenc törzshálózati folyosója közül hatnak szerves részét képezik, és reméli, hogy a szűk keresztmetszeteket és az összekapcsolódási hiányosságokat megfelelően kezelik, mivel az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz előnyben fogja részesíteni a szűk keresztmetszetek felszámolására és az összekapcsolódási hiányosságok áthidalására, különösen pedig a törzshálózat határokon átnyúló szakaszainak javítására fordított kiadásokat; emlékeztet, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz prioritásként fogja kezelni a folyami információs szolgáltatásokként (RIS) működő telematikai alkalmazási rendszerek támogatását is; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy a belvízi utak a TEN-T kilenc törzshálózati folyosója közül hatnak szerves részét képezik, és reméli, hogy a szűk keresztmetszeteket és az összekapcsolódási hiányosságokat megfelelően kezelik, mivel az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz előnyben fogja részesíteni a szűk keresztmetszetek felszámolására és az összekapcsolódási hiányosságok áthidalására, különösen pedig a törzshálózat határokon átnyúló szakaszainak javítására fordított kiadásokat; emlékeztet, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz prioritásként fogja kezelni a folyami információs szolgáltatásokként (RIS) működő telematikai alkalmazási rendszerek támogatását is;

| 7. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a természetes állapothoz közeli, szabad folyású folyókra, amelyek következésképpen különleges intézkedések tárgyát képezhetik; hangsúlyozza az uniós környezetvédelmi jogszabályok tiszteletben tartásának szükségességét a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról szóló 1315/2013/EU rendelet 16. és 36. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

7.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak kiemelt figyelmet a természetes állapothoz közeli, szabad folyású folyókra, amelyek következésképpen különleges intézkedések tárgyát képezhetik; hangsúlyozza az uniós környezetvédelmi jogszabályok tiszteletben tartásának szükségességét a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról szóló 1315/2013/EU rendelet 16. és 36. cikkének megfelelően;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok a törzshálózat kiegészítésére vonatkozó kötelezettségen túl felelősek azért, hogy rendszeres karbantartás révén megfelelő és megbízható infrastruktúrát biztosítsanak, hogy megőrizzék a jó hajózhatósági állapotot, és biztosítsák a belvízi hajózás mint megbízható és költséghatékony közlekedési mód szerepét; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok a törzshálózat kiegészítésére vonatkozó kötelezettségen túl felelősek azért, hogy rendszeres karbantartás révén megfelelő és megbízható infrastruktúrát biztosítsanak, hogy megőrizzék a jó hajózhatósági állapotot, és biztosítsák a belvízi hajózás mint megbízható és költséghatékony közlekedési mód szerepét;

| 9. | kéri a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a RIS, a belvízi hajózásra vonatkozó piacfigyelési adatok és a TEN-T folyosókkal összefüggő eszközök integrálását a multimodális szállítás irányítási rendszerébe; támogatja, hogy a RIS-adatcserét kiterjesszék és integrálják más szállítási módokra vonatkozó adatfolyamokkal, megkönnyítendő a belvízi hajózás más szállítási módokkal való integrálását, valamint felszólítja a Bizottságot, hogy sürgősen fejlesszen ki irányvonalakat annak érdekében, hogy lehetővé váljon ez az integrálás; |
| --- | --- |

9.

kéri a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a RIS, a belvízi hajózásra vonatkozó piacfigyelési adatok és a TEN-T folyosókkal összefüggő eszközök integrálását a multimodális szállítás irányítási rendszerébe; támogatja, hogy a RIS-adatcserét kiterjesszék és integrálják más szállítási módokra vonatkozó adatfolyamokkal, megkönnyítendő a belvízi hajózás más szállítási módokkal való integrálását, valamint felszólítja a Bizottságot, hogy sürgősen fejlesszen ki irányvonalakat annak érdekében, hogy lehetővé váljon ez az integrálás;

| 10. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a belvízi hajózási szolgáltatásoknak a multimodális logisztikai láncokba történő integrálásával kapcsolatos bevált gyakorlatok alkalmazását; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a belvízi hajózási szolgáltatásoknak a multimodális logisztikai láncokba történő integrálásával kapcsolatos bevált gyakorlatok alkalmazását;

| 11. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megfelelő finanszírozásban részesítsék az új technológiákat, az innovációt és a fenntartható teherszállítási módokat az olyan meglévő uniós programok keretében, mint az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, a Horizont 2020 és a Kohéziós Alap annak érdekében, hogy fellendüljön az innováció alkalmazása, és növekedjen a belvízi hajózás környezetvédelmi teljesítménye, és kéri a Bizottságot, hogy e cél magvalósulása érdekében dolgozzon ki konkrét finanszírozási programokat; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megfelelő finanszírozásban részesítsék az új technológiákat, az innovációt és a fenntartható teherszállítási módokat az olyan meglévő uniós programok keretében, mint az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, a Horizont 2020 és a Kohéziós Alap annak érdekében, hogy fellendüljön az innováció alkalmazása, és növekedjen a belvízi hajózás környezetvédelmi teljesítménye, és kéri a Bizottságot, hogy e cél magvalósulása érdekében dolgozzon ki konkrét finanszírozási programokat;

| 12. | sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítson választási lehetőségeket arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet mozgósítani a tartalékalapokat oly módon, hogy azokat a meglévő uniós alapokkal, például az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz értelmében és az EBB-től rendelkezésre álló pénzügyi eszközökkel együtt használják fel; |
| --- | --- |

12.

sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítson választási lehetőségeket arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet mozgósítani a tartalékalapokat oly módon, hogy azokat a meglévő uniós alapokkal, például az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz értelmében és az EBB-től rendelkezésre álló pénzügyi eszközökkel együtt használják fel;

| 13. | felkéri a tagállamokat, hogy a belvízi közlekedés ösztönzése céljából – az európai cselekvési program figyelembevételével – fejlesszék tovább nemzeti stratégiáikat, valamint hogy ösztönözzék a regionális, helyi és kikötői hatóságokat, hogy cselekedjenek hasonlóképpen; |
| --- | --- |

13.

felkéri a tagállamokat, hogy a belvízi közlekedés ösztönzése céljából – az európai cselekvési program figyelembevételével – fejlesszék tovább nemzeti stratégiáikat, valamint hogy ösztönözzék a regionális, helyi és kikötői hatóságokat, hogy cselekedjenek hasonlóképpen;

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

14.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 313. E, 2006.12.20., 443. o.

(2)  HL C 168. E, 2013.6.14., 72. o.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/147 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/147

---

P7_TA(2014)0107

A thaiföldi helyzet

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása a thaiföldi helyzetről (2014/2551(RSP))

(2017/C 093/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Thaifölddel kapcsolatos korábbi, 2009. február 5-i (1), 2010. május 20-i (2) és 2011. február 17-i (3) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Thaifölddel kapcsolatos korábbi, 2009. február 5-i (1), 2010. május 20-i (2) és 2011. február 17-i (3) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa számára készített 2011. október 5-i, Thaiföldre vonatkozó egyetemes emberi jogi helyzetértékelésre, valamint annak ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa számára készített 2011. október 5-i, Thaiföldre vonatkozó egyetemes emberi jogi helyzetértékelésre, valamint annak ajánlásaira,

| — | tekintettel az Unió főképviselője, Catherine Ashton szóvivője által 2013. november 26-án a thaiföldi politikai helyzetről, 2013. december 13-án és 2014. január 23-án a közelmúlt thaiföldi eseményeiről, valamint 2014. január 30-án a közelgő választásokról tett nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió főképviselője, Catherine Ashton szóvivője által 2013. november 26-án a thaiföldi politikai helyzetről, 2013. december 13-án és 2014. január 23-án a közelmúlt thaiföldi eseményeiről, valamint 2014. január 30-án a közelgő választásokról tett nyilatkozatokra,

| — | tekintettel az Európai Unió küldöttsége által az EU thaiföldi misszióvezetőinek egyetértésével 2013. december 2-án tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió küldöttsége által az EU thaiföldi misszióvezetőinek egyetértésével 2013. december 2-án tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának szóvivője által 2013. december 26-án és 2014. január 14-én tartott sajtótájékoztatókra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának szóvivője által 2013. december 26-án és 2014. január 14-én tartott sajtótájékoztatókra,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének az erőszak és a lőfegyverek bűnüldöző szervek általi használatára vonatkozó 1990. évi alapelveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének az erőszak és a lőfegyverek bűnüldöző szervek általi használatára vonatkozó 1990. évi alapelveire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2013 novemberében, azt követően, hogy a thaiföldi parlament alsóháza elfogadta a kormányzó Pheu Thai párt által benyújtott, egyes politikai vezetők és kormánytisztviselők, többek között Yingluck Shinawatra miniszterelnök bátyja, Thaksin Shinawatra korábbi miniszterelnök által 2004 óta elkövetett különböző bűncselekményekre vonatkozó amnesztiával kapcsolatos törvényjavaslatot, tüntetések kezdődtek; mivel a korábbi miniszterelnök 2008 óta önkéntes száműzetésben él, hogy elkerüljön egy korrupció miatti ítéletben kiszabott kétéves börtönbüntetést; |
| --- | --- |

A.

mivel 2013 novemberében, azt követően, hogy a thaiföldi parlament alsóháza elfogadta a kormányzó Pheu Thai párt által benyújtott, egyes politikai vezetők és kormánytisztviselők, többek között Yingluck Shinawatra miniszterelnök bátyja, Thaksin Shinawatra korábbi miniszterelnök által 2004 óta elkövetett különböző bűncselekményekre vonatkozó amnesztiával kapcsolatos törvényjavaslatot, tüntetések kezdődtek; mivel a korábbi miniszterelnök 2008 óta önkéntes száműzetésben él, hogy elkerüljön egy korrupció miatti ítéletben kiszabott kétéves börtönbüntetést;

| B. | mivel az amnesztiára vonatkozó törvényjavaslat elleni tiltakozásképpen 2013. november 11-én békés tüntetések indultak Bangkokban, a korábbi miniszterelnök-helyettes, a kormányellenes csoportosulásként működő Népi Demokratikus Reformbizottság vezetője, Suthep Thaugsuban vezetésével; mivel annak ellenére, hogy a thai szenátus elvetette az amnesztiára vonatkozó törvényjavaslatot, az utcai tiltakozások folytatódtak; |
| --- | --- |

B.

mivel az amnesztiára vonatkozó törvényjavaslat elleni tiltakozásképpen 2013. november 11-én békés tüntetések indultak Bangkokban, a korábbi miniszterelnök-helyettes, a kormányellenes csoportosulásként működő Népi Demokratikus Reformbizottság vezetője, Suthep Thaugsuban vezetésével; mivel annak ellenére, hogy a thai szenátus elvetette az amnesztiára vonatkozó törvényjavaslatot, az utcai tiltakozások folytatódtak;

| C. | mivel 2013. november 20-án az alkotmánybíróság elutasított egy alkotmánymódosítási javaslatot, amely a szenátust teljes egészében választott szervvé változtatta volna, valamint elutasította az ellenzék által a Pheu Thai párt feloszlatására benyújtott petíciót, ami tovább szította a kormányellenes tiltakozásokat; |
| --- | --- |

C.

mivel 2013. november 20-án az alkotmánybíróság elutasított egy alkotmánymódosítási javaslatot, amely a szenátust teljes egészében választott szervvé változtatta volna, valamint elutasította az ellenzék által a Pheu Thai párt feloszlatására benyújtott petíciót, ami tovább szította a kormányellenes tiltakozásokat;

| D. | mivel Suthep Thaugsuban miniszterelnök-helyettes azzal vádolta a kormányt, hogy az törvénytelenül működik, és azt javasolta, hogy a parlamentet egy nem választás útján hivatalba lépő „Népi Tanácsnak” kellene felváltania, amely politikai és intézményi reformokat hajtana végre; |
| --- | --- |

D.

mivel Suthep Thaugsuban miniszterelnök-helyettes azzal vádolta a kormányt, hogy az törvénytelenül működik, és azt javasolta, hogy a parlamentet egy nem választás útján hivatalba lépő „Népi Tanácsnak” kellene felváltania, amely politikai és intézményi reformokat hajtana végre;

| E. | mivel a hónapok óta tartó zavargások során számos ember életét vesztette, és több százan megsérültek, köztük Kwanchai Praipana, Thaiföld kormánypárti csoportosulásának egyik vezetője, akit 2014. január 22-én lőfegyverrel sebesítettek meg, valamint Suthin Tharatin, egy thai kormányellenes mozgalom vezetője, aki 2014. január 26-án halálos lövést kapott; |
| --- | --- |

E.

mivel a hónapok óta tartó zavargások során számos ember életét vesztette, és több százan megsérültek, köztük Kwanchai Praipana, Thaiföld kormánypárti csoportosulásának egyik vezetője, akit 2014. január 22-én lőfegyverrel sebesítettek meg, valamint Suthin Tharatin, egy thai kormányellenes mozgalom vezetője, aki 2014. január 26-án halálos lövést kapott;

| F. | mivel 2014. január 21-én Yingluck Shinawatra miniszterelnök hatvannapos szükségállapotot rendelt el Bangkokban, a fővárosban, valamint a környező tartományokban, betiltva a több mint öt ember részvételével zajló nyilvános gyűléseket, lehetővé téve az erőszakkal gyanúsított személyek akár harmincnapos őrizetbe vételét, engedélyezve az erőszakot gerjesztő hírek cenzúrázását, valamint a büntetőeljárások alóli mentességet biztosítva a rendelet végrehajtásában részt vevő kormányzati intézmények és tisztviselők számára; |
| --- | --- |

F.

mivel 2014. január 21-én Yingluck Shinawatra miniszterelnök hatvannapos szükségállapotot rendelt el Bangkokban, a fővárosban, valamint a környező tartományokban, betiltva a több mint öt ember részvételével zajló nyilvános gyűléseket, lehetővé téve az erőszakkal gyanúsított személyek akár harmincnapos őrizetbe vételét, engedélyezve az erőszakot gerjesztő hírek cenzúrázását, valamint a büntetőeljárások alóli mentességet biztosítva a rendelet végrehajtásában részt vevő kormányzati intézmények és tisztviselők számára;

| G. | mivel az alkotmánybíróság 2014. január 24-én úgy határozott, hogy a zavargások miatt el lehet halasztani a választásokat, a kormány azonban úgy döntött, hogy 2014. január 26-án megkezdi a szavazást; |
| --- | --- |

G.

mivel az alkotmánybíróság 2014. január 24-én úgy határozott, hogy a zavargások miatt el lehet halasztani a választásokat, a kormány azonban úgy döntött, hogy 2014. január 26-án megkezdi a szavazást;

| H. | mivel annak ellenére, hogy a választási bizottság felszólított a választásoknak a folyamatos zavargások miatti elhalasztására, 2014. február 2-án mégis lezajlottak az általános választások, és a szavazás már 2014. január 26-án megkezdődött; |
| --- | --- |

H.

mivel annak ellenére, hogy a választási bizottság felszólított a választásoknak a folyamatos zavargások miatti elhalasztására, 2014. február 2-án mégis lezajlottak az általános választások, és a szavazás már 2014. január 26-án megkezdődött;

| I. | mivel a legfőbb ellenzéki párt, a Demokrata Párt bejelentette, hogy visszalép, és nem indul a 2014. február 2-ára ütemezett választásokon; |
| --- | --- |

I.

mivel a legfőbb ellenzéki párt, a Demokrata Párt bejelentette, hogy visszalép, és nem indul a 2014. február 2-ára ütemezett választásokon;

| J. | mivel 2014. január 26-án az ország 375 választókörzetéből 83-ban elhalasztották a szavazást, mivel a kormányellenes tüntetők korlátozták a szavazóhelyiségekbe való bejutást, feltartóztatták a választási tisztviselőket, és megakadályozták, hogy a szavazók éljenek választáshoz való jogukkal; |
| --- | --- |

J.

mivel 2014. január 26-án az ország 375 választókörzetéből 83-ban elhalasztották a szavazást, mivel a kormányellenes tüntetők korlátozták a szavazóhelyiségekbe való bejutást, feltartóztatták a választási tisztviselőket, és megakadályozták, hogy a szavazók éljenek választáshoz való jogukkal;

| K. | mivel az alacsony részvételi arány ellenére a miniszterelnök a választási bizottsággal 2014. január 28-án tartott találkozót követően megerősítette, hogy a 2014. február 2-i választási dátumot fenntartja; |
| --- | --- |

K.

mivel az alacsony részvételi arány ellenére a miniszterelnök a választási bizottsággal 2014. január 28-án tartott találkozót követően megerősítette, hogy a 2014. február 2-i választási dátumot fenntartja;

| L. | mivel kilenc tartományban nem volt szavazás, és a jelentések szerint egyes tiltakozók megzavarták a választási regisztrációt, és akadályozták a szavazást Bangkok egyes részein és az ország déli részén, ami így az ország 375 választókörzetéből 69-et, azaz 8,75 millió szavazót érintett; |
| --- | --- |

L.

mivel kilenc tartományban nem volt szavazás, és a jelentések szerint egyes tiltakozók megzavarták a választási regisztrációt, és akadályozták a szavazást Bangkok egyes részein és az ország déli részén, ami így az ország 375 választókörzetéből 69-et, azaz 8,75 millió szavazót érintett;

| M. | mivel a thaiföldi törvények értelmében az országgyűlés nem kezdheti meg újra a működését addig, amíg az 500 képviselői hely legalább 95 %-a (vagyis 475 hely) nincs betöltve; mivel az érintett területeken ezért időközi választásokat kell tartani; |
| --- | --- |

M.

mivel a thaiföldi törvények értelmében az országgyűlés nem kezdheti meg újra a működését addig, amíg az 500 képviselői hely legalább 95 %-a (vagyis 475 hely) nincs betöltve; mivel az érintett területeken ezért időközi választásokat kell tartani;

| N. | mivel a parlament nem fog tudni felállni, és nem lehet új kormányt alakítani, ami egy olyan politikai űr kialakulásának veszélyével fenyeget, amely valószínűleg tovább nyújtja a válságot; |
| --- | --- |

N.

mivel a parlament nem fog tudni felállni, és nem lehet új kormányt alakítani, ami egy olyan politikai űr kialakulásának veszélyével fenyeget, amely valószínűleg tovább nyújtja a válságot;

| 1. | mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Thaiföldön a politikai és társadalmi-gazdasági különbségek a kormány és az ellenzék, valamint a tüntetők és a biztonsági erők közötti erőszakos összecsapásokká fajultak, és szolidaritását fejezi ki a zavargások által sújtott thaiföldi emberek, valamint minden olyan család felé, melynek tagjai az elmúlt hónapokban életüket vesztették vagy megsebesültek; |
| --- | --- |

1.

mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Thaiföldön a politikai és társadalmi-gazdasági különbségek a kormány és az ellenzék, valamint a tüntetők és a biztonsági erők közötti erőszakos összecsapásokká fajultak, és szolidaritását fejezi ki a zavargások által sújtott thaiföldi emberek, valamint minden olyan család felé, melynek tagjai az elmúlt hónapokban életüket vesztették vagy megsebesültek;

| 2. | felszólítja a thaiföldi hatóságokat, hogy mindenre kiterjedően vizsgálják ki a számos halálesethez és sérüléshez vezető közelmúltbeli erőszakos cselekményeket, és a felelősöket állítsák bíróság elé; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a thaiföldi hatóságokat, hogy mindenre kiterjedően vizsgálják ki a számos halálesethez és sérüléshez vezető közelmúltbeli erőszakos cselekményeket, és a felelősöket állítsák bíróság elé;

| 3. | felszólítja a feleket, hogy tartsák tiszteletben a jogállamiságot, és tegyenek eleget a demokrácia alapelveinek; hangsúlyozza, hogy szabad és tisztességes választásokat kell rendezni, és elítéli, hogy a kormányellenes tüntetők destruktív fellépésükkel megakadályozták, hogy a választók 2014. január 26. és február 2. között leadják szavazataikat; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a feleket, hogy tartsák tiszteletben a jogállamiságot, és tegyenek eleget a demokrácia alapelveinek; hangsúlyozza, hogy szabad és tisztességes választásokat kell rendezni, és elítéli, hogy a kormányellenes tüntetők destruktív fellépésükkel megakadályozták, hogy a választók 2014. január 26. és február 2. között leadják szavazataikat;

| 4. | felszólítja a thai hatóságokat, hogy védelmezzék meg a véleménynyilvánítás, a békés gyülekezés és az egyesülés szabadságát; azt kéri a hatóságoktól, hogy haladéktalanul szüntessék meg a szükségállapotot, mivel a hatályos törvényekkel kezelhető a jelenlegi helyzet; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a thai hatóságokat, hogy védelmezzék meg a véleménynyilvánítás, a békés gyülekezés és az egyesülés szabadságát; azt kéri a hatóságoktól, hogy haladéktalanul szüntessék meg a szükségállapotot, mivel a hatályos törvényekkel kezelhető a jelenlegi helyzet;

| 5. | felszólítja a kormányoldal támogatóit és a kormányellenes tüntetőket egyaránt, hogy tartózkodjanak a politikai erőszak minden formájától, és Thaiföld demokratikus és alkotmányos keretei között lépjenek tovább; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a kormányoldal támogatóit és a kormányellenes tüntetőket egyaránt, hogy tartózkodjanak a politikai erőszak minden formájától, és Thaiföld demokratikus és alkotmányos keretei között lépjenek tovább;

| 6. | felszólítja a Demokrata Párt vezetőit, hogy tegyék lehetővé, hogy a thaiföldi emberek által megválasztott parlament teljesítse megbízatását; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Demokrata Párt vezetőit, hogy tegyék lehetővé, hogy a thaiföldi emberek által megválasztott parlament teljesítse megbízatását;

| 7. | hangsúlyozza, hogy antidemokratikus a Népi Demokratikus Reformbizottság azon javaslata, amely szerint egy nem választás útján hivatalba lépő „Népi Tanácsnak” kellene felváltania a kormányt és akár két éven át kormányoznia az országot; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy antidemokratikus a Népi Demokratikus Reformbizottság azon javaslata, amely szerint egy nem választás útján hivatalba lépő „Népi Tanácsnak” kellene felváltania a kormányt és akár két éven át kormányoznia az országot;

| 8. | sürgeti a kormányt, a választási bizottságot és az ellenzéket, hogy haladéktalanul indítson konstruktív párbeszédet, és minden fél részvételével és határidőhöz kötve kezdjen intézményi és politikai reformokba, melyeket népszavazás útján lehetne elfogadni, és amelyeket követően a társadalom egészének részvételével zajló, biztonságos, szabad és tisztességes választásokat lehetne tartani; |
| --- | --- |

8.

sürgeti a kormányt, a választási bizottságot és az ellenzéket, hogy haladéktalanul indítson konstruktív párbeszédet, és minden fél részvételével és határidőhöz kötve kezdjen intézményi és politikai reformokba, melyeket népszavazás útján lehetne elfogadni, és amelyeket követően a társadalom egészének részvételével zajló, biztonságos, szabad és tisztességes választásokat lehetne tartani;

| 9. | üdvözli, hogy a Nemzeti Emberi Jogi Bizottság összehívott egy konzultációs értekezletet, melyen értelmiségiek, egyes társadalmi mozgalmak képviselői, vallási vezetők, valamint a négy egykori miniszterelnök – Anand Panyarachun, Banharn Silapa-acha, Chavalit Yongchaiyudh és Chuan Leekpai – megoldásokat keresnek és terjesztenek elő a jelenlegi válság rendezésére; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy a Nemzeti Emberi Jogi Bizottság összehívott egy konzultációs értekezletet, melyen értelmiségiek, egyes társadalmi mozgalmak képviselői, vallási vezetők, valamint a négy egykori miniszterelnök – Anand Panyarachun, Banharn Silapa-acha, Chavalit Yongchaiyudh és Chuan Leekpai – megoldásokat keresnek és terjesztenek elő a jelenlegi válság rendezésére;

| 10. | sürgeti a katonai erőket, hogy őrizzék meg semlegességüket, és játsszanak pozitív szerepet a jelenleg is zajló válság békés rendezésében; |
| --- | --- |

10.

sürgeti a katonai erőket, hogy őrizzék meg semlegességüket, és játsszanak pozitív szerepet a jelenleg is zajló válság békés rendezésében;

| 11. | aggodalmának ad hangot az egyes közintézményeknek otthont adó épületek és televíziós műsorszolgáltató állomások elfoglalása, a média megfélemlítése, valamint két Phuketben állomásozó újságíró ellen felhozott rágalmazási vádak miatt; |
| --- | --- |

11.

aggodalmának ad hangot az egyes közintézményeknek otthont adó épületek és televíziós műsorszolgáltató állomások elfoglalása, a média megfélemlítése, valamint két Phuketben állomásozó újságíró ellen felhozott rágalmazási vádak miatt;

| 12. | emlékeztet arra, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezetének az erőszak és a lőfegyverek bűnüldöző szervek általi használatára vonatkozó alapelvei úgy rendelkeznek, hogy mielőtt erőszakhoz és lőfegyverek használatához folyamodnának, a hatóságok a lehető legnagyobb mértékben kötelesek erőszakmentes eszközöket használni, és ha az erőszak és a lőfegyverek jogos használata elkerülhetetlen, kötelesek önmérsékletet tanúsítani és a támadás súlyával arányban eljárni; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezetének az erőszak és a lőfegyverek bűnüldöző szervek általi használatára vonatkozó alapelvei úgy rendelkeznek, hogy mielőtt erőszakhoz és lőfegyverek használatához folyamodnának, a hatóságok a lehető legnagyobb mértékben kötelesek erőszakmentes eszközöket használni, és ha az erőszak és a lőfegyverek jogos használata elkerülhetetlen, kötelesek önmérsékletet tanúsítani és a támadás súlyával arányban eljárni;

| 13. | támogatásáról biztosítja a thaiföldi demokráciát, és emlékeztet arra, hogy az EU kiváló kapcsolatokat ápol Thaifölddel, valamint hogy Thaiföld a jólét és a stabilitás forrása a régióban; hangsúlyozza, hogy lezárultak az Unió és Thaiföld közötti partnerségi és együttműködési megállapodásról szóló tárgyalások, és e megállapodások megkövetelik a felektől, hogy erősítsék meg a demokratikus alapelvek és az emberi jogok melletti határozott elkötelezettségüket; |
| --- | --- |

13.

támogatásáról biztosítja a thaiföldi demokráciát, és emlékeztet arra, hogy az EU kiváló kapcsolatokat ápol Thaifölddel, valamint hogy Thaiföld a jólét és a stabilitás forrása a régióban; hangsúlyozza, hogy lezárultak az Unió és Thaiföld közötti partnerségi és együttműködési megállapodásról szóló tárgyalások, és e megállapodások megkövetelik a felektől, hogy erősítsék meg a demokratikus alapelvek és az emberi jogok melletti határozott elkötelezettségüket;

| 14. | sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy vesse latba minden erejét az erőszak megállítására; sürgeti a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy gondosan kísérje figyelemmel a politikai helyzetet, és a párbeszéd előmozdítása és a thaiföldi demokrácia megszilárdítása érdekében hangolja össze tevékenységét az ASEAN-nal és az ENSZ-szel; |
| --- | --- |

14.

sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy vesse latba minden erejét az erőszak megállítására; sürgeti a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy gondosan kísérje figyelemmel a politikai helyzetet, és a párbeszéd előmozdítása és a thaiföldi demokrácia megszilárdítása érdekében hangolja össze tevékenységét az ASEAN-nal és az ENSZ-szel;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, Thaiföld kormányának és parlamentjének, az ASEAN főtitkárának, valamint az Egyesült Nemzetek Szövetsége főtitkárának. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, Thaiföld kormányának és parlamentjének, az ASEAN főtitkárának, valamint az Egyesült Nemzetek Szövetsége főtitkárának.

---

(1)  HL C 67. E, 2010.3.18., 144. o.

(2)  HL C 161. E, 2011.5.31., 152. o.

(3)  HL C 188. E, 2012.6.28., 57. o.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/150 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/150

---

P7_TA(2014)0108

Oktatáshoz való jog a Dnyeszteren túli régióban

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása a Dnyeszter-mellékről (2014/2552(RSP))

(2017/C 093/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Moldova és az Európai Unió közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, amely 1998. július 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Moldova és az Európai Unió közötti partnerségi és együttműködési megállapodásra, amely 1998. július 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel a 2005. február 22-én a hetedik EU–Moldova együttműködési tanács által elfogadott EU–Moldova cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005. február 22-én a hetedik EU–Moldova együttműködési tanács által elfogadott EU–Moldova cselekvési tervre,

| — | tekintettel a 2013. november 29-i vilniusi keleti partnerségi csúcstalálkozó alkalmával az EU és Moldova által kezdeményezett társulási megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. november 29-i vilniusi keleti partnerségi csúcstalálkozó alkalmával az EU és Moldova által kezdeményezett társulási megállapodásra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Európai Bírósága nagytanácsa által 2012. október 19-én a 43370/04. sz. Catan és 27 más kontra Moldova és Oroszország ügyben hozott ítéletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Európai Bírósága nagytanácsa által 2012. október 19-én a 43370/04. sz. Catan és 27 más kontra Moldova és Oroszország ügyben hozott ítéletre,

| — | tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) 1999-ben Isztambulban és az EBESZ Miniszteri Tanácsának 2002-ben Portóban tett nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) 1999-ben Isztambulban és az EBESZ Miniszteri Tanácsának 2002-ben Portóban tett nyilatkozataira,

| — | tekintettel a Moldovai Köztársaságban kialakult helyzetre vonatkozó korábbi állásfoglalásaira – különösen a társulási megállapodásra vonatkozó 2011. szeptember 15-i (1), és a Dnyeszter-mellékben kialakult helyzetre vonatkozó állásfoglalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Moldovai Köztársaságban kialakult helyzetre vonatkozó korábbi állásfoglalásaira – különösen a társulási megállapodásra vonatkozó 2011. szeptember 15-i (1), és a Dnyeszter-mellékben kialakult helyzetre vonatkozó állásfoglalásokra,

| — | tekintettel az Oroszország által (a közeljövőben Vilniusban megrendezésre kerülő keleti partnerségi csúcstalálkozóval összefüggésben) a keleti partnerség országaira gyakorolt nyomásról szóló 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (2), és a 2013. december 12-i állásfoglalására a vilniusi csúcstalálkozó eredményéről és a keleti partnerség jövőjéről, különös tekintettel Ukrajnára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oroszország által (a közeljövőben Vilniusban megrendezésre kerülő keleti partnerségi csúcstalálkozóval összefüggésben) a keleti partnerség országaira gyakorolt nyomásról szóló 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (2), és a 2013. december 12-i állásfoglalására a vilniusi csúcstalálkozó eredményéről és a keleti partnerség jövőjéről, különös tekintettel Ukrajnára (3),

| — | tekintettel a Moldovai Köztársaság alkotmánybírósága által 2013. december 5-én hozott ítéletre, amely kimondja, hogy az ország hivatalos nyelve a román, és tekintettel arra, hogy az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságai továbbra is korlátozzák a román nyelv oktatását; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Moldovai Köztársaság alkotmánybírósága által 2013. december 5-én hozott ítéletre, amely kimondja, hogy az ország hivatalos nyelve a román, és tekintettel arra, hogy az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságai továbbra is korlátozzák a román nyelv oktatását;

| — | tekintettel az EU-Moldova Parlamenti Együttműködési Bizottság ülésein hozott ajánlásokra, különösen a Dnyeszter-mellékben az oktatáshoz való joggal kapcsolatos ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-Moldova Parlamenti Együttműködési Bizottság ülésein hozott ajánlásokra, különösen a Dnyeszter-mellékben az oktatáshoz való joggal kapcsolatos ajánlásokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a Moldovai Köztársaság Dnyeszter-melléki területein 1992-ben dúló háború eredményeként a régió élére szeparatista, törvénytelen, önkényuralmi rezsim került; mivel továbbra is fennáll a konfliktus és állandósult az emberi jogok súlyos és széles körű megsértése, beleértve az oktatással és az iskolák működtetésével kapcsolatos területeket; |
| --- | --- |

A.

mivel a Moldovai Köztársaság Dnyeszter-melléki területein 1992-ben dúló háború eredményeként a régió élére szeparatista, törvénytelen, önkényuralmi rezsim került; mivel továbbra is fennáll a konfliktus és állandósult az emberi jogok súlyos és széles körű megsértése, beleértve az oktatással és az iskolák működtetésével kapcsolatos területeket;

| B. | mivel az oktatás folyamatába történő bármilyen politikai beavatkozás elfogadhatatlan; mivel a Dnyeszter-mellék kérdésének rendezésében részt vevő feleknek biztosítaniuk kell a régióban az oktatáshoz való szabad és megkülönböztetéstől mentes hozzáférést és az oktatási intézmények rendes működését, és a gyermekek és az iskolai személyzet biztonságát legfőbb prioritásuknak kell tekinteniük; |
| --- | --- |

B.

mivel az oktatás folyamatába történő bármilyen politikai beavatkozás elfogadhatatlan; mivel a Dnyeszter-mellék kérdésének rendezésében részt vevő feleknek biztosítaniuk kell a régióban az oktatáshoz való szabad és megkülönböztetéstől mentes hozzáférést és az oktatási intézmények rendes működését, és a gyermekek és az iskolai személyzet biztonságát legfőbb prioritásuknak kell tekinteniük;

| C. | mivel a gagauziai helyi hatóságok 2014. február 2-án regionális népszavazást rendeztek az ország külpolitikájának irányvonalával kapcsolatban; mivel a népszavazást a központi kormány és az illetékes igazságügyi hatóságok törvénytelennek ítélték; |
| --- | --- |

C.

mivel a gagauziai helyi hatóságok 2014. február 2-án regionális népszavazást rendeztek az ország külpolitikájának irányvonalával kapcsolatban; mivel a népszavazást a központi kormány és az illetékes igazságügyi hatóságok törvénytelennek ítélték;

| D. | mivel a Dnyeszter-mellékkel kapcsolatos tárgyalások, az úgynevezett „5+2” formában már 1992 óta folynak, azonban – a fent említett megismételt nemzetközi határozatok ellenére – nem született a Moldovai köztársaság területi integritását és szuverenitását teljes mértékben tiszteletben tartó fenntartható megoldás; mivel továbbra is orosz csapatok tartózkodnak a területen; |
| --- | --- |

D.

mivel a Dnyeszter-mellékkel kapcsolatos tárgyalások, az úgynevezett „5+2” formában már 1992 óta folynak, azonban – a fent említett megismételt nemzetközi határozatok ellenére – nem született a Moldovai köztársaság területi integritását és szuverenitását teljes mértékben tiszteletben tartó fenntartható megoldás; mivel továbbra is orosz csapatok tartózkodnak a területen;

| E. | mivel 2011-ben újraindultak az 5+2-es tárgyalások és azóta összeült az oktatással foglalkozó munkacsoport; |
| --- | --- |

E.

mivel 2011-ben újraindultak az 5+2-es tárgyalások és azóta összeült az oktatással foglalkozó munkacsoport;

| F. | mivel egyre nő a feszültség abból adódóan, hogy az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságai folyamatosan aláássák a tárgyalásokat; mivel az előzetes megállapodás szerint az 5+2-es tárgyalások újabb körére 2014. február 27–28-án kerül sor, amely újra lehetőséget teremt a patthelyzet feloldására és jelentős előrelépések megtételére; |
| --- | --- |

F.

mivel egyre nő a feszültség abból adódóan, hogy az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságai folyamatosan aláássák a tárgyalásokat; mivel az előzetes megállapodás szerint az 5+2-es tárgyalások újabb körére 2014. február 27–28-án kerül sor, amely újra lehetőséget teremt a patthelyzet feloldására és jelentős előrelépések megtételére;

| G. | mivel az EBESZ 2012. novemberi jelentése szerint az Oktatási Minisztérium támogatásával nyolc latin betűs írásmódot használó iskola tudja folytatni az oktatást, amelyből hat a Dnyeszter-mellék által ellenőrzött területeken található, kettőt pedig áthelyeztek a folyó bal-partján található szomszédos, moldovai ellenőrzés alatt álló területekre, ami a napi szintű utazás miatt komoly gondot jelent a diákok számára; mivel a jelentés kiemelte, hogy az említett iskolák helyzete továbbra is sürgető, köztük olyan problémákkal, mint a bérleti szerződések és az épületek állapotának kérdése, a szabad mozgás, az áruk szállítása, az egészségre, biztonságra és higiéniára vonatkozó vizsgálatok, a tanulók számának csökkenése, a szülőkre és tanárokra nehezedő nyomás vagy megfélemlítésük, a jogi státusz kérdése, valamint a Rîbnițában található ingatlannal, illetve a korábban Grigoriopolban és Dubăsariban működő iskolákkal kapcsolatos konkrét ügyek; |
| --- | --- |

G.

mivel az EBESZ 2012. novemberi jelentése szerint az Oktatási Minisztérium támogatásával nyolc latin betűs írásmódot használó iskola tudja folytatni az oktatást, amelyből hat a Dnyeszter-mellék által ellenőrzött területeken található, kettőt pedig áthelyeztek a folyó bal-partján található szomszédos, moldovai ellenőrzés alatt álló területekre, ami a napi szintű utazás miatt komoly gondot jelent a diákok számára; mivel a jelentés kiemelte, hogy az említett iskolák helyzete továbbra is sürgető, köztük olyan problémákkal, mint a bérleti szerződések és az épületek állapotának kérdése, a szabad mozgás, az áruk szállítása, az egészségre, biztonságra és higiéniára vonatkozó vizsgálatok, a tanulók számának csökkenése, a szülőkre és tanárokra nehezedő nyomás vagy megfélemlítésük, a jogi státusz kérdése, valamint a Rîbnițában található ingatlannal, illetve a korábban Grigoriopolban és Dubăsariban működő iskolákkal kapcsolatos konkrét ügyek;

| H. | mivel 2013. decemberében az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságai agresszív kampányt indítottak a nyolc román nyelvű iskola ellen, melynek során az adminisztratív nyomástól kezdve egészen odáig elmentek, hogy az önhatalmúlak kikiáltott hatóságok azzal fenyegetőztek, hogy bezárják azokat az iskolákat, amelyek nem ismerik el a szeparatista rezsim fennhatóságát; |
| --- | --- |

H.

mivel 2013. decemberében az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságai agresszív kampányt indítottak a nyolc román nyelvű iskola ellen, melynek során az adminisztratív nyomástól kezdve egészen odáig elmentek, hogy az önhatalmúlak kikiáltott hatóságok azzal fenyegetőztek, hogy bezárják azokat az iskolákat, amelyek nem ismerik el a szeparatista rezsim fennhatóságát;

| I. | mivel a Tiraspolban található Lucian Blaga középiskola tanárait törvénytelen kihallgatásnak vetette alá a szeparatista katonaság, és nyomást gyakorolt rájuk, hogy az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságainak és ne a moldovai államnak fizessenek adót; mivel az önhatalmúlag kikiáltott hatóságok 2014. januárjában heteken keresztül törvénytelenül zárolták az iskola bankszámláját; mivel 2014. február 5-én a Lucian Blaga középiskola igazgatóját, könyvelőjét és sofőrjét fogvatartották az alkalmazottak fizetésének szállítása közben; |
| --- | --- |

I.

mivel a Tiraspolban található Lucian Blaga középiskola tanárait törvénytelen kihallgatásnak vetette alá a szeparatista katonaság, és nyomást gyakorolt rájuk, hogy az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságainak és ne a moldovai államnak fizessenek adót; mivel az önhatalmúlag kikiáltott hatóságok 2014. januárjában heteken keresztül törvénytelenül zárolták az iskola bankszámláját; mivel 2014. február 5-én a Lucian Blaga középiskola igazgatóját, könyvelőjét és sofőrjét fogvatartották az alkalmazottak fizetésének szállítása közben;

| J. | mivel az oktatással foglalkozó munkacsoport 2014. január 27-én Chișinăuban tartott találkozóján ne sikerült megoldani a román nyelvű iskolákkal kapcsolatos fennálló problémákat; mivel előzetes megállapodás született, amelynek értelmében közös felügyeleti látogatásokra kerül sor ezekben az iskolákban; |
| --- | --- |

J.

mivel az oktatással foglalkozó munkacsoport 2014. január 27-én Chișinăuban tartott találkozóján ne sikerült megoldani a román nyelvű iskolákkal kapcsolatos fennálló problémákat; mivel előzetes megállapodás született, amelynek értelmében közös felügyeleti látogatásokra kerül sor ezekben az iskolákban;

| K. | mivel a moldovai EBESZ-misszió folyamatosan nyomon követi a román nyelvű iskolák működését a 2004-es válság óta, amikor az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságai intézkedéseket hoztak a régió nyolc olyan iskolájával szemben, amelyet a moldovai központi hatóságok működtettek moldovai tanterv alapján; mivel az EBESZ közvetít a központi és a Dnyeszter-melléki oktatási hatóságok között a rendezetlen kérdések megoldása és a további válságok kialakulásának elkerülése érdekében; mivel az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságai mindmáig korlátozzák az EBESZ-misszió belépését a területre, valamint 2014. február 1-jén megtiltották a misszióvezető belépését; |
| --- | --- |

K.

mivel a moldovai EBESZ-misszió folyamatosan nyomon követi a román nyelvű iskolák működését a 2004-es válság óta, amikor az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságai intézkedéseket hoztak a régió nyolc olyan iskolájával szemben, amelyet a moldovai központi hatóságok működtettek moldovai tanterv alapján; mivel az EBESZ közvetít a központi és a Dnyeszter-melléki oktatási hatóságok között a rendezetlen kérdések megoldása és a további válságok kialakulásának elkerülése érdekében; mivel az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságai mindmáig korlátozzák az EBESZ-misszió belépését a területre, valamint 2014. február 1-jén megtiltották a misszióvezető belépését;

| L. | mivel az Emberi Jogok Európai Bírósága által a Catan és mások kontra Moldova és Oroszország ügyben hozott 2012. október 19-i ítélet kimondta, hogy az Oroszországi Föderáció megsértette az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményhez fűzött 1. kiegészítő jegyzőkönyv 2. cikkét; |
| --- | --- |

L.

mivel az Emberi Jogok Európai Bírósága által a Catan és mások kontra Moldova és Oroszország ügyben hozott 2012. október 19-i ítélet kimondta, hogy az Oroszországi Föderáció megsértette az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményhez fűzött 1. kiegészítő jegyzőkönyv 2. cikkét;

| M. | mivel a Moldovai Köztársaság jelentős előrelépést tett az EU-val ápolt kapcsolatai elmélyítése érdekében, és a társulási megállapodás az egész ország, benne a Dnyeszter-mellék és Gagauzia számára is lehetőséget teremt az EU-val fennálló kapcsolatok további elmélyítésére, az európai értékek és normák átvételére, valamint a gazdasági kilátások javítására; |
| --- | --- |

M.

mivel a Moldovai Köztársaság jelentős előrelépést tett az EU-val ápolt kapcsolatai elmélyítése érdekében, és a társulási megállapodás az egész ország, benne a Dnyeszter-mellék és Gagauzia számára is lehetőséget teremt az EU-val fennálló kapcsolatok további elmélyítésére, az európai értékek és normák átvételére, valamint a gazdasági kilátások javítására;

| N. | mivel az oktatás területe a meglévő érzékenységek ellenére komoly potenciált rejt a |
| --- | --- |

N.

mivel az oktatás területe a meglévő érzékenységek ellenére komoly potenciált rejt a

| 1. | rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy a Dnyeszter-mellékben nem tartják tiszteletben az emberi jogokat, különösen az oktatás terén; |
| --- | --- |

1.

rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy a Dnyeszter-mellékben nem tartják tiszteletben az emberi jogokat, különösen az oktatás terén;

| 2. | elítéli az oktatáspolitika átpolitizálását, úgy véli, hogy az oktatás szabadsága az alapvető jogok közé tartozik, továbbá kéri e jog teljes körű tiszteletben tartását, valamint a Dnyeszter-mellék román oktatási intézményeire való nyomásgyakorlás valamennyi formájának felszámolását; |
| --- | --- |

2.

elítéli az oktatáspolitika átpolitizálását, úgy véli, hogy az oktatás szabadsága az alapvető jogok közé tartozik, továbbá kéri e jog teljes körű tiszteletben tartását, valamint a Dnyeszter-mellék román oktatási intézményeire való nyomásgyakorlás valamennyi formájának felszámolását;

| 3. | sajnálatosnak tartja, hogy az említett problémák tartóssága jelentős mértékben hozzájárult a román nyelvű iskolákba beiratkozó tanulók számának csökkenéséhez; határozottan bírálja, hogy a Dnyeszter-mellék ezen iskolái magasabb árat kénytelenek fizeti a közszolgáltatásokért, mint az egyéb oktatási intézmények, valamint hogy az ingatlanok tisztázatlan helyzete és a bérleti szerződések bizonytalan helyzetbe sodorják az iskolákat és tanulóikat; |
| --- | --- |

3.

sajnálatosnak tartja, hogy az említett problémák tartóssága jelentős mértékben hozzájárult a román nyelvű iskolákba beiratkozó tanulók számának csökkenéséhez; határozottan bírálja, hogy a Dnyeszter-mellék ezen iskolái magasabb árat kénytelenek fizeti a közszolgáltatásokért, mint az egyéb oktatási intézmények, valamint hogy az ingatlanok tisztázatlan helyzete és a bérleti szerződések bizonytalan helyzetbe sodorják az iskolákat és tanulóikat;

| 4. | elítéli az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságai által alkalmazott adminisztratív nyomásgyakorlást, különösen a magasabb bérleti díjak kiszabását, az ingyenes bérleti szerződések megszüntetését (a corjovai és roghi gimnáziumok esetében), a bankszámlahasználattal kapcsolatos korlátozásokat és a tanárok zaklatását (a Lucian Blaga középiskola esetében, 2014 januárjában) ami végül 2014. február 5-én a Lucian Blaga középiskola igazgatójának, könyvelőjének és sofőrjének fogvatartásához vezetett; |
| --- | --- |

4.

elítéli az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságai által alkalmazott adminisztratív nyomásgyakorlást, különösen a magasabb bérleti díjak kiszabását, az ingyenes bérleti szerződések megszüntetését (a corjovai és roghi gimnáziumok esetében), a bankszámlahasználattal kapcsolatos korlátozásokat és a tanárok zaklatását (a Lucian Blaga középiskola esetében, 2014 januárjában) ami végül 2014. február 5-én a Lucian Blaga középiskola igazgatójának, könyvelőjének és sofőrjének fogvatartásához vezetett;

| 5. | sürgeti az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságait, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben az anyanyelvi oktatáshoz való alapvető jogot, és a gyermekek és az iskolai személyzet biztonságát tekintsék legfőbb prioritásnak; |
| --- | --- |

5.

sürgeti az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságait, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben az anyanyelvi oktatáshoz való alapvető jogot, és a gyermekek és az iskolai személyzet biztonságát tekintsék legfőbb prioritásnak;

| 6. | felkéri a hatóságokat annak biztosítására, hogy a gyermekek és szüleik védelmet élvezzenek a jelenlegi politikai helyzet hátrányos következményeivel szemben, valamint találjanak a közvetlenül érintett gyermekek és szülők érdekeit szem előtt tartó megoldásokat; |
| --- | --- |

6.

felkéri a hatóságokat annak biztosítására, hogy a gyermekek és szüleik védelmet élvezzenek a jelenlegi politikai helyzet hátrányos következményeivel szemben, valamint találjanak a közvetlenül érintett gyermekek és szülők érdekeit szem előtt tartó megoldásokat;

| 7. | nyugtázza azt a megállapodást, amelynek értelmében a 2013. március 10. és 20. közötti időszakban közös felügyeleti látogatásokra került sor a román nyelvű iskolákban; |
| --- | --- |

7.

nyugtázza azt a megállapodást, amelynek értelmében a 2013. március 10. és 20. közötti időszakban közös felügyeleti látogatásokra került sor a román nyelvű iskolákban;

| 8. | elítéli, hogy az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságai nem vesznek részt konstruktív módon az 5+2 formátumú tárgyalásokon, ami miatt a megbeszélések újrakezdése óta csak elenyésző eredmények születtek; |
| --- | --- |

8.

elítéli, hogy az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságai nem vesznek részt konstruktív módon az 5+2 formátumú tárgyalásokon, ami miatt a megbeszélések újrakezdése óta csak elenyésző eredmények születtek;

| 9. | hangsúlyozza, hogy az EU szilárdan támogatja Moldova területi integritását, továbbá szorgalmazza az EU fokozottabb részvételét a közvetlen szomszédságában kialakult konfliktus megoldása érdekében, ideértve azt is, hogy a továbbiakban tárgyalópartnerként vegyen részt a folyamatban; a párbeszédet támogatja, mivel ez az egyetlen olyan eszköz, amelynek útján meg lehet oldani ilyen érzékeny és fontos kérdéseket, valamint hosszú távú megoldásokat lehet biztosítani; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az EU szilárdan támogatja Moldova területi integritását, továbbá szorgalmazza az EU fokozottabb részvételét a közvetlen szomszédságában kialakult konfliktus megoldása érdekében, ideértve azt is, hogy a továbbiakban tárgyalópartnerként vegyen részt a folyamatban; a párbeszédet támogatja, mivel ez az egyetlen olyan eszköz, amelynek útján meg lehet oldani ilyen érzékeny és fontos kérdéseket, valamint hosszú távú megoldásokat lehet biztosítani;

| 10. | úgy véli, a Moldovai Köztársaság nemzetközileg elismert határokon belüli jóléte és stabilitása, valamint az egész régió jóléte és stabilitása csakis a Dnyeszter-melléki konfliktus békés rendezésével érhető el teljes mértékben; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, a Moldovai Köztársaság nemzetközileg elismert határokon belüli jóléte és stabilitása, valamint az egész régió jóléte és stabilitása csakis a Dnyeszter-melléki konfliktus békés rendezésével érhető el teljes mértékben;

| 11. | felkéri az EBESZ-t, hogy folytassa a tárgyalások előmozdítását célzó és a helyzet nyomon követésére irányuló tevékenységét, valamint védje meg a Dnyeszter-melléki román nyelvű iskolák tanulóinak oktatáshoz való jogát; felszólítja továbbá az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságait, hogy működjenek együtt az EBESZ moldovai missziójával, és tegyék lehetővé a misszió számára a területre való belépést; |
| --- | --- |

11.

felkéri az EBESZ-t, hogy folytassa a tárgyalások előmozdítását célzó és a helyzet nyomon követésére irányuló tevékenységét, valamint védje meg a Dnyeszter-melléki román nyelvű iskolák tanulóinak oktatáshoz való jogát; felszólítja továbbá az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságait, hogy működjenek együtt az EBESZ moldovai missziójával, és tegyék lehetővé a misszió számára a területre való belépést;

| 12. | felkéri a főképviselőt, hogy a 2014 februárra tervezett soron következő 5+2 formátumú tárgyalások alkalmával vesse fel az oktatáshoz való jog kérdését, szenteljen nagyobb figyelmet az 5+2 formátumú tárgyalásoknak, és valamennyi szinten, többek között kétoldalú csúcstalálkozói keretében is minden érintett félnél szorgalmazza a Dnyeszter-melléki konfliktus gyors, átfogó és békés rendezését; |
| --- | --- |

12.

felkéri a főképviselőt, hogy a 2014 februárra tervezett soron következő 5+2 formátumú tárgyalások alkalmával vesse fel az oktatáshoz való jog kérdését, szenteljen nagyobb figyelmet az 5+2 formátumú tárgyalásoknak, és valamennyi szinten, többek között kétoldalú csúcstalálkozói keretében is minden érintett félnél szorgalmazza a Dnyeszter-melléki konfliktus gyors, átfogó és békés rendezését;

| 13. | felkéri az Oroszországi Föderációt, hogy teljes mértékben hajtsa végre az Emberi Jogok Európai Bírósága ítéletét, amely kimondta, hogy Oroszország a Dnyeszter-melléki terület román nyelvű moldovai iskolái esetében megsértette az oktatáshoz való jogot; |
| --- | --- |

13.

felkéri az Oroszországi Föderációt, hogy teljes mértékben hajtsa végre az Emberi Jogok Európai Bírósága ítéletét, amely kimondta, hogy Oroszország a Dnyeszter-melléki terület román nyelvű moldovai iskolái esetében megsértette az oktatáshoz való jogot;

| 14. | megjegyzi, hogy az orosz csapatok jelenléte olyan légkört teremt a régióban, amely veszélyezteti az emberi jogok tiszteletben tartását és előmozdítását; felkéri az Oroszországi Föderációt, hogy azonnal hagyjon fel az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságainak támogatásával, valamint tegyen eleget az Európa Tanácsban 1996-ban vállalt, az EBESZ határozataiban (1999. Isztambul, 2002. Oporto) is említett, az orosz csapatok és fegyverzet Moldova területéről való kivonásával kapcsolatos kötelezettségeinek; kéri továbbá, hogy polgári békefenntartó misszió lépjen a csapatok helyébe; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy az orosz csapatok jelenléte olyan légkört teremt a régióban, amely veszélyezteti az emberi jogok tiszteletben tartását és előmozdítását; felkéri az Oroszországi Föderációt, hogy azonnal hagyjon fel az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságainak támogatásával, valamint tegyen eleget az Európa Tanácsban 1996-ban vállalt, az EBESZ határozataiban (1999. Isztambul, 2002. Oporto) is említett, az orosz csapatok és fegyverzet Moldova területéről való kivonásával kapcsolatos kötelezettségeinek; kéri továbbá, hogy polgári békefenntartó misszió lépjen a csapatok helyébe;

| 15. | önmérsékletre szólítja fel a helyi hatóságokat, különösen a gagauziai hatóságokat, valamint kéri a Moldovai Köztársaság alkotmányának teljes tiszteletben tartását, ideértve a kisebbségek védelmét is; ösztönzi a moldovai központi hatóságokkal folytatott párbeszédet az egyoldalú döntések elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

15.

önmérsékletre szólítja fel a helyi hatóságokat, különösen a gagauziai hatóságokat, valamint kéri a Moldovai Köztársaság alkotmányának teljes tiszteletben tartását, ideértve a kisebbségek védelmét is; ösztönzi a moldovai központi hatóságokkal folytatott párbeszédet az egyoldalú döntések elkerülése érdekében;

| 16. | felkéri a Tanácsot és a tagállamokat, hogy alkalmazzanak gyors eljárást annak érdekében, hogy már idén nyáron vízummentességet lehessen biztosítani Moldovának, mivel ez pozitív eredményeket hoz majd az ország valamennyi polgára számára, az oktatás területén is; |
| --- | --- |

16.

felkéri a Tanácsot és a tagállamokat, hogy alkalmazzanak gyors eljárást annak érdekében, hogy már idén nyáron vízummentességet lehessen biztosítani Moldovának, mivel ez pozitív eredményeket hoz majd az ország valamennyi polgára számára, az oktatás területén is;

| 17. | felkéri a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a társulási megállapodás és hozzá kapcsolódóan a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről szóló megállapodás aláírásához és ideiglenes alkalmazásához vezető technikai jellegű eljárásokat; |
| --- | --- |

17.

felkéri a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a társulási megállapodás és hozzá kapcsolódóan a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről szóló megállapodás aláírásához és ideiglenes alkalmazásához vezető technikai jellegű eljárásokat;

| 18. | úgy véli, hogy a Dnyeszter-melléki társadalmi fejlődést, az emberi jogok helyzetének javítását és a gazdaság modernizálását szolgálná, ha az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságai végrehajtanák a társulási megállapodás és hozzá kapcsolódóan a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről szóló megállapodás rendelkezéseit; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a Dnyeszter-melléki társadalmi fejlődést, az emberi jogok helyzetének javítását és a gazdaság modernizálását szolgálná, ha az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságai végrehajtanák a társulási megállapodás és hozzá kapcsolódóan a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségről szóló megállapodás rendelkezéseit;

| 19. | felkéri a Bizottságot, hogy használja fel a demokrácia és az emberi jogok európai eszközéhez hasonló eszközöket a Dnyeszter-melléki lakosság közvetlen támogatására, olyan programokat dolgozva ki, amelyek révén segíteni lehet a civil társadalmat, illetve az információhoz, az oktatáshoz és a szabad médiához való hozzáférést, amit az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságai mindmáig akadályoznak; |
| --- | --- |

19.

felkéri a Bizottságot, hogy használja fel a demokrácia és az emberi jogok európai eszközéhez hasonló eszközöket a Dnyeszter-melléki lakosság közvetlen támogatására, olyan programokat dolgozva ki, amelyek révén segíteni lehet a civil társadalmat, illetve az információhoz, az oktatáshoz és a szabad médiához való hozzáférést, amit az önhatalmúlag kikiáltott Dnyeszter-mellék hatóságai mindmáig akadályoznak;

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, Moldova kormányának és parlamentjének, Románia kormányának, Ukrajna kormányának, az Oroszországi Föderáció kormányának, az USA kormányának, az EBESZ főtitkárának és az Európa Tanács főtitkárának. |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, Moldova kormányának és parlamentjének, Románia kormányának, Ukrajna kormányának, az Oroszországi Föderáció kormányának, az USA kormányának, az EBESZ főtitkárának és az Európa Tanács főtitkárának.

---

(1)  HL C 51. E, 2013.2.22., 108. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0383.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0595.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/154 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/154

---

P7_TA(2014)0109

Bahrein, különösen Nabíl Radzsab, Abdulhadi el-Kavadzsa és Ibrahim Sarif ügye

Az Európai Parlament 2014. február 6-i állásfoglalása Bahreinről, különösen Nabíl Radzsab, Abdulhadi el-Kavadzsa és Ibrahim Sarif ügyéről (2014/2553(RSP))

(2017/C 093/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bahreinről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2013. január 17-i (1) és a 2013. szeptember 12-i (2) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bahreinről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2013. január 17-i (1) és a 2013. szeptember 12-i (2) állásfoglalására,

| — | tekintettel az Európai Unió és az Öböl-menti Együttműködési Tanács közötti kapcsolatokról szóló, 2011. március 24-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Öböl-menti Együttműködési Tanács közötti kapcsolatokról szóló, 2011. március 24-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) Bahreinnel kapcsolatos nyilatkozataira, különösen 2011. január 7-i, 2011. február 11-i, 2013. július 1-jei, 2013. november 25-i és 2014. január 16-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) Bahreinnel kapcsolatos nyilatkozataira, különösen 2011. január 7-i, 2011. február 11-i, 2013. július 1-jei, 2013. november 25-i és 2014. január 16-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EU-nak a legutóbbi bahreini fejleményekről szóló, 2013. szeptember 19-i helyszíni nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-nak a legutóbbi bahreini fejleményekről szóló, 2013. szeptember 19-i helyszíni nyilatkozatára;

| — | tekintettel az Emberi Jogi Albizottság küldöttségének 2012. december 19–20-án Bahreinben tett látogatására és az általa kiadott sajtónyilatkozatra, valamint tekintettel az Arab-félszigeten 2013. április 27–30-án tett küldöttségi látogatására és a kiadott sajtónyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogi Albizottság küldöttségének 2012. december 19–20-án Bahreinben tett látogatására és az általa kiadott sajtónyilatkozatra, valamint tekintettel az Arab-félszigeten 2013. április 27–30-án tett küldöttségi látogatására és a kiadott sajtónyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának nyilatkozataira, különösen 2013. január 8-i nyilatkozatára, valamint az ENSZ emberi jogi főbiztosa szóvivőjének 2013. augusztus 6-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának nyilatkozataira, különösen 2013. január 8-i nyilatkozatára, valamint az ENSZ emberi jogi főbiztosa szóvivőjének 2013. augusztus 6-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának nyilatkozatára és az Emberi Jogi Főbiztos Hivataláról és a bahreini emberi jogi helyzetről szóló, 2013. szeptember 9-i közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának nyilatkozatára és az Emberi Jogi Főbiztos Hivataláról és a bahreini emberi jogi helyzetről szóló, 2013. szeptember 9-i közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a bahreini Manamában 2013. június 30-án tartott EU–Öböl-menti Együttműködési Közös Tanácsra és miniszteri találkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bahreini Manamában 2013. június 30-án tartott EU–Öböl-menti Együttműködési Közös Tanácsra és miniszteri találkozóra,

| — | tekintettel az Arab Liga miniszteri tanácsának 2013. szeptember 1-jei, kairói ülésén hozott azon határozatára, hogy Bahrein fővárosában, Manamában állítsák fel az emberi jogok pánarab bíróságát, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Arab Liga miniszteri tanácsának 2013. szeptember 1-jei, kairói ülésén hozott azon határozatára, hogy Bahrein fővárosában, Manamában állítsák fel az emberi jogok pánarab bíróságát,

| — | tekintettel a Bahreini Független Vizsgálóbizottság 2011 novemberében közzétett jelentésére és 2012. november 21-i nyomon követési jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bahreini Független Vizsgálóbizottság 2011 novemberében közzétett jelentésére és 2012. november 21-i nyomon követési jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ önkényes fogva tartásokkal foglalkozó munkacsoportjának A/HRC/WGAD/2013/12. sz. 2013. július 25-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ önkényes fogva tartásokkal foglalkozó munkacsoportjának A/HRC/WGAD/2013/12. sz. 2013. július 25-i véleményére,

| — | tekintettel az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó, 2012. június 25-i uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokra és demokráciára vonatkozó, 2012. június 25-i uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre,

| — | tekintettel az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló 2012. december 11-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló 2012. december 11-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel „A sajtó és a média szabadsága a világban” című, 2013. június 13-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A sajtó és a média szabadsága a világban” című, 2013. június 13-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló, 2008-ban módosított, 2004. évi európai uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmezőiről szóló, 2008-ban módosított, 2004. évi európai uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (1996), a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezményre, valamint az Emberi Jogok Arab Chartájára, amelyek mindegyikének Bahrein is részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (1996), a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni ENSZ-egyezményre, valamint az Emberi Jogok Arab Chartájára, amelyek mindegyikének Bahrein is részes fele,

| — | tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948. évi Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az 1949-ben elfogadott Genfi Egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1949-ben elfogadott Genfi Egyezményre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Bahreinben továbbra is súlyos problémát jelent az emberi jogok megsértése; mivel a bahreini kormány számos közelmúltban hozott intézkedése továbbra is sérti és korlátozza a bahreini nép egyes rétegeinek jogait és szabadságjogait, különösen a békés tüntetéshez, a szólásszabadsághoz és a digitális szabadsághoz való jogát; mivel az emberi jogi aktivistákat folyamatosan és szisztematikusan céltáblaként kezelik, zaklatják és fogva tartják; |
| --- | --- |

A.

mivel Bahreinben továbbra is súlyos problémát jelent az emberi jogok megsértése; mivel a bahreini kormány számos közelmúltban hozott intézkedése továbbra is sérti és korlátozza a bahreini nép egyes rétegeinek jogait és szabadságjogait, különösen a békés tüntetéshez, a szólásszabadsághoz és a digitális szabadsághoz való jogát; mivel az emberi jogi aktivistákat folyamatosan és szisztematikusan céltáblaként kezelik, zaklatják és fogva tartják;

| B. | mivel Nabíl Radzsabot, a Bahreini Emberi Jogi Központ (BCHR) elnökét és az Emberi Jogi Szervezetek Nemzetközi Szövetségének (FIDH) főtitkárhelyettesét 2012 augusztusában három év börtönre ítélték olyan vádak alapján, amelyek szerint 2011 februárja és márciusa között „illegális gyülekezésekre” szólított fel és ilyen gyülekezésekben vett részt, továbbá „megzavarta a közrendet”; mivel a fellebbezést követően az ítéletet két év börtönbüntetésre csökkentették; mivel e bebörtönzést megelőzően Nabíl Radzsabot több alkalommal fogva tartották, amiért békésen bírálta a kormányt a Bahreinben 2011-ben kirobbant demokráciapárti tiltakozások során; |
| --- | --- |

B.

mivel Nabíl Radzsabot, a Bahreini Emberi Jogi Központ (BCHR) elnökét és az Emberi Jogi Szervezetek Nemzetközi Szövetségének (FIDH) főtitkárhelyettesét 2012 augusztusában három év börtönre ítélték olyan vádak alapján, amelyek szerint 2011 februárja és márciusa között „illegális gyülekezésekre” szólított fel és ilyen gyülekezésekben vett részt, továbbá „megzavarta a közrendet”; mivel a fellebbezést követően az ítéletet két év börtönbüntetésre csökkentették; mivel e bebörtönzést megelőzően Nabíl Radzsabot több alkalommal fogva tartották, amiért békésen bírálta a kormányt a Bahreinben 2011-ben kirobbant demokráciapárti tiltakozások során;

| C. | mivel 2013. november 29-én, pénteken Nabíl Radzsab letöltötte kétéves börtönbüntetése háromnegyedét, és törvényesen szabadlábra helyezhető lett; mivel 2014. január 21-én Nabíl Radzsab ügyvédei harmadszor nyújtották be az idő előtti szabadlábra helyezése iránti kérelmet a bírósághoz, de azt elutasították; |
| --- | --- |

C.

mivel 2013. november 29-én, pénteken Nabíl Radzsab letöltötte kétéves börtönbüntetése háromnegyedét, és törvényesen szabadlábra helyezhető lett; mivel 2014. január 21-én Nabíl Radzsab ügyvédei harmadszor nyújtották be az idő előtti szabadlábra helyezése iránti kérelmet a bírósághoz, de azt elutasították;

| D. | mivel az ENSZ önkényes fogva tartásokkal foglalkozó munkacsoportja Nabíl Radzsab fogva tartását önkényesnek írta le; |
| --- | --- |

D.

mivel az ENSZ önkényes fogva tartásokkal foglalkozó munkacsoportja Nabíl Radzsab fogva tartását önkényesnek írta le;

| E. | mivel 2011. június 22-én a dán állampolgárságú Abdulhádi al-Havadzsát, a BCHR alapítóját és a Front Line Defenders regionális koordinátorát, valamint Ibrahím Sarífot, a National Democratic Action Society főtitkárát egy különleges katonai bíróság életfogytiglani börtönbüntetésre ítélte; mivel a jogi eljárás három éven át tartó fellebbezés után zárult le, és az ítéletet fenntartották; |
| --- | --- |

E.

mivel 2011. június 22-én a dán állampolgárságú Abdulhádi al-Havadzsát, a BCHR alapítóját és a Front Line Defenders regionális koordinátorát, valamint Ibrahím Sarífot, a National Democratic Action Society főtitkárát egy különleges katonai bíróság életfogytiglani börtönbüntetésre ítélte; mivel a jogi eljárás három éven át tartó fellebbezés után zárult le, és az ítéletet fenntartották;

| F. | mivel 2014. január 27-én Zainab al-Havadzsát, Abdulhádi al-Havadzsa lányát a manamai elsőfokú büntetőbíróság további négy hónap börtönbüntetésre ítélte a „kormányzati vagyonban okozott kár” vádja alapján; |
| --- | --- |

F.

mivel 2014. január 27-én Zainab al-Havadzsát, Abdulhádi al-Havadzsa lányát a manamai elsőfokú büntetőbíróság további négy hónap börtönbüntetésre ítélte a „kormányzati vagyonban okozott kár” vádja alapján;

| G. | mivel a Bahreini Független Vizsgálóbizottság jelentésének közzétételét követően a bahreini hatóságok reformok bevezetése mellett kötelezték el magukat; mivel a kormány nem teljesítette teljes mértékben a Vizsgálóbizottság legfontosabb ajánlásait, nevezetesen nem helyezte szabadlábra a tiltakozók vezetőit, akiket a véleménynyilvánításhoz és a békés gyülekezéshez való joguk gyakorlásáért ítéltek el; |
| --- | --- |

G.

mivel a Bahreini Független Vizsgálóbizottság jelentésének közzétételét követően a bahreini hatóságok reformok bevezetése mellett kötelezték el magukat; mivel a kormány nem teljesítette teljes mértékben a Vizsgálóbizottság legfontosabb ajánlásait, nevezetesen nem helyezte szabadlábra a tiltakozók vezetőit, akiket a véleménynyilvánításhoz és a békés gyülekezéshez való joguk gyakorlásáért ítéltek el;

| H. | mivel 2013. szeptember 2-án Bahrein bejelentette, hogy az Arab Liga kairói ülésének jóváhagyását követően helyet biztosít az arab emberi jogi bíróság állandó székhelyének; |
| --- | --- |

H.

mivel 2013. szeptember 2-án Bahrein bejelentette, hogy az Arab Liga kairói ülésének jóváhagyását követően helyet biztosít az arab emberi jogi bíróság állandó székhelyének;

| I. | mivel 2014. január 15-én Szalmán bin Hamad bin Ísza al-Kalifa, a bahreini koronaherceg Hamad bin Ísza al-Kalifa király kérésére széleskörű tárgyalásokat folytatott a nemzeti konszenzusra irányuló párbeszéd résztvevőivel, többek között – a 2011. februári események óta először – Ali Szalman sejkkel, az al-Vifák főtitkárával; |
| --- | --- |

I.

mivel 2014. január 15-én Szalmán bin Hamad bin Ísza al-Kalifa, a bahreini koronaherceg Hamad bin Ísza al-Kalifa király kérésére széleskörű tárgyalásokat folytatott a nemzeti konszenzusra irányuló párbeszéd résztvevőivel, többek között – a 2011. februári események óta először – Ali Szalman sejkkel, az al-Vifák főtitkárával;

| 1. | elítéli az emberi jogi jogsértések valamennyi formáját Bahreinben, és sürgeti a bahreini kormányt, hogy hajtsa végre a Bahreini Független Vizsgálóbizottság jelentésében és a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelésben megfogalmazott valamennyi ajánlást, vessen véget az emberi jogok megsértésének, valamint Bahrein nemzetközi emberi jogi kötelezettségeivel összhangban tartsa tiszteletben az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat, köztük az online és offline véleménynyilvánítás szabadságát, valamint a gyülekezési szabadságot; |
| --- | --- |

1.

elítéli az emberi jogi jogsértések valamennyi formáját Bahreinben, és sürgeti a bahreini kormányt, hogy hajtsa végre a Bahreini Független Vizsgálóbizottság jelentésében és a rendszeres egyetemes emberi jogi helyzetértékelésben megfogalmazott valamennyi ajánlást, vessen véget az emberi jogok megsértésének, valamint Bahrein nemzetközi emberi jogi kötelezettségeivel összhangban tartsa tiszteletben az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat, köztük az online és offline véleménynyilvánítás szabadságát, valamint a gyülekezési szabadságot;

| 2. | felhív a meggyőződése miatt bebörtönzött minden személy, politikai aktivista, újságíró, emberi jogi jogvédő és békés tiltakozó, köztük Nabíl Radzsab, Abdulhádi al-Havadzsa, Ibrahím Saríf, Nádzsi Fatíl és Zainab al-Havadzsa szabadon bocsátására; |
| --- | --- |

2.

felhív a meggyőződése miatt bebörtönzött minden személy, politikai aktivista, újságíró, emberi jogi jogvédő és békés tiltakozó, köztük Nabíl Radzsab, Abdulhádi al-Havadzsa, Ibrahím Saríf, Nádzsi Fatíl és Zainab al-Havadzsa szabadon bocsátására;

| 3. | komoly aggodalmának ad hangot a bahreini hatóságok Nabíl Radzsabbal és egyéb emberi jogi aktivistákkal szembeni bánásmódja miatt, azon felül, hogy elutasították a jog szerint őt megillető idő előtti szabadlábra helyezés iránti kérelmét; |
| --- | --- |

3.

komoly aggodalmának ad hangot a bahreini hatóságok Nabíl Radzsabbal és egyéb emberi jogi aktivistákkal szembeni bánásmódja miatt, azon felül, hogy elutasították a jog szerint őt megillető idő előtti szabadlábra helyezés iránti kérelmét;

| 4. | felszólít a személyeknek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló egyezmény ratifikálására; |
| --- | --- |

4.

felszólít a személyeknek az erőszakos eltüntetéssel szembeni védelméről szóló egyezmény ratifikálására;

| 5. | hangsúlyozza, hogy kötelező biztosítani az emberi jogi jogvédők védelmét, valamint annak lehetővé tételét, hogy akadályoztatás, megfélemlítés vagy zaklatás nélkül folytathassák tevékenységüket; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy kötelező biztosítani az emberi jogi jogvédők védelmét, valamint annak lehetővé tételét, hogy akadályoztatás, megfélemlítés vagy zaklatás nélkül folytathassák tevékenységüket;

| 6. | ellenzi a speciális bíróságok felállítását és alkalmazását, illetve a katonai bíróságok alkalmazását a nemzetbiztonsági bűncselekményekkel kapcsolatos eljárások lefolytatására; |
| --- | --- |

6.

ellenzi a speciális bíróságok felállítását és alkalmazását, illetve a katonai bíróságok alkalmazását a nemzetbiztonsági bűncselekményekkel kapcsolatos eljárások lefolytatására;

| 7. | sürgeti a bahreini hatóságokat, hogy a gyermek jogairól szóló, Bahrein által is aláírt egyezményben foglaltakkal összhangban tartsák tiszteletben a fiatalkorúak jogait; |
| --- | --- |

7.

sürgeti a bahreini hatóságokat, hogy a gyermek jogairól szóló, Bahrein által is aláírt egyezményben foglaltakkal összhangban tartsák tiszteletben a fiatalkorúak jogait;

| 8. | üdvözli Szalmán bin Hamad bin Ísza al-Kalifa herceg döntését, melynek értelmében 2014. január 15-én tárgyalásokat folytatott az öt legfőbb ellenzéki csoportosulás vezetőjével annak érdekében, hogy megvitassák a pár nappal korábban a kormány által felfüggesztett nemzeti párbeszéd előtt álló akadályok legyőzésének lehetséges módjait; üdvözli az ellenzék pozitív reakcióját, és várakozással tekint a nemzeti konszenzusra irányuló párbeszéd folytatása elé; megjegyzi, hogy a kiút kizárólag egy kompromisszumokon és kölcsönös bizalmon alapuló, bahreini megoldás lehet; reméli, hogy ez a lépés előmozdítja a komoly és befogadó nemzeti párbeszédet, előkészíti a terepet a bahreini társadalom nemzeti megbékélése felé mutató, mélyreható és fenntartható reformok előtt; |
| --- | --- |

8.

üdvözli Szalmán bin Hamad bin Ísza al-Kalifa herceg döntését, melynek értelmében 2014. január 15-én tárgyalásokat folytatott az öt legfőbb ellenzéki csoportosulás vezetőjével annak érdekében, hogy megvitassák a pár nappal korábban a kormány által felfüggesztett nemzeti párbeszéd előtt álló akadályok legyőzésének lehetséges módjait; üdvözli az ellenzék pozitív reakcióját, és várakozással tekint a nemzeti konszenzusra irányuló párbeszéd folytatása elé; megjegyzi, hogy a kiút kizárólag egy kompromisszumokon és kölcsönös bizalmon alapuló, bahreini megoldás lehet; reméli, hogy ez a lépés előmozdítja a komoly és befogadó nemzeti párbeszédet, előkészíti a terepet a bahreini társadalom nemzeti megbékélése felé mutató, mélyreható és fenntartható reformok előtt;

| 9. | reményt keltőnek tartja a belügyminisztérium ombudsmani hivatalának, valamint az államügyészi hivatal különleges vizsgálati egységének elindítását, és felszólítja ezen intézményeket, hogy függetlenül és hatékonyan tevékenykedjenek; üdvözli, hogy az Emberi Jogok Nemzeti Intézete a reformja óta egyre aktívabb szerepet vállal, valamint hogy megalakult a Bebörtönzöttek és Fogvatartottak Bizottsága, amely a kínzás és az embertelen bánásmód megelőzése érdekében a fogva tartási helyszíneket ellenőrzi; felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy javítsák a bebörtönzöttek körülményeit és a velük való bánásmódot, valamint tegyék lehetővé az ezzel foglalkozó helyi és nemzetközi szervezeteknek a fogva tartási intézményekbe való bejutást; |
| --- | --- |

9.

reményt keltőnek tartja a belügyminisztérium ombudsmani hivatalának, valamint az államügyészi hivatal különleges vizsgálati egységének elindítását, és felszólítja ezen intézményeket, hogy függetlenül és hatékonyan tevékenykedjenek; üdvözli, hogy az Emberi Jogok Nemzeti Intézete a reformja óta egyre aktívabb szerepet vállal, valamint hogy megalakult a Bebörtönzöttek és Fogvatartottak Bizottsága, amely a kínzás és az embertelen bánásmód megelőzése érdekében a fogva tartási helyszíneket ellenőrzi; felszólítja a bahreini hatóságokat, hogy javítsák a bebörtönzöttek körülményeit és a velük való bánásmódot, valamint tegyék lehetővé az ezzel foglalkozó helyi és nemzetközi szervezeteknek a fogva tartási intézményekbe való bejutást;

| 10. | tudomásul veszi a bahreini kormány által a büntető törvénykönyv és a jogi eljárások reformja érdekében tett folyamatos erőfeszítéseket, és bátorítja e folyamat folytatását; felszólítja a bahreini kormányt hogy tegyen meg minden szükséges lépést a megfelelő eljárás és a bahreini igazságszolgáltatás függetlenségének és pártatlanságának garantálása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az igazságszolgáltatás a nemzetközi emberi jogi normáknak megfelelően működjön; |
| --- | --- |

10.

tudomásul veszi a bahreini kormány által a büntető törvénykönyv és a jogi eljárások reformja érdekében tett folyamatos erőfeszítéseket, és bátorítja e folyamat folytatását; felszólítja a bahreini kormányt hogy tegyen meg minden szükséges lépést a megfelelő eljárás és a bahreini igazságszolgáltatás függetlenségének és pártatlanságának garantálása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az igazságszolgáltatás a nemzetközi emberi jogi normáknak megfelelően működjön;

| 11. | sürgeti az ENSZ-t, hogy szervezzen azonnali látogatást a békés gyülekezés és az egyesülés szabadságához fűződő jog kérdésével, a kínzással, valamint a bírák és az ügyvédek függetlenségével foglalkozó három különleges előadó részvételével; |
| --- | --- |

11.

sürgeti az ENSZ-t, hogy szervezzen azonnali látogatást a békés gyülekezés és az egyesülés szabadságához fűződő jog kérdésével, a kínzással, valamint a bírák és az ügyvédek függetlenségével foglalkozó három különleges előadó részvételével;

| 12. | felszólítja a főképviselőt/alelnököt és a tagállamokat, hogy működjenek együtt egy olyan egyértelmű stratégia kidolgozásában, amely meghatározza, hogy az Unió – mind nyilvánosan, mind zárt körben – hogyan fogja aktívan előmozdítani a fogva tartott aktivisták és a meggyőződésük miatt bebörtönzött személyek szabadon bocsátását; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy működjön együtt a tagállamokkal a Külügyek Tanácsa bahreini emberi jogi helyzettel kapcsolatos következtetéseinek elfogadása érdekében, melyben konkrétan fel kell szólítani a bebörtönzött aktivisták azonnali és feltétel nélküli szabadon engedésére; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a főképviselőt/alelnököt és a tagállamokat, hogy működjenek együtt egy olyan egyértelmű stratégia kidolgozásában, amely meghatározza, hogy az Unió – mind nyilvánosan, mind zárt körben – hogyan fogja aktívan előmozdítani a fogva tartott aktivisták és a meggyőződésük miatt bebörtönzött személyek szabadon bocsátását; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy működjön együtt a tagállamokkal a Külügyek Tanácsa bahreini emberi jogi helyzettel kapcsolatos következtetéseinek elfogadása érdekében, melyben konkrétan fel kell szólítani a bebörtönzött aktivisták azonnali és feltétel nélküli szabadon engedésére;

| 13. | üdvözli az Arab Liga döntését, amely szerint Manamában létrehozzák az arab emberi jogi bíróságot, és reményének ad hangot, hogy e bíróság az emberi jogok tekintetében katalizátor szerepet tölthet be az egész régióban; sürgeti a bahreini kormányt és partnereit az Arab Ligában, hogy biztosítsák e bíróság sérthetetlenségét, pártatlanságát, hatékonyságát és hitelességét; |
| --- | --- |

13.

üdvözli az Arab Liga döntését, amely szerint Manamában létrehozzák az arab emberi jogi bíróságot, és reményének ad hangot, hogy e bíróság az emberi jogok tekintetében katalizátor szerepet tölthet be az egész régióban; sürgeti a bahreini kormányt és partnereit az Arab Ligában, hogy biztosítsák e bíróság sérthetetlenségét, pártatlanságát, hatékonyságát és hitelességét;

| 14. | felszólítja a Tanácsot, hogy amennyiben a reformfolyamat elakadna, vagy az emberi jogi helyzet rosszabbodna, fogadjon el megfelelő intézkedéseket; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Tanácsot, hogy amennyiben a reformfolyamat elakadna, vagy az emberi jogi helyzet rosszabbodna, fogadjon el megfelelő intézkedéseket;

| 15. | a halálbüntetés eltörlésének érdekében ösztönzi a kivégzésekre vonatkozó hivatalos moratórium bevezetését; |
| --- | --- |

15.

a halálbüntetés eltörlésének érdekében ösztönzi a kivégzésekre vonatkozó hivatalos moratórium bevezetését;

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Bahreini Királyság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

16.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Bahreini Királyság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0032.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0390.

(3)  HL C 247. E, 2012.8.17., 1. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0470.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0274.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2014. február 4., kedd

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/157 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/157

---

P7_TA(2014)0052

Lara Comi mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartása

Az Európai Parlament 2014. február 4-i határozata Lara Comi mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartására irányuló kérelemről (2014/2014(IMM))

(2017/C 093/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Lara Comi 2013. október 16-án benyújtott, a ferrarai bíróság előtt folyamatban lévő eljárással kapcsolatban saját mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelmére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Lara Comi 2013. október 16-án benyújtott, a ferrarai bíróság előtt folyamatban lévő eljárással kapcsolatban saját mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelmére,

| — | miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően 2013. november 5-én meghallgatta Lara Comit, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően 2013. november 5-én meghallgatta Lara Comit,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága 1964. május 12-i, 1986. július 10-i, 2008. október 15-i és 21-i, 2010. március 19-i, valamint 2011. szeptember 6-i ítéleteire (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága 1964. május 12-i, 1986. július 10-i, 2008. október 15-i és 21-i, 2010. március 19-i, valamint 2011. szeptember 6-i ítéleteire (1),

| — | tekintettel Lara Comi mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartására irányuló kérelmére vonatkozó, 2014. január 14-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Lara Comi mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartására irányuló kérelmére vonatkozó, 2014. január 14-i határozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (3) bekezdésére és 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (3) bekezdésére és 7. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0067/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0067/2014),

| A. | mivel Lara Comi európai parlamenti képviselő egy televíziós közvetítés politikai vitájában elhangzott szavaival kapcsolatban ellene kártérítés igényével benyújtott, számára 2013. október 1-jén kézbesített kereset kapcsán a ferrarai bíróság előtt folyó eljárással összefüggésben kérte mentelmi jogának fenntartását; |
| --- | --- |

A.

mivel Lara Comi európai parlamenti képviselő egy televíziós közvetítés politikai vitájában elhangzott szavaival kapcsolatban ellene kártérítés igényével benyújtott, számára 2013. október 1-jén kézbesített kereset kapcsán a ferrarai bíróság előtt folyó eljárással összefüggésben kérte mentelmi jogának fenntartását;

| B. | mivel a jelenlegi határozat tárgyát képező kijelentések miatt ellene súlyos rágalmazás miatt benyújtott keresetet követően a ferrarai köztársasági ügyészség által indított eljárás kapcsán Lara Comi 2013. július 30-án már kérte mentelmi jogának fenntartását; |
| --- | --- |

B.

mivel a jelenlegi határozat tárgyát képező kijelentések miatt ellene súlyos rágalmazás miatt benyújtott keresetet követően a ferrarai köztársasági ügyészség által indított eljárás kapcsán Lara Comi 2013. július 30-án már kérte mentelmi jogának fenntartását;

| C. | mivel Lara Comi – mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelmében – kifejezetten hivatkozott arra, hogy az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikke szerint a feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem vonhatók bírósági eljárás alá; |
| --- | --- |

C.

mivel Lara Comi – mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelmében – kifejezetten hivatkozott arra, hogy az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikke szerint a feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem vonhatók bírósági eljárás alá;

| D. | mivel hatáskörének gyakorlása során a kiváltságok és a mentességek tekintetében a Parlament elsődlegesen arra törekszik, hogy demokratikus jogalkotó szervként megőrizze integritását és biztosítsa a képviselők függetlenségét feladataik teljesítése során; |
| --- | --- |

D.

mivel hatáskörének gyakorlása során a kiváltságok és a mentességek tekintetében a Parlament elsődlegesen arra törekszik, hogy demokratikus jogalkotó szervként megőrizze integritását és biztosítsa a képviselők függetlenségét feladataik teljesítése során;

| E. | mivel a Parlament széles körű mérlegelési jogkörrel rendelkezik a valamely tagja által benyújtott, mentelmi jog fenntartására irányuló kérelemmel kapcsolatos határozat meghozatala tekintetében; |
| --- | --- |

E.

mivel a Parlament széles körű mérlegelési jogkörrel rendelkezik a valamely tagja által benyújtott, mentelmi jog fenntartására irányuló kérelemmel kapcsolatos határozat meghozatala tekintetében;

| F. | mivel a Bíróság elismerte, hogy a képviselők által az Európai Parlamenten kívül tett bármilyen nyilatkozat a jegyzőkönyv 8. cikke értelmében a képviselői feladatok ellátása során kifejtett véleménynek minősül, és az ilyen vélemény nem a nyilatkozat helyétől, hanem a nyilatkozat jellegétől és tartalmától függ; |
| --- | --- |

F.

mivel a Bíróság elismerte, hogy a képviselők által az Európai Parlamenten kívül tett bármilyen nyilatkozat a jegyzőkönyv 8. cikke értelmében a képviselői feladatok ellátása során kifejtett véleménynek minősül, és az ilyen vélemény nem a nyilatkozat helyétől, hanem a nyilatkozat jellegétől és tartalmától függ;

| G. | mivel az európai parlamenti képviselőket megillető, a bírósági eljárások alóli mentesség a polgári peres eljárásokra is vonatkozik; |
| --- | --- |

G.

mivel az európai parlamenti képviselőket megillető, a bírósági eljárások alóli mentesség a polgári peres eljárásokra is vonatkozik;

| H. | mivel Lara Comit – összhangban azzal a nemzeti rendelkezéssel, amelynek célja a politikai pártok kiegyensúlyozott jelenlétének biztosítása a választási kampány idején rendezett televíziós vitákban, mint ebben az ügyben is – a szóban forgó televízióadásba az Európai Parlament tagjaként és nem pedig egy – egyébként már egy másik vendég által képviselt – nemzeti párt tagjaként hívták meg; |
| --- | --- |

H.

mivel Lara Comit – összhangban azzal a nemzeti rendelkezéssel, amelynek célja a politikai pártok kiegyensúlyozott jelenlétének biztosítása a választási kampány idején rendezett televíziós vitákban, mint ebben az ügyben is – a szóban forgó televízióadásba az Európai Parlament tagjaként és nem pedig egy – egyébként már egy másik vendég által képviselt – nemzeti párt tagjaként hívták meg;

| I. | mivel a modern demokráciákban a demokratikus vitákra nem kizárólag a Parlamenten belül kerül sor, hanem inkább a nyilvánosság előtt, beleértve a médiát, például a sajtót és az internetet; |
| --- | --- |

I.

mivel a modern demokráciákban a demokratikus vitákra nem kizárólag a Parlamenten belül kerül sor, hanem inkább a nyilvánosság előtt, beleértve a médiát, például a sajtót és az internetet;

| J. | mivel a szóban forgó televízióadásban Lara Comi európai parlamenti képviselőként vett részt, hogy olyan politikai kérdésekről – többek között a közbeszerzési szerződésekről és a szervezett bűnözésről – folytasson eszmecserét, amelyekkel az uniós közegben mindig is foglalkozott; |
| --- | --- |

J.

mivel a szóban forgó televízióadásban Lara Comi európai parlamenti képviselőként vett részt, hogy olyan politikai kérdésekről – többek között a közbeszerzési szerződésekről és a szervezett bűnözésről – folytasson eszmecserét, amelyekkel az uniós közegben mindig is foglalkozott;

| K. | mivel Lara Comi másnap bocsánatot kért a felperestől, és e bocsánatkérést később egy másik országos televízióadásban is megismételte; |
| --- | --- |

K.

mivel Lara Comi másnap bocsánatot kért a felperestől, és e bocsánatkérést később egy másik országos televízióadásban is megismételte;

| L. | mivel a szóban forgó ügyben ugyanazokról a kijelentésekről van szó, mint amelyek kapcsán az ugyanazon ferrarai bíróság előtt folyamatban lévő büntetőjogi eljárást illetően az Európai Parlament 2014. január 14-i határozatában fenntartotta Comi képviselő asszony mentelmi jogát; |
| --- | --- |

L.

mivel a szóban forgó ügyben ugyanazokról a kijelentésekről van szó, mint amelyek kapcsán az ugyanazon ferrarai bíróság előtt folyamatban lévő büntetőjogi eljárást illetően az Európai Parlament 2014. január 14-i határozatában fenntartotta Comi képviselő asszony mentelmi jogát;

| 1. | úgy határoz, hogy fenntartja Lara Comi mentelmi jogát és kiváltságait; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy fenntartja Lara Comi mentelmi jogát és kiváltságait;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését az Olasz Köztársaság illetékes hatóságának. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését az Olasz Köztársaság illetékes hatóságának.

---

(1)  101/63. sz. ügy, Wagner kontra Fohrmann és Krier, [1964] EBHT 195. o.; 149/85. sz. ügy, Wybot kontra Faure és társai, [1986] EBHT 2391. o.; T-345/05. sz. ügy, Mote kontra Európai Parlament [2008], EBHT II-2849. o.; C-200/07. és C-201/07. sz. ügy, Marra kontra De Gregorio és Clemente [2008], EBHT I-7929. o., T-42/06. sz. ügy, Gollnisch kontra Európai Parlament, C-163/10. sz. ügy [2012]ECR II-1135, Patriciello (az EBHT-ban még nem tették közzé).

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/159 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/159

---

P7_TA(2014)0053

Zbigniew Ziobro képviselői mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2014. február 4-i határozata a Zbigniew Ziobro mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2013/2189(IMM))

(2017/C 093/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Lengyel Köztársaság államügyésze által 2013. június 24-én előterjesztett és a 2013. szeptember 9-i plenáris ülésen bejelentett kérelemre, amelynek tárgya Zbigniew Ziobro mentelmi jogának felfüggesztése a Varsói Városi Központi Kerületi Bíróság V. sz. (Büntető) Kollégiuma előtt folyamatban lévő büntetőeljárással (ügyszám: V K199/12) kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lengyel Köztársaság államügyésze által 2013. június 24-én előterjesztett és a 2013. szeptember 9-i plenáris ülésen bejelentett kérelemre, amelynek tárgya Zbigniew Ziobro mentelmi jogának felfüggesztése a Varsói Városi Központi Kerületi Bíróság V. sz. (Büntető) Kollégiuma előtt folyamatban lévő büntetőeljárással (ügyszám: V K199/12) kapcsolatban,

| — | tekintettel Zbigniew Ziobrónak az eljárási szabályzat 7. cikke (5) bekezdése szerinti meghallgatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Zbigniew Ziobrónak az eljárási szabályzat 7. cikke (5) bekezdése szerinti meghallgatására,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága 1964. május 12-i, 1986. július 10-i, 2008. október 15-i és 21-i, 2010. március 19-i, valamint 2011. szeptember 6-i ítéletére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága 1964. május 12-i, 1986. július 10-i, 2008. október 15-i és 21-i, 2010. március 19-i, valamint 2011. szeptember 6-i ítéletére (1),

| — | tekintettel a Lengyel Köztársaság alkotmányának 105. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lengyel Köztársaság alkotmányának 105. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (1) bekezdésére és 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (1) bekezdésére és 7. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0045/2014); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0045/2014);

| A. | mivel a Lengyel Köztársaság államügyésze egy állítólagos bűncselekmény tárgyában folyó bírósági eljárással kapcsolatban kérte az Európai Parlament egyik képviselője, Zbigniew Ziobro mentelmi jogának felfüggesztését; |
| --- | --- |

A.

mivel a Lengyel Köztársaság államügyésze egy állítólagos bűncselekmény tárgyában folyó bírósági eljárással kapcsolatban kérte az Európai Parlament egyik képviselője, Zbigniew Ziobro mentelmi jogának felfüggesztését;

| B. | mivel az államügyész kérelme a lengyel büntető törvénykönyv 212. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti magánvádas bűncselekménnyel függ össze; |
| --- | --- |

B.

mivel az államügyész kérelme a lengyel büntető törvénykönyv 212. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti magánvádas bűncselekménnyel függ össze;

| C. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikke értelmében a feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikke értelmében a feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá;

| D. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke értelmében az Európai Parlament tagjai saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke értelmében az Európai Parlament tagjai saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik;

| E. | mivel a Lengyel Köztársaság alkotmányának 105. cikke értelmében „a képviselő nem vonható felelősségre a mandátuma keretén belül folytatott tevékenységéért annak ideje alatt, sem annak lejártát követően. Az ilyen tevékenységek tekintetében a képviselő csak a Szejm előtt vonható felelősségre, és abban az esetben, ha megsértette harmadik személyek jogait, akkor csak a Szejm hozzájárulásával lehet ellene bíróság előtt eljárást indítani”; |
| --- | --- |

E.

mivel a Lengyel Köztársaság alkotmányának 105. cikke értelmében „a képviselő nem vonható felelősségre a mandátuma keretén belül folytatott tevékenységéért annak ideje alatt, sem annak lejártát követően. Az ilyen tevékenységek tekintetében a képviselő csak a Szejm előtt vonható felelősségre, és abban az esetben, ha megsértette harmadik személyek jogait, akkor csak a Szejm hozzájárulásával lehet ellene bíróság előtt eljárást indítani”;

| F. | mivel egyedül a Parlament dönthet arról, hogy egy adott ügyben felfüggesztik-e a mentelmi jogot, vagy sem; mivel a Parlament ésszerű módon figyelembe veheti a képviselő álláspontját annak eldöntésekor, hogy felfüggeszti-e a képviselő mentelmi jogát (2); |
| --- | --- |

F.

mivel egyedül a Parlament dönthet arról, hogy egy adott ügyben felfüggesztik-e a mentelmi jogot, vagy sem; mivel a Parlament ésszerű módon figyelembe veheti a képviselő álláspontját annak eldöntésekor, hogy felfüggeszti-e a képviselő mentelmi jogát (2);

| G. | mivel az állítólagos bűncselekmény nem kapcsolódik közvetlenül vagy nyilvánvalóan Zbigniew Ziobro európai parlamenti képviselőként végzett feladatainak ellátásához, és az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikke értelmében vett európai parlamenti képviselői feladatainak gyakorlása során leadott szavazatnak, illetve kifejtett véleménynek sem minősül; |
| --- | --- |

G.

mivel az állítólagos bűncselekmény nem kapcsolódik közvetlenül vagy nyilvánvalóan Zbigniew Ziobro európai parlamenti képviselőként végzett feladatainak ellátásához, és az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 8. cikke értelmében vett európai parlamenti képviselői feladatainak gyakorlása során leadott szavazatnak, illetve kifejtett véleménynek sem minősül;

| H. | mivel a Zbigniew Ziobro ellen indított büntetőeljárás nem áll összefüggésben Ziobro úr európai parlamenti képviselői tisztségével; |
| --- | --- |

H.

mivel a Zbigniew Ziobro ellen indított büntetőeljárás nem áll összefüggésben Ziobro úr európai parlamenti képviselői tisztségével;

| I. | mivel a jelen esetben a Parlament nem talált bizonyítékot a fumus persecutionis-ra, azaz arra, hogy komoly és megalapozott gyanú állna fenn arra vonatkozóan, hogy az ügyet az érintett képviselőnek való politikai kár okozása szándékával nyújtották volna be a bírósághoz; |
| --- | --- |

I.

mivel a jelen esetben a Parlament nem talált bizonyítékot a fumus persecutionis-ra, azaz arra, hogy komoly és megalapozott gyanú állna fenn arra vonatkozóan, hogy az ügyet az érintett képviselőnek való politikai kár okozása szándékával nyújtották volna be a bírósághoz;

| J. | mivel a kérelmet viszontvád nyomán nyújtották be, és mivel ebben az összefüggésben a képviselő mentelmi jogának felfüggesztését megtagadó határozat akadályozná a másik magánfelet abban, hogy igényét védekezése részeként bíróság előtt érvényesítse; |
| --- | --- |

J.

mivel a kérelmet viszontvád nyomán nyújtották be, és mivel ebben az összefüggésben a képviselő mentelmi jogának felfüggesztését megtagadó határozat akadályozná a másik magánfelet abban, hogy igényét védekezése részeként bíróság előtt érvényesítse;

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Zbigniew Ziobro mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy felfüggeszti Zbigniew Ziobro mentelmi jogát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését a Lengyel Köztársaság illetékes hatóságának és Zbigniew Ziobrónak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését a Lengyel Köztársaság illetékes hatóságának és Zbigniew Ziobrónak.

---

(1)  101/63. sz. ügy, Wagner kontra Fohrmann és Krier, [1964. május 12-i] EBHT 195. o.; 149/85. sz. ügy, Wybot kontra Faure és társai, [1986. július 10-i] EBHT 2391. o.; T-345/05. sz. ügy, Mote kontra Európai Parlament [2008. október 15-i], EBHT II-2849. o.; C-200/07. és C-201/07. sz. ügy, Marra kontra De Gregorio és Clemente [2008. október 21-i], EBHT I-7929. o., T-42/06. sz. ügy, Gollnisch kontra Európai Parlament, [2010. március 19-i] C-163/10. sz. ügy [2011. szeptember 6-i] ECR II-1135, Patriciello (az EBHT-ban még nem tették közzé).

(2)  A T-345/05. sz. Mote kontra Parlament ügy (EBHT 2008., II-2849. o.) 28. pontja.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2014. február 4., kedd

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/161 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/161

---

P7_TA(2014)0047

Grönland részvétele a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerének végrehajtásában ***I

Az Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása a 2368/2002/EK tanácsi rendeletnek Grönland kimberley-i folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásában való részvétele tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0427 – C7-0179/2013 – 2013/0198(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 093/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0427), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0427),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0179/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0179/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. január 16-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. január 16-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0467/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0467/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet ismét a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy ha a javaslat helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet ismét a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy ha a javaslat helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD(2013)0198

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 4-én került elfogadásra a 2368/2002/EK tanácsi rendeletnek Grönland kimberleyi folyamat tanúsítási rendszere végrehajtásában való részvétele tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 257/2014/EU rendelet.)

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/162 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/162

---

P7_TA(2014)0048

Grönland részvétele a kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerében *

Az Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása a Grönland kimberleyi folyamat tanúsítási rendszerében való részvételét lehetővé tevő szabályok és eljárások meghatározásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0429 – C7-0232/2013 – 2013/0201(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

(2017/C 093/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0429), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0429),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 203. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0232/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 203. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0232/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0466/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0466/2013),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/163 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/163

---

P7_TA(2014)0049

Az uniós szintű átutalásokra és beszedésekre való átállás ***I

Az Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása a 260/2012/EU rendeletnek az uniós szintű átutalásokra és beszedésekre való átállás tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0937 – C7-0008/2014 – 2013/0449(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 093/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0937), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0937),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0008/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0008/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2014. január 22-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2014. január 22-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. január 21-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. január 21-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. január 22-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. január 22-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0036/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0036/2014),

| A. | mivel sürgősségi okokból megalapozott, hogy a szavazásra a szubszidiaritás és az arányosság alkalmazásáról szóló 2. sz. jegyzőkönyv 6. cikkében meghatározott nyolc hetes határidő lejárta előtt kerüljön sor; |
| --- | --- |

A.

mivel sürgősségi okokból megalapozott, hogy a szavazásra a szubszidiaritás és az arányosság alkalmazásáról szóló 2. sz. jegyzőkönyv 6. cikkében meghatározott nyolc hetes határidő lejárta előtt kerüljön sor;

| 1. | elfogadja első olvasatbeli álláspontját, megegyezően a Bizottság javaslatával; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatbeli álláspontját, megegyezően a Bizottság javaslatával;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P7_TC1-COD(2013)0449

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 4-én került elfogadásra a 260/2012/EU rendeletnek az uniós szintű átutalásokra és beszedésekre való átállás tekintetében történő módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 248/2014/EU rendelet.)

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/164 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/164

---

P7_TA(2014)0050

A halászhajók biztonságáról szóló, 1977. évi torremolinosi nemzetközi egyezményhez csatolt 1993. évi jegyzőkönyv rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó 2012. évi fokvárosi megállapodás ***

Az Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamoknak a halászhajók biztonságáról szóló, 1977. évi torremolinoszi nemzetközi egyezményhez csatolt 1993. évi jegyzőkönyv rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó 2012. évi fokvárosi megállapodás aláírására, megerősítésére vagy az ahhoz történő csatlakozásra történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozattervezetről (13408/2013 – C7-0389/2013 – 2013/0020(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 093/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (13408/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (13408/2013),

| — | tekintettel a halászhajók biztonságáról szóló, 1977. évi torremolinoszi nemzetközi egyezményhez csatolt 1993. évi jegyzőkönyv rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó 2012. évi fokvárosi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a halászhajók biztonságáról szóló, 1977. évi torremolinoszi nemzetközi egyezményhez csatolt 1993. évi jegyzőkönyv rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó 2012. évi fokvárosi megállapodásra,

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdésével és 218. cikkének (5) bekezdésével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával, továbbá 218. cikkének (8) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0389/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdésével és 218. cikkének (5) bekezdésével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával, továbbá 218. cikkének (8) bekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0389/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A7-0040/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A7-0040/2014),

| 1. | egyetért a Tanács határozattervezetével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Tanács határozattervezetével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/165 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/165

---

P7_TA(2014)0054

Bizonyos közokiratok elfogadásának egyszerűsítése révén a szabad mozgás előmozdítása ***I

Az Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása a bizonyos közokiratok Európai Unión belüli elfogadásának egyszerűsítése révén a polgárok és a vállalkozások szabad mozgásának előmozdításáról és az 1024/2012/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0228 – C7-0111/2013 – 2013/0119(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 093/35)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0228), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0228),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 21. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0111/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 21. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0111/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a román szenátus által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló (2.) Jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a román szenátus által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló (2.) Jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményre, amely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. július 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. július 11-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0017/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0017/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 327., 2013.11.12., 52. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0119

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 4-én került elfogadásra bizonyos közokiratok Európai Unión belüli elfogadásának egyszerűsítése révén a polgárok és a vállalkozások szabad mozgásának előmozdításáról és az 1024/2012/EU rendelet módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 21. cikke (2) bekezdésére és 114. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az Unió egy belső határok nélküli, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fenntartását és fejlesztését tűzte ki céljául, amelyben biztosított a személyek szabad mozgása. Az Unió emellett célul tűzte ki a belső piac létrehozását és működésének biztosítását is. Ahhoz, hogy az uniós polgárok és társaságok vagy egyéb vállalkozások élhessenek a belső piacon belüli szabad mozgáshoz való jogukkal, az Uniónak olyan konkrét intézkedéseket kell elfogadnia, amelyek egyszerűsítik bizonyos közokiratok határokon átnyúló elfogadásához kapcsolódó jelenlegi adminisztratív alakiságokat. |
| --- | --- |

(1)

Az Unió egy belső határok nélküli, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fenntartását és fejlesztését tűzte ki céljául, amelyben biztosított a személyek szabad mozgása. Az Unió emellett célul tűzte ki a belső piac létrehozását és működésének biztosítását is. Ahhoz, hogy az uniós polgárok és társaságok vagy egyéb vállalkozások élhessenek a belső piacon belüli szabad mozgáshoz való jogukkal, az Uniónak olyan konkrét intézkedéseket kell elfogadnia, amelyek egyszerűsítik bizonyos közokiratok határokon átnyúló elfogadásához kapcsolódó jelenlegi adminisztratív alakiságokat.

| (2) | Jelenleg a felülhitelesítés és az Apostille jelentik azokat az adminisztratív alakiságokat, amelyeket az egyik tagállamban kiállított közokirat másik tagállamban, hivatalos célokra történő felhasználásához teljesíteni kell. |
| --- | --- |

(2)

Jelenleg a felülhitelesítés és az Apostille jelentik azokat az adminisztratív alakiságokat, amelyeket az egyik tagállamban kiállított közokirat másik tagállamban, hivatalos célokra történő felhasználásához teljesíteni kell.

| (3) | Ezek elavult és aránytalan mechanizmusok a közokiratok valódiságának megállapításához. Egyszerűbb keret megalkotására lenne szükség. Ugyanakkor a tagállamok közötti igazgatási együttműködést hatékonyabb mechanizmusnak kellene szolgálnia, amennyiben ésszerű kétség merül fel egy közokirat valódiságát illetően. Ennek a mechanizmusnak a belső piacon belül erősítenie kellene a tagállamok közötti kölcsönös bizalmat. |
| --- | --- |

(3)

Ezek elavult és aránytalan mechanizmusok a közokiratok valódiságának megállapításához. Egyszerűbb keret megalkotására lenne szükség. Ugyanakkor a tagállamok közötti igazgatási együttműködést hatékonyabb mechanizmusnak kellene szolgálnia, amennyiben ésszerű kétség merül fel egy közokirat valódiságát illetően. Ennek a mechanizmusnak a belső piacon belül erősítenie kellene a tagállamok közötti kölcsönös bizalmat.

| (4) | A közokiratok
  valósághűségének
  tagállamok közötti hitelesítését

  ellenőrzését
  különböző nemzetközi egyezmények és megállapodások szabályozzák. Ezek az egyezmények és megállapodások az uniós szintű igazgatási és igazságügyi együttműködés létrehozása – egyúttal a meghatározott közokiratok határokon átnyúló elfogadásának kérdésével foglalkozó ágazati uniós jogszabályok elfogadása – előtt születtek. Az e jogforrások által előírt követelmények mindenképpen terhet jelenthetnek a polgárok és a társaságok vagy egyéb vállalkozások számára, és nem kínálnak kielégítő megoldást a közokiratok tagállamok közötti elfogadásának megkönnyítését illetően. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(4)

A közokiratok
  valósághűségének
  tagállamok közötti hitelesítését

  ellenőrzését
  különböző nemzetközi egyezmények és megállapodások szabályozzák. Ezek az egyezmények és megállapodások az uniós szintű igazgatási és igazságügyi együttműködés létrehozása – egyúttal a meghatározott közokiratok határokon átnyúló elfogadásának kérdésével foglalkozó ágazati uniós jogszabályok elfogadása – előtt születtek. Az e jogforrások által előírt követelmények mindenképpen terhet jelenthetnek a polgárok és a társaságok vagy egyéb vállalkozások számára, és nem kínálnak kielégítő megoldást a közokiratok tagállamok közötti elfogadásának megkönnyítését illetően. [Mód. 1]

| (5) | E rendelet hatályának a születés, halál, név, házasság vagy bejegyzett élettársi kapcsolat, származás, örökbefogadás, lakóhely, uniós polgárság, állampolgárság, ingatlan, társaságok vagy egyéb vállalkozások jogállása és képviselete, szellemitulajdon-jogok és büntetlen előélet tekintetében a tagállamok hatóságai által kiállított, formális bizonyító erővel rendelkező
  bizonyos
  közokiratokra kell kiterjednie. Az e kategóriákba tartozó közokiratok tagállamok közötti elfogadása egyszerűsítésének kézzelfogható előnyökkel kell járnia az uniós polgárok, társaságok és egyéb vállalkozások számára. A magánszemélyek által készített dokumentumokat – eltérő jogi jellegük miatt – indokolt kizárni e rendelet hatálya alól. A harmadik országok hatóságai által készített dokumentumoknak szintén kívül kell maradniuk e rendelet hatályán. .
  E rendelet hatálya nem terjed ki a két vagy több fél közötti megállapodást tartalmazó dokumentumokra. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(5)

E rendelet hatályának a születés, halál, név, házasság vagy bejegyzett élettársi kapcsolat, származás, örökbefogadás, lakóhely, uniós polgárság, állampolgárság, ingatlan, társaságok vagy egyéb vállalkozások jogállása és képviselete, szellemitulajdon-jogok és büntetlen előélet tekintetében a tagállamok hatóságai által kiállított, formális bizonyító erővel rendelkező
  bizonyos
  közokiratokra kell kiterjednie. Az e kategóriákba tartozó közokiratok tagállamok közötti elfogadása egyszerűsítésének kézzelfogható előnyökkel kell járnia az uniós polgárok, társaságok és egyéb vállalkozások számára. A magánszemélyek által készített dokumentumokat – eltérő jogi jellegük miatt – indokolt kizárni e rendelet hatálya alól. A harmadik országok hatóságai által készített dokumentumoknak szintén kívül kell maradniuk e rendelet hatályán. .
  E rendelet hatálya nem terjed ki a két vagy több fél közötti megállapodást tartalmazó dokumentumokra. [Mód. 2]

| (6) | E rendeletnek nem
  módosítja
  a születéssel, halállal, névvel, házassággal, bejegyzett élettársi kapcsolattal, származással, örökbefogadással, lakóhellyel, uniós polgársággal vagy állampolgársággal, ingatlannal, társaságok vagy egyéb vállalkozások jogállásával, szellemitulajdon-jogokkal és büntetlen


  előélettelkülönböző jogi tényekkel és a természetes és jogi személyek jogállásával
  kapcsolatos tagállami anyagi jogi jogszabályok
  at

  módosítása.
  Ki kell zárni a rendelet hatálya alól a két vagy több fél közötti megállapodásokat tartalmazó dokumentumokat. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(6)

E rendeletnek nem
  módosítja
  a születéssel, halállal, névvel, házassággal, bejegyzett élettársi kapcsolattal, származással, örökbefogadással, lakóhellyel, uniós polgársággal vagy állampolgársággal, ingatlannal, társaságok vagy egyéb vállalkozások jogállásával, szellemitulajdon-jogokkal és büntetlen


  előélettelkülönböző jogi tényekkel és a természetes és jogi személyek jogállásával
  kapcsolatos tagállami anyagi jogi jogszabályok
  at

  módosítása.
  Ki kell zárni a rendelet hatálya alól a két vagy több fél közötti megállapodásokat tartalmazó dokumentumokat. [Mód. 3]

| (7) | A polgárok, valamint a társaságok vagy egyéb vállalkozások Unión belüli szabad mozgásának előmozdítása érdekében a közokiratok azonosított kategóriáit célszerű mentesíteni a felülhitelesítés, illetve a hasonló alakiságok

  az apostille
  valamennyi formája alól. |
| --- | --- |

(7)

A polgárok, valamint a társaságok vagy egyéb vállalkozások Unión belüli szabad mozgásának előmozdítása érdekében a közokiratok azonosított kategóriáit célszerű mentesíteni a felülhitelesítés, illetve a hasonló alakiságok

  az apostille
  valamennyi formája alól.

| (8) | Indokolt egyszerűsíteni a közokiratok tagállamok közötti áramlásához kapcsolódó egyéb alakiságokat, nevezetesen a hiteles másolatok és a hiteles fordítások bemutatásának előírását is, a közokiratok tagállamok közötti elfogadásának további könnyítése érdekében. |
| --- | --- |

(8)

Indokolt egyszerűsíteni a közokiratok tagállamok közötti áramlásához kapcsolódó egyéb alakiságokat, nevezetesen a hiteles másolatok és a hiteles fordítások bemutatásának előírását is, a közokiratok tagállamok közötti elfogadásának további könnyítése érdekében.

| (9) | Gondoskodni kell a tagállamok között áramló közokiratokkal kapcsolatos csalási és hamisítási esetek megelőzését szolgáló megfelelő biztosítékokról
  a jogbiztonság Unión belüli biztosítása érdekében
  . [Mód. 4] |
| --- | --- |

(9)

Gondoskodni kell a tagállamok között áramló közokiratokkal kapcsolatos csalási és hamisítási esetek megelőzését szolgáló megfelelő biztosítékokról
  a jogbiztonság Unión belüli biztosítása érdekében
  . [Mód. 4]

| (10) | A gyors és biztonságos határokon átnyúló információcserék lehetővé tétele, valamint a kölcsönös segítségnyújtás megkönnyítése érdekében e rendelettel célszerű igazgatási együttműködést létesíteni a tagállamok által kijelölt hatóságok között. Ezen igazgatási együttműködésnek az 1024/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott belső piaci információs rendszeren (a továbbiakban: IMI) kell alapulnia. |
| --- | --- |

(10)

A gyors és biztonságos határokon átnyúló információcserék lehetővé tétele, valamint a kölcsönös segítségnyújtás megkönnyítése érdekében e rendelettel célszerű igazgatási együttműködést létesíteni a tagállamok által kijelölt hatóságok között. Ezen igazgatási együttműködésnek az 1024/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott belső piaci információs rendszeren (a továbbiakban: IMI) kell alapulnia.

| (11) | Az 1024/2012/EU rendeletet ezért módosítani kell annak érdekében, hogy e rendelet felkerüljön azon rendelkezések listájára, amelyek végrehajtása a belső piaci információs rendszer révén történik. |
| --- | --- |

(11)

Az 1024/2012/EU rendeletet ezért módosítani kell annak érdekében, hogy e rendelet felkerüljön azon rendelkezések listájára, amelyek végrehajtása a belső piaci információs rendszer révén történik.

| (12) | A közokirat vagy hiteles másolatának bemutatása szerinti tagállam hatóságai számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy – akár közvetlenül a belső piaci információs rendszer révén, akár tagállamuk központi hatóságának felkeresésével – tájékoztatás iránti megkeresést intézzenek e dokumentumok kiállítása szerinti tagállam érintett hatóságaihoz, amennyiben ésszerű kétségük van e dokumentumok valódiságát illetően. Ezt a lehetőséget azon jogalanyok számára is biztosítani kell, amelyek valamely jogi aktus vagy közigazgatási határozat alapján állami feladatot látnak el. Indokolt, hogy a megkeresett hatóságok a lehető legrövidebb időn, de minden esetben legfeljebb egy hónapon belül válaszoljanak az ilyen megkeresésekre. Ha a megkeresett hatóságok válasza nem igazolja a közokirat vagy hiteles másolatának valódiságát, a megkereső hatóságot nem indokolt azok elfogadására kötelezni. |
| --- | --- |

(12)

A közokirat vagy hiteles másolatának bemutatása szerinti tagállam hatóságai számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy – akár közvetlenül a belső piaci információs rendszer révén, akár tagállamuk központi hatóságának felkeresésével – tájékoztatás iránti megkeresést intézzenek e dokumentumok kiállítása szerinti tagállam érintett hatóságaihoz, amennyiben ésszerű kétségük van e dokumentumok valódiságát illetően. Ezt a lehetőséget azon jogalanyok számára is biztosítani kell, amelyek valamely jogi aktus vagy közigazgatási határozat alapján állami feladatot látnak el. Indokolt, hogy a megkeresett hatóságok a lehető legrövidebb időn, de minden esetben legfeljebb egy hónapon belül válaszoljanak az ilyen megkeresésekre. Ha a megkeresett hatóságok válasza nem igazolja a közokirat vagy hiteles másolatának valódiságát, a megkereső hatóságot nem indokolt azok elfogadására kötelezni.

| (13) | Célszerű, hogy a hatóságok használni tudják az IMI rendelkezésre álló funkcióit, ideértve a többnyelvű kommunikációs rendszert, az előre lefordított, egységes kérdések és válaszok használatát, valamint a belső piacon használt közokiratok mintatárát. |
| --- | --- |

(13)

Célszerű, hogy a hatóságok használni tudják az IMI rendelkezésre álló funkcióit, ideértve a többnyelvű kommunikációs rendszert, az előre lefordított, egységes kérdések és válaszok használatát, valamint a belső piacon használt közokiratok mintatárát.

| (14) | A tagállamok központi hatóságainak segítséget kell nyújtaniuk a tájékoztatás iránti megkeresésekkel kapcsolatban, különös tekintettel az ilyen megkeresések továbbítására és fogadására, valamint az ilyen megkeresések kapcsán szükséges valamennyi információ közlésére. |
| --- | --- |

(14)

A tagállamok központi hatóságainak segítséget kell nyújtaniuk a tájékoztatás iránti megkeresésekkel kapcsolatban, különös tekintettel az ilyen megkeresések továbbítására és fogadására, valamint az ilyen megkeresések kapcsán szükséges valamennyi információ közlésére.

| (15) | A központi hatóságoknak meg kell tenniük az e rendelet alkalmazásának elősegítéséhez szükséges minden más intézkedést, különös tekintettel a közokiratok tagállamok közötti elfogadásával kapcsolatos bevált módszerek cseréjére, valamint a közokiratokkal kapcsolatos csalások megelőzése és az elektronikus közokiratok használatának előmozdítása terén bevált módszerek közlésére és rendszeres frissítésére. Emellett a belső piaci információs rendszer adattárán keresztül meg kell határozniuk a nemzeti közokiratok mintáit. E célból a 2001/470/EK tanácsi határozattal (4) létrehozott, polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózatot indokolt igénybe venni. |
| --- | --- |

(15)

A központi hatóságoknak meg kell tenniük az e rendelet alkalmazásának elősegítéséhez szükséges minden más intézkedést, különös tekintettel a közokiratok tagállamok közötti elfogadásával kapcsolatos bevált módszerek cseréjére, valamint a közokiratokkal kapcsolatos csalások megelőzése és az elektronikus közokiratok használatának előmozdítása terén bevált módszerek közlésére és rendszeres frissítésére. Emellett a belső piaci információs rendszer adattárán keresztül meg kell határozniuk a nemzeti közokiratok mintáit. E célból a 2001/470/EK tanácsi határozattal (4) létrehozott, polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózatot indokolt igénybe venni.

| (15a) | A Bizottságnak a lehető leghamarabb el kell kezdenie a tagállamokban közösen használt köziratok szabványos megszövegezésének lefordítását a köziratok határokon átnyúló áramlásának megkönnyítése érdekében. A félreértések elkerülése és a kommunikáció megkönnyítése érdekében ezeket a fordításokat mind a nyilvánosság, mind a hatóságok számára rendelkezésre kell bocsátani oly módon, ahogy a PRADO adatbázis már használatban van a személyazonosító okmányok vonatkozásában. Kétség fennállása esetén a fordítások sok esetben felgyorsítják az IMI kommunikációs rendszer használatát a központi hatóságok között. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(15a)

A Bizottságnak a lehető leghamarabb el kell kezdenie a tagállamokban közösen használt köziratok szabványos megszövegezésének lefordítását a köziratok határokon átnyúló áramlásának megkönnyítése érdekében. A félreértések elkerülése és a kommunikáció megkönnyítése érdekében ezeket a fordításokat mind a nyilvánosság, mind a hatóságok számára rendelkezésre kell bocsátani oly módon, ahogy a PRADO adatbázis már használatban van a személyazonosító okmányok vonatkozásában. Kétség fennállása esetén a fordítások sok esetben felgyorsítják az IMI kommunikációs rendszer használatát a központi hatóságok között. [Mód. 5]

| (16) | Az Unió valamennyi hivatalos nyelvén többnyelvű uniós formanyomtatványokat kell meghatározni a születéssel, halállal, házassággal, bejegyzett élettársi kapcsolattal, társaságok vagy egyéb vállalkozások

  különböző jogi tényekkel
  ,
  valamint a természetes és jogi személyek
  jogállásával és képviseletével kapcsolatos közokiratok tekintetében, hogy az uniós polgároknak és társaságoknak vagy egyéb vállalkozásoknak ne kelljen fordítást bemutatniuk olyan esetekben, amikor erre egyébként kötelesek lennének.[Mód. 6] |
| --- | --- |

(16)

Az Unió valamennyi hivatalos nyelvén többnyelvű uniós formanyomtatványokat kell meghatározni a születéssel, halállal, házassággal, bejegyzett élettársi kapcsolattal, társaságok vagy egyéb vállalkozások

  különböző jogi tényekkel
  ,
  valamint a természetes és jogi személyek
  jogállásával és képviseletével kapcsolatos közokiratok tekintetében, hogy az uniós polgároknak és társaságoknak vagy egyéb vállalkozásoknak ne kelljen fordítást bemutatniuk olyan esetekben, amikor erre egyébként kötelesek lennének.[Mód. 6]

| (17) | A többnyelvű uniós formanyomtatványokat kérelemre kell kiállítani a kiállító tagállamban létező, megfelelő közokirat

  tagállam adott jogi tényeket és az azokon megnevezett jogügyleteket igazoló közokiratának
  igénylésére jogosult polgárok és társaságok vagy egyéb vállalkozások számára, e megfelelő közokiratokkal azonos feltételek mellett. A formanyomtatványoknak ugyanolyan formális bizonyító erővel kell rendelkezniük, mint a kiállító tagállam hatóságai által készített, hasonló közokiratoknak, minden egyes esetben meghagyva a választás lehetőségét az uniós polgárok, társaságok és egyéb vállalkozások számára a tekintetben, hogy e formanyomtatványokat, vagy a nekik megfelelő belföldi dokumentumot használják. Nem indokolt, hogy a többnyelvű uniós formanyomtatványok joghatást váltsanak ki tartalmuknak a bemutatásuk helye szerinti tagállamban történő elismerését illetően. Felhasználásukra vonatkozóan a Bizottságnak részletes iránymutatást kell kidolgoznia, az érintett központi hatóságok összekapcsolásával. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(17)

A többnyelvű uniós formanyomtatványokat kérelemre kell kiállítani a kiállító tagállamban létező, megfelelő közokirat

  tagállam adott jogi tényeket és az azokon megnevezett jogügyleteket igazoló közokiratának
  igénylésére jogosult polgárok és társaságok vagy egyéb vállalkozások számára, e megfelelő közokiratokkal azonos feltételek mellett. A formanyomtatványoknak ugyanolyan formális bizonyító erővel kell rendelkezniük, mint a kiállító tagállam hatóságai által készített, hasonló közokiratoknak, minden egyes esetben meghagyva a választás lehetőségét az uniós polgárok, társaságok és egyéb vállalkozások számára a tekintetben, hogy e formanyomtatványokat, vagy a nekik megfelelő belföldi dokumentumot használják. Nem indokolt, hogy a többnyelvű uniós formanyomtatványok joghatást váltsanak ki tartalmuknak a bemutatásuk helye szerinti tagállamban történő elismerését illetően. Felhasználásukra vonatkozóan a Bizottságnak részletes iránymutatást kell kidolgoznia, az érintett központi hatóságok összekapcsolásával. [Mód. 7]

| (18) | A korszerű kommunikációs technológiák felhasználásának lehetővé tétele érdekében a Bizottságnak ki kell dolgoznia a többnyelvű uniós formanyomtatványok elektronikus változatait vagy az elektronikus adatcserére alkalmas egyéb formátumot. |
| --- | --- |

(18)

A korszerű kommunikációs technológiák felhasználásának lehetővé tétele érdekében a Bizottságnak ki kell dolgoznia a többnyelvű uniós formanyomtatványok elektronikus változatait vagy az elektronikus adatcserére alkalmas egyéb formátumot.

| (19) | E rendelet és a hatályos uniós jogszabályok viszonyát tisztázni kell. E tekintetben e rendelet nem érintheti a felülhitelesítésre, hasonló alakiságokra

  az apostille-ra
  vagy egyéb alakiságokra vonatkozó rendelkezéseket tartalmazó uniós jogszabályok alkalmazását, de ki kell azt egészítenie. E rendelet nem érintheti továbbá az elektronikus aláírásokra és az elektronikus azonosításra vonatkozó uniós jogszabályok alkalmazását. Végül e rendelet nem érintheti az uniós jog által létrehozott olyan egyéb igazgatási együttműködési rendszerek használatát, amelyek a tagállamok között meghatározott területeken zajló információcseréről rendelkeznek. E rendelet alkalmazható az ilyen speciális rendszerekkel együtt. |
| --- | --- |

(19)

E rendelet és a hatályos uniós jogszabályok viszonyát tisztázni kell. E tekintetben e rendelet nem érintheti a felülhitelesítésre, hasonló alakiságokra

  az apostille-ra
  vagy egyéb alakiságokra vonatkozó rendelkezéseket tartalmazó uniós jogszabályok alkalmazását, de ki kell azt egészítenie. E rendelet nem érintheti továbbá az elektronikus aláírásokra és az elektronikus azonosításra vonatkozó uniós jogszabályok alkalmazását. Végül e rendelet nem érintheti az uniós jog által létrehozott olyan egyéb igazgatási együttműködési rendszerek használatát, amelyek a tagállamok között meghatározott területeken zajló információcseréről rendelkeznek. E rendelet alkalmazható az ilyen speciális rendszerekkel együtt.

| (20) | E rendeletnek – az általános célkitűzéseivel való összhang megteremtése érdekében – elsőbbséget kell élveznie a tagállamok között az olyan kétoldalú vagy többoldalú egyezményekkel szemben, amelyeknek a tagállamok a felei, és amelyek a rendelet hatálya alá tartozó kérdéseket szabályoznak. |
| --- | --- |

(20)

E rendeletnek – az általános célkitűzéseivel való összhang megteremtése érdekében – elsőbbséget kell élveznie a tagállamok között az olyan kétoldalú vagy többoldalú egyezményekkel szemben, amelyeknek a tagállamok a felei, és amelyek a rendelet hatálya alá tartozó kérdéseket szabályoznak.

| (21) | E rendelet alkalmazásának megkönnyítése érdekében a tagállamoknak közölniük kell a Bizottsággal központi hatóságuk elérhetőségeit. Ezeket az információkat elsősorban a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózaton keresztül kell nyilvánosságra hozni. |
| --- | --- |

(21)

E rendelet alkalmazásának megkönnyítése érdekében a tagállamoknak közölniük kell a Bizottsággal központi hatóságuk elérhetőségeit. Ezeket az információkat elsősorban a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózaton keresztül kell nyilvánosságra hozni.

| (21a) | Mivel az Európai Unió intézményei, szervei és hivatalai, valamint az Európai Iskolák egyre inkább közvetlen irányító szerepet is játszanak, a közokiratok kiállítása és elfogadása terén a tagállamok hatóságaival azonos megítélés alá kell esniük. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(21a)

Mivel az Európai Unió intézményei, szervei és hivatalai, valamint az Európai Iskolák egyre inkább közvetlen irányító szerepet is játszanak, a közokiratok kiállítása és elfogadása terén a tagállamok hatóságaival azonos megítélés alá kell esniük. [Mód. 8]

| (22) | E rendelet tiszteletben tartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert alapvető jogokat és elveket, különös tekintettel a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához való jogra (7. cikk), a személyes adatok védelméhez való jogra (8. cikk), a házasságkötéshez és a családalapításhoz való jogra (9. cikk), a foglalkozás megválasztásának szabadságára és a munkavállaláshoz való jogra (15. cikk), a vállalkozás szabadságára (16. cikk), valamint a mozgás és a tartózkodás szabadságára (45. cikk). E rendeletet az említett jogoknak és elveknek megfelelően kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(22)

E rendelet tiszteletben tartja az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert alapvető jogokat és elveket, különös tekintettel a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához való jogra (7. cikk), a személyes adatok védelméhez való jogra (8. cikk), a házasságkötéshez és a családalapításhoz való jogra (9. cikk), a foglalkozás megválasztásának szabadságára és a munkavállaláshoz való jogra (15. cikk), a vállalkozás szabadságára (16. cikk), valamint a mozgás és a tartózkodás szabadságára (45. cikk). E rendeletet az említett jogoknak és elveknek megfelelően kell alkalmazni.

| (23) | A 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) szabályozza a személyes adatoknak a tagállamokban, illetve a tagállamok által kijelölt, független állami hatóságok felügyelete alatt – e rendelettel összefüggésben – történő feldolgozását. Az információk és dokumentumok tagállami hatóságok általi valamennyi cseréjének és továbbításának meg kell felelnie a 95/46/EK irányelvnek. Emellett az ilyen cserének és továbbításnak azt a konkrét célt kellene szolgálnia, hogy a hatóságok a belső piaci információs rendszeren keresztül – kizárólag a saját hatáskörükön belül – minden esetben ellenőrizhessék a közokiratok valódiságát. |
| --- | --- |

(23)

A 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) szabályozza a személyes adatoknak a tagállamokban, illetve a tagállamok által kijelölt, független állami hatóságok felügyelete alatt – e rendelettel összefüggésben – történő feldolgozását. Az információk és dokumentumok tagállami hatóságok általi valamennyi cseréjének és továbbításának meg kell felelnie a 95/46/EK irányelvnek. Emellett az ilyen cserének és továbbításnak azt a konkrét célt kellene szolgálnia, hogy a hatóságok a belső piaci információs rendszeren keresztül – kizárólag a saját hatáskörükön belül – minden esetben ellenőrizhessék a közokiratok valódiságát.

| (24) | Mivel e rendelet célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani és azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(24)

Mivel e rendelet célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani és azok uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban e rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. fejezet

Tárgy, hatály és fogalommeghatározások

1. cikk

Tárgy

E rendelet a felülhitelesítés vagy hasonló alakiságok eltörléséről, valamint a tagállamok hatóságai által kiállított bizonyos közokiratok elfogadásához kapcsolódó egyéb alakiságok egyszerűsítéséről rendelkezik.

Emellett többnyelvű uniós formanyomtatványokat határoz meg a születés, a halál, a házasság, a bejegyzett élettársi kapcsolat

  jogi tények
  , valamint a társaságok vagy egyéb vállalkozások

  természetes és jogi személyek
  jogállása és képviselete tekintetében.[Mód. 9]

2. cikk

Hatály

(1)   E rendelet a más tagállamok hatóságai részére bemutatandó közokiratok elfogadására vonatkozik. [Mód.nem érinti az összes nyelvi változatot]

(2)   E rendelet nem vonatkozik a tagállami hatóságok által kiállított közokiratok tartalmának elismerésére.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| (1) | „közokiratok”: tagállami hatóságok
  vagy uniós hatóságok
  által kiállított, formális bizonyító erővel rendelkező, a következőkkel kapcsolatos dokumentumok
  , beleértve a 11. cikkben említett többnyelvű uniós formanyomtatványokat is
  :






  a) | születés

  természetes személy személyazonossága; |
| --- | --- | --- |

(1)

„közokiratok”: tagállami hatóságok
  vagy uniós hatóságok
  által kiállított, formális bizonyító erővel rendelkező, a következőkkel kapcsolatos dokumentumok
  , beleértve a 11. cikkben említett többnyelvű uniós formanyomtatványokat is
  :

a)

születés

  természetes személy személyazonossága;

| b) | halál

  természetes személy aláírása
  ; |
| --- | --- |

b)

halál

  természetes személy aláírása
  ;

| c) | név

  természetes személy családi állapota és rokonsági kapcsolatai; |
| --- | --- |

c)

név

  természetes személy családi állapota és rokonsági kapcsolatai;

| d) | házasság és bejegyzett élettársi kapcsolat; |
| --- | --- |

d)

házasság és bejegyzett élettársi kapcsolat;

| e) | származás; |
| --- | --- |

e)

származás;

| f) | örökbefogadás; |
| --- | --- |

f)

örökbefogadás;

| g) | lakóhely; |
| --- | --- |

g)

lakóhely;

| ga) | polgári jogok és választójog; |
| --- | --- |

ga)

polgári jogok és választójog;

| gb) | bevándorlói jogállás; |
| --- | --- |

gb)

bevándorlói jogállás;

| gc) | képesítések, valamint iskolai tanulmányok és továbbképzés során elért eredmények; |
| --- | --- |

gc)

képesítések, valamint iskolai tanulmányok és továbbképzés során elért eredmények;

| gd) | egészség, ideértve a hivatalosan elismert fogyatékosságot; |
| --- | --- |

gd)

egészség, ideértve a hivatalosan elismert fogyatékosságot;

| ge) | földi, légi és tengeri járművek vezetésére vagy működtetésére feljogosító engedély; |
| --- | --- |

ge)

földi, légi és tengeri járművek vezetésére vagy működtetésére feljogosító engedély;

| h) | uniós polgárság és állampolgárság; |
| --- | --- |

h)

uniós polgárság és állampolgárság;

| i) | ingatlan; |
| --- | --- |

i)

ingatlan;

| j) | társaságok vagy egyéb vállalkozások jogállása és képviselete; |
| --- | --- |

j)

társaságok vagy egyéb vállalkozások jogállása és képviselete;

| ja) | egyéb jogi személyek jogállása és képviselete; |
| --- | --- |

ja)

egyéb jogi személyek jogállása és képviselete;

| jb) | természetes vagy jogi személy adófizetési kötelezettségei és adózási státusza; |
| --- | --- |

jb)

természetes vagy jogi személy adófizetési kötelezettségei és adózási státusza;

| jc) | vagyon adózási és vámjogi státusza; |
| --- | --- |

jc)

vagyon adózási és vámjogi státusza;

| jd) | a társadalombiztosítási jogosultságok valamennyi formája; |
| --- | --- |

jd)

a társadalombiztosítási jogosultságok valamennyi formája;

| k) | szellemitulajdon-jogok; |
| --- | --- |

k)

szellemitulajdon-jogok;

| l) | büntetlen előélet ,
  és/vagy bűnügyi nyilvántartásokban szereplő bejegyzések
  ;[Mód. 11] |
| --- | --- |

l)

büntetlen előélet ,
  és/vagy bűnügyi nyilvántartásokban szereplő bejegyzések
  ;[Mód. 11]

| (2) | „hatóság”: tagállami hatóság vagy olyan jogalany, amely valamely jogi aktus vagy közigazgatási határozat alapján állami feladatot lát el
  , köztük az 1. pontban említett közokiratokat kiállító bíróságok vagy közjegyzők, illetve valamely uniós hatóság
  ;[Mód. 12] |
| --- | --- |

(2)

„hatóság”: tagállami hatóság vagy olyan jogalany, amely valamely jogi aktus vagy közigazgatási határozat alapján állami feladatot lát el
  , köztük az 1. pontban említett közokiratokat kiállító bíróságok vagy közjegyzők, illetve valamely uniós hatóság
  ;[Mód. 12]

| (2a) | „uniós hatóságok”: az Európai Unió intézményei, szervei és egyéb hivatalai, valamint az Európai Iskolák; [Mód. 13] |
| --- | --- |

(2a)

„uniós hatóságok”: az Európai Unió intézményei, szervei és egyéb hivatalai, valamint az Európai Iskolák; [Mód. 13]

| (3) | „felülhitelesítés”: valamely köztisztviselő aláírása valódiságának, a dokumentumot aláíró személy eljárási minőségének, valamint adott esetben a dokumentumon szereplő pecsét vagy bélyegzőlenyomat valódiságának tanúsítására irányuló hivatalos eljárás; |
| --- | --- |

(3)

„felülhitelesítés”: valamely köztisztviselő aláírása valódiságának, a dokumentumot aláíró személy eljárási minőségének, valamint adott esetben a dokumentumon szereplő pecsét vagy bélyegzőlenyomat valódiságának tanúsítására irányuló hivatalos eljárás;

| (4) | „hasonló alakiság

  apostille
  ”: a külföldön felhasználásra kerülő közokiratok diplomáciai vagy konzuli hitelesítésének (felülhitelesítésének) mellőzéséről szóló, 1961. évi hágai egyezmény által előírt tanúsítvány; [Mód. 14, ez a módosítás a szöveg egészére vonatkozik] |
| --- | --- |

(4)

„hasonló alakiság

  apostille
  ”: a külföldön felhasználásra kerülő közokiratok diplomáciai vagy konzuli hitelesítésének (felülhitelesítésének) mellőzéséről szóló, 1961. évi hágai egyezmény által előírt tanúsítvány; [Mód. 14, ez a módosítás a szöveg egészére vonatkozik]

| (5) | „egyéb alakiság”: közokiratok hiteles másolatának és hiteles fordításának kiadása; |
| --- | --- |

(5)

„egyéb alakiság”: közokiratok hiteles másolatának és hiteles fordításának kiadása;

| (6) | „központi hatóság”: az a hatóság, amelyet a tagállamok a 9. cikknek megfelelően kijelöltek az e rendelet alkalmazásához kapcsolódó feladatok ellátására. |
| --- | --- |

(6)

„központi hatóság”: az a hatóság, amelyet a tagállamok a 9. cikknek megfelelően kijelöltek az e rendelet alkalmazásához kapcsolódó feladatok ellátására.

II. fejezet

Mentesítés a felülhitelesítés alól, egyéb alakiságok egyszerűsítése, tájékoztatás iránti megkeresések

4. cikk

Mentesítés a felülhitelesítés és a hasonló alakiságok

  az apostille
  alól

A közokiratok mentesülnek a felülhitelesítés és hasonló alakiságok valamennyi formája alól.
  hatóságok felülhitelesítés vagy apostille nélkül fogadják el
  a
  más tagállam vagy egy uniós hatóság által kiállított, számukra bemutatott közokiratokat
  . [Mód. 15]

5. cikk

Közokiratok hiteles másolatai és eredeti példányai

(1)   A hatóságok nem követelhetik meg a más tagállam hatósága
  vagy uniós hatóságok
  által kiállított közokirat eredeti példányának és

  példánya helyett annak
  hiteles másolatának egyidejű bemutatását

  vagy nem hiteles másolatát is elfogadják
  .[Mód. 16]

(2)   Ha az egyik

  egy hatóságnak valamely konkrét ügyben ésszerű kétségei vannak a számára bemutatott, más
  tagállam hatóságai
  vagy uniós hatóságok
  által kiállított valamely közokirat eredeti példányát annak másolatával együtt mutatják be, a többi tagállam hatóságai hitelesítés nélkül elfogadják az ilyen másolatot

  nem hiteles másolatának valódiságát illetően, megkövetelheti a dokumentumot bemutató személy választása szerint az
  eredeti
  példány vagy e dokumentum hiteles másolatának bemutatását
  .

Amennyiben egy ilyen közokirat nem hiteles másolatát jogi tény vagy jogügylet nyilvántartásba történő bejegyzése miatt mutatnak be – amelynek helyességéért a hatóságot pénzügyi felelősség terheli –, az adott hatóság anélkül is megkövetelheti – a dokumentumot bemutató személy választása szerint – az eredeti példány vagy e dokumentum hiteles másolatának bemutatását, hogy ésszerű kétségei lennének a másolat valódiságát illetően. [Mód. 17]

(3)   A hatóságok elfogadják a más tagállamokban kiállított hiteles másolatokat.

6. cikk

Nem hiteles fordítások

(1)   A hatóságok elfogadják a más tagállamok hatóságai
  és az uniós hatóságok
  által kiállított közokiratok nem hiteles fordítását.

(1a)
     
  Az (1) bekezdéstől eltérve a hatóságok megkövetelhetik, hogy a 3. cikk 1. pontjának i), j) és ja) alpontja alá tartozó meghatározott közokiratokat – amelyek nem többnyelvű uniós formanyomtatványok – nyújtsanak be azok hiteles fordításával együtt. [Mód. 18]

(2)   Ha egy hatóságnak valamely konkrét ügyben ésszerű kétségei vannak a számára bemutatott közokirat fordításának helyességét vagy minőségét illetően, igényelheti

  elkészíttetheti
  a közokirat hiteles
  vagy hivatalos
  fordítását. Ilyen esetben a hatóság elfogadja a más tagállamokban készített hiteles fordításokat.
  Amennyiben lényeges különbségek vannak
  a
  fordítás és a
  hatóság
  által készíttetett hiteles vagy hivatalos fordítás között, például ha
  a
  fordítás hiányos, érthetetlen vagy félrevezető, a hatóság megkövetelheti a dokumentumot bemutató személytől a fordítási költségek megtérítését
  .

(2a)
     
  A hatóságok elfogadják a más tagállamokban készített hiteles fordításokat.[Mód. 18]

7. cikk

Tájékoztatás iránti megkeresés ésszerű kétség esetén

(1)   Amennyiben a közokirat vagy hiteles
  vagy nem hiteles
  másolatának bemutatása szerinti tagállam hatóságainak más módon nem feloldható

  részletes és tárgyilagos vizsgálaton alapuló,
  ésszerű kétségük van e dokumentumok

  közokirat
  valódiságát illetően, úgy – akár közvetlenül a 8. cikkben említett belső piaci információs rendszer igénybevételével, akár tagállamuk központi hatóságának felkeresésével – tájékoztatást kérhetnek e dokumentumok

  dokumentum
  kiállítása szerinti tagállam érintett hatóságaitól.[Mód. 19]

(2)   Az (1) bekezdésben említett ésszerű
  – valamint részletes és tárgyilagos vizsgálaton alapuló –
  kétség elsősorban a következőkhöz kapcsolódhat

  fűződhet
  :[Mód. 20]

| a) | az aláírás valódisága, |
| --- | --- |

a)

az aláírás valódisága,

| b) | a dokumentumot aláíró személy eljárási minősége, |
| --- | --- |

b)

a dokumentumot aláíró személy eljárási minősége,

| c) | a pecsét vagy bélyegzőlenyomat valódisága. |
| --- | --- |

c)

a pecsét vagy bélyegzőlenyomat valódisága.

(3)   A tájékoztatás iránti megkeresés minden egyes esetben megjelöli az alapjául szolgáló indokokat. Ezen indokok közvetlenül az ügy körülményeihez kapcsolódnak, és nem alapulhatnak általános megfontolásokon.

(4)   A tájékoztatás iránti megkereséshez csatolni kell a szóban forgó közokirat szkennelt példányát vagy hiteles másolatát. A megkeresésekhez és az e megkeresésekre adott válaszokhoz semmilyen adó, illeték vagy teher nem kapcsolódhat. [Mód. 21]

(5)   A hatóságok a lehető legrövidebb időn, de minden esetben legfeljebb egy hónapon belül válaszolnak az ilyen megkeresésekre.
  Amennyiben nem érkezik válasz, azt a közokirat vagy hiteles másolata hitelessége igazolásaként kell értelmezni. [Mód. 22]

(6)   Ha a hatóságok által a tájékoztatás iránti megkeresésre adott válasz nem igazolja a közokirat vagy hiteles másolatának valódiságát, a megkereső hatóság nem köteles azt
  vagy annak másolatát
  elfogadni. [Mód. 23]

III. fejezet

Igazgatási együttműködés

8. cikk

Belső piaci információs rendszer

A 7. cikkben meghatározott célra az 1024/2012/EU rendelet által létrehozott belső piaci információs rendszert kell használni.

A Bizottság gondoskodik arról, hogy a belső piaci információs rendszer megfeleljen a 7. cikkben említett információcserére érvényes technikai és személyi követelményeknek. [Mód. 24]

9. cikk

A központi hatóságok kijelölése

(1)   Mindegyik tagállam legalább egy központi hatóságot jelöl ki.

(2)   Amennyiben egy tagállam egynél több központi hatóságot jelöl ki, meg kell határoznia azt a központi hatóságot, amelyhez fordulni lehet, és amely továbbítja az értesítést a tagállam illetékes központi hatóságának.

(3)   Az egy vagy több központi hatóság kijelöléséről és elérhetőségeikről a tagállamok a 20. cikknek megfelelően tájékoztatják a Bizottságot.
  [Mód. 25]

10. cikk

A központi hatóságok feladatai

(1)   A központi hatóságok segítséget nyújtanak a 7. cikk szerinti, tájékoztatás iránti megkeresésekkel kapcsolatban; így különösen:

| a) | továbbítják és fogadják az ilyen megkereséseket; |
| --- | --- |

a)

továbbítják és fogadják az ilyen megkereséseket;

| b) | megadják az e megkeresések tekintetében szükséges valamennyi információt. |
| --- | --- |

b)

megadják az e megkeresések tekintetében szükséges valamennyi információt.

(2)   A központi hatóságok megteszik az e rendelet alkalmazásának elősegítéséhez szükséges minden más intézkedést; így különösen:

| a) | kicserélik egymással a közokiratok tagállamok közötti elfogadásával kapcsolatos bevált módszereket; |
| --- | --- |

a)

kicserélik egymással a közokiratok tagállamok közötti elfogadásával kapcsolatos bevált módszereket;

| b) | közzéteszik és rendszeresen frissítik a közokiratokkal, a hiteles másolatokkal és a hiteles fordításokkal kapcsolatos csalások megelőzése terén bevált módszereket; |
| --- | --- |

b)

közzéteszik és rendszeresen frissítik a közokiratokkal, a hiteles másolatokkal és a hiteles fordításokkal kapcsolatos csalások megelőzése terén bevált módszereket;

| c) | közzéteszik és rendszeresen frissítik a közokiratok elektronikus változatai használatának előmozdítása terén bevált módszereket; |
| --- | --- |

c)

közzéteszik és rendszeresen frissítik a közokiratok elektronikus változatai használatának előmozdítása terén bevált módszereket;

| d) | a belső piaci információs rendszer adattárán keresztül közokiratmintákat határoznak meg. |
| --- | --- |

d)

a belső piaci információs rendszer adattárán keresztül közokiratmintákat határoznak meg.

(3)   A (2) bekezdésben meghatározott célra a 2001/470/EK határozattal létrehozott, polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózatot kell használni.

IV. fejezet

Többnyelvű uniós formanyomtatványok

11. cikk

Többnyelvű uniós formanyomtatványok születés, halál, házasság, bejegyzett élettársi kapcsolat, valamint társaságok vagy egyéb vállalkozások jogállása és képviselete

  jogi tények, valamint a természetes és jogi személyek jogállása
  tekintetében

Többnyelvű uniós formanyomtatványok kerülnek meghatározásra születés, halál, házasság, bejegyzett élettársi kapcsolat,

  a jogi tények,
  valamint társaságok vagy egyéb vállalkozások

  a természetes és jogi személyek
  jogállása és képviselete tekintetében.[Mód. 26]

E többnyelvű uniós formanyomtatványokat a mellékletek határozzák meg.

12. cikk

A többnyelvű uniós formanyomtatványok kiállítása

(1)   A tagállami hatóságok – az adott tagállamban létező megfelelő közokiratok alternatívájaként – többnyelvű uniós formanyomtatványokat állítanak ki a polgárok, valamint a társaságok vagy egyéb vállalkozások számára.

(2)   A többnyelvű uniós formanyomtatványokat kérelemre állítják ki a kiállító tagállamban létező, megfelelő közokirat igénylésére jogosult polgárok és társaságok vagy egyéb vállalkozások számára, e megfelelő közokiratokkal azonos feltételek mellett.
  Az uniós formanyomtatványok kiállításának díja nem lehet magasabb, mint az illető tagállamban használatos, megfelelő közokirat kiállításának díja. [Mód. 27]

(3)   A tagállami hatóságok többnyelvű uniós formanyomtatványt állítanak ki, ha az adott tagállamban létezik annak megfelelő közokirat

  olyan hatóság, amely igazolni tudja az adott információk helyességét
  . A többnyelvű uniós formanyomtatványok kiállítása az adott tagállamban létező megfelelő közokiratok megnevezésére tekintet nélkül történik.[Mód. 28]

(3a)
     
  A tagállamok minden egyes többnyelvű uniós formanyomtatvány tekintetében tájékoztatják a Bizottságot arról, hogy mely hatóság illetékes azok kiállításában. A tagállamok adott esetben tájékoztatják a Bizottságot, hogy a (3) bekezdés szerint mely formanyomtatványt nem lehet kiállítani. A tagállamok értesítik a Bizottságot az ezzel kapcsolatban a későbbiekben bekövetkező változásokról.

A Bizottság megfelelő módon nyilvánosságra hozza a továbbított információkat. [Mód. 29]

(4)   A többnyelvű uniós formanyomtatványokon szerepel kiállításuk dátuma, valamint a kiállító hatóság aláírása és pecsétje.

13. cikk

A többnyelvű uniós formanyomtatványok felhasználására vonatkozó iránymutatás

A Bizottság részletes iránymutatást dolgoz ki a többnyelvű uniós formanyomtatványok felhasználására vonatkozóan, és e célból a 10. cikkben említett módon összekapcsolja egymással a központi hatóságokat.

14. cikk

A többnyelvű uniós formanyomtatványok elektronikus változata

A Bizottság kidolgozza a többnyelvű uniós formanyomtatványok elektronikus változatát vagy az elektronikus adatcsere céljára alkalmas egyéb formátumokat.

15. cikk

A többnyelvű uniós formanyomtatványok felhasználása és elfogadása

(1)   A többnyelvű uniós formanyomtatványok ugyanolyan formális bizonyító erővel rendelkeznek, mint a nekik megfelelő, a kiállító tagállam hatóságai által kiállított közokiratok.

(2)   Az (1) bekezdéstől függetlenül a többnyelvű uniós formanyomtatványok nem váltanak ki joghatást tartalmuk elismerése tekintetében, amennyiben a kiállításuk tagállamától eltérő tagállamban mutatják be őket. [Mód. 30]

(3)   A többnyelvű uniós formanyomtatványokat felülhitelesítés és hasonló alakiságok

  a bennük foglaltak fordítása
  nélkül elfogadják a bemutatás helye szerinti tagállamok hatóságai.[Mód. 31]

(4)   A többnyelvű uniós formanyomtatványok felhasználása nem kötelező, és nem érinti a neki megfelelő, a kiállító tagállam hatóságai által kiállított közokiratok, illetve egyéb közokiratok vagy bizonyítási eszközök felhasználását.

V. fejezet

Más jogi aktusokhoz való viszony

16. cikk

Az uniós jog egyéb rendelkezéseihez való viszony

(1)   E rendelet nem érinti a felülhitelesítésre, hasonló alakiságokra

  azapostille-ra
  vagy egyéb alakiságokra
  vonatkozóan egyes területek tekintetében különös

  vonatkozó rendelkezéseket tartalmazó uniós jogszabályok alkalmazását, de kiegészíti azt. [Mód. 32]

(2)   E rendelet nem érinti továbbá az elektronikus aláírásokra és az elektronikus azonosításra vonatkozó uniós jogszabályok alkalmazását.

(3)   E rendelet nem érinti az uniós jog által létrehozott olyan egyéb igazgatási együttműködési rendszerek használatát, amelyek a tagállamok között meghatározott területeken zajló információcseréről rendelkeznek.

17. cikk

Az 1024/2012/EU rendelet módosítása

Az 1024/2012/EU rendelet melléklete a következő (6) ponttal egészül ki:

| „(6) | Az Európai Parlament és a Tanács ...-i .../2014/EU rendelete (+)
   (*1). bizonyos közokiratok Európai Unión belüli elfogadásának egyszerűsítése révén a polgárok és a vállalkozások szabad mozgásának előmozdításáról és az 1024/2012/EU rendelet módosításáról: 7. cikk. |
| --- | --- |

„(6)

Az Európai Parlament és a Tanács ...-i .../2014/EU rendelete (+)
   (*1). bizonyos közokiratok Európai Unión belüli elfogadásának egyszerűsítése révén a polgárok és a vállalkozások szabad mozgásának előmozdításáról és az 1024/2012/EU rendelet módosításáról: 7. cikk.

18. cikk

A hatályos nemzetközi egyezményekhez való viszony

(1)   Ez a rendelet nem érinti az olyan nemzetközi egyezmények alkalmazását, amelyeknek e rendelet elfogadásának időpontjában egy vagy több tagállam a részese, és amelyek az e rendelet hatálya alá tartozó kérdésekre vonatkoznak.

(2)   Az (1) bekezdéstől függetlenül, e rendelet a tagállamok egymás közötti viszonylatában elsőbbséget élvez a tagállamok által megkötött egyezményekkel szemben, amennyiben ezek az egyezmények az e rendeletben szabályozott kérdésekre vonatkoznak.

VI. fejezet

Általános és záró rendelkezések

19. cikk

Adatvédelem

Az információk és dokumentumok tagállamok általi, e rendelet alapján végzett cseréje és továbbítása azt a konkrét célt szolgálja, hogy a hatóságok a belső piaci információs rendszeren keresztül – kizárólag a saját hatáskörükön belül – minden esetben ellenőrizhessék a közokiratok valódiságát.

20. cikk

A központi hatóságokra vonatkozó információk és e hatóságok elérhetőségei

(1)   A tagállamok ...-ig (*2) tájékoztatják a Bizottságot egy vagy több központi hatóság kijelöléséről, és a 9. cikk (3) bekezdésében említett elérhetőségeikről. A tagállamok értesítik a Bizottságot az említett információkkal kapcsolatban a későbbiekben bekövetkező változásokról. [Mód. 33]

(2)   A Bizottság az (1) bekezdésben említett információkat megfelelő módon – így különösen a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózat útján – nyilvánosságra hozza.

21. cikk

Felülvizsgálat

(1)   A Bizottság ......-ig (*3), majd azt követően legalább háromévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Gazdasági és Szociális Bizottságnak e rendelet alkalmazásáról, a központi hatóságok közötti együttműködéssel kapcsolatos gyakorlati tapasztalatok értékelésére is kiterjedően. A jelentés tartalmazza a következők szükségességének értékelését is:

| a) | e rendelet hatályának kiterjesztése a 3. cikk (1) bekezdésének a)–l) pontjában meghatározottaktól eltérő egyéb kategóriákkal kapcsolatos közokiratokra

  további dokumentumokra
  ; [Mód. 34] |
| --- | --- |

a)

e rendelet hatályának kiterjesztése a 3. cikk (1) bekezdésének a)–l) pontjában meghatározottaktól eltérő egyéb kategóriákkal kapcsolatos közokiratokra

  további dokumentumokra
  ; [Mód. 34]

| b) | további
  többnyelvű uniós formanyomtatványok meghatározása származás, örökbefogadás, lakóhely, uniós polgárság és állampolgárság, ingatlan, szellemitulajdon-jogok és büntetlen előélet tekintetében; [Mód. 35] |
| --- | --- |

b)

további
  többnyelvű uniós formanyomtatványok meghatározása származás, örökbefogadás, lakóhely, uniós polgárság és állampolgárság, ingatlan, szellemitulajdon-jogok és büntetlen előélet tekintetében; [Mód. 35]

| c) | a hatály a) pont szerinti kiterjesztése esetében többnyelvű uniós formanyomtatványok meghatározása a közokiratok egyéb kategóriáit illetően.
  a 6. cikk (1a) bekezdésében engedélyezett eltérés visszavonása; [Mód. 36] |
| --- | --- |

c)

a hatály a) pont szerinti kiterjesztése esetében többnyelvű uniós formanyomtatványok meghatározása a közokiratok egyéb kategóriáit illetően.
  a 6. cikk (1a) bekezdésében engedélyezett eltérés visszavonása; [Mód. 36]

(2)   A jelentést adott esetben kiigazításra irányuló javaslatok kísérik, különös tekintettel e rendelet hatályának az (1) bekezdés a) pontja szerinti, új kategóriákkal kapcsolatos közokiratokra történő kiterjesztésére, vagy az (1) bekezdés b) és c) pontja szerint új, többnyelvű uniós formanyomtatványok meghatározására, illetve a létező formanyomtatványok módosítására.

22. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet ... (*4)-tól kell alkalmazni, a 20. cikk kivételével, amelyet ... (*5)-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 327., 2013.11.12., 52. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2014. február 4-i álláspontja.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1024/2012/EU rendelete (2012. október 25.) a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről és a 2008/49/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 316., 2012.11.14., 1. o.).

3

(4)  A 2001/470/EK Tanács határozata (2001. május 28.) az Európai Igazságügyi Hálózat létrehozásáról polgári és kereskedelmi ügyekben (HL L 174., 2001.6.27., 25. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 319. o.).

5

(+)  2013/0119(COD) eljárásban elfogadott rendelet száma és az elfogadás dátuma.

+

(++)  2013/0119(COD) eljárásban elfogadott rendelet száma

++

(*2)  E rendelet alkalmazásának kezdete előtt hat hónappal.

*2

(*3)  E rendelet alkalmazásának kezdete után három évvel.

*3

(*4)  E rendelet hatálybalépése után egy évvel.

*4

(*5)  E rendelet alkalmazásának kezdete előtt hat hónappal.

*5

I. Melléklet

| A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke | |
| --- | --- |

A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke

Image

| 1 | TAGÁLLAM | 2 | KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY SZÜLETÉS TEKINTETÉBEN |
| 4 | SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE | | Na | | Hó | | Év |
| | | | | | | | | | |

1

TAGÁLLAM

2

KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG

3

TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY SZÜLETÉS TEKINTETÉBEN

4

SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE

Na

Hó

Év

5

CSALÁDI NÉV

6

UTÓNÉV (UTÓNEVEK)

7

NEM

8

APA

9

ANYA

5

CSALÁDI NÉV

6

UTÓNÉV (UTÓNEVEK)

10

EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK

11

KIÁLLÍTÁS DÁTUMA

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

ALÁÍRÁS, PECSÉT

Jogi megjegyzés: Ezt a többnyelvű európai uniós formanyomtatványt, amely a kiállító tagállamban létező, megfelelő közokirat alternatívájaként igényelhető, a kiállító tagállam hatóságai adják ki. E formanyomtatvány nem érinti a neki megfelelő, a kiállító tagállam hatóságai által készített belföldi közokirat használatát. Ugyanolyan formális bizonyító erővel rendelkezik, mint a kiállító tagállambeli belföldi megfelelője, és felhasználása nem sértheti a tagállamok születéssel kapcsolatos anyagi jogszabályait.

JELMAGYARÁZAT / SYMBOLS / SYMBOLES / ZEICHEN / СИМВОЛИ / SÍMBOLOS / SYMBOLY / SYMBOLER / SÜMBOLID / ΣΥΜΒΟΛΑ / NODA / SIMBOLI / SIMBOLI / APZĪMĒJUMI / SIMBOLIAI / SIMBOLI / AFKORTINGEN / SKRÓT / SÍMBOLOS / SIMBOLURI / SYMBOLY / KRATICE / SYMBOLIT / FÖRKLARINGAR

| — | Na:
  Nap / Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá / Dan /Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag |
| --- | --- |

—

Na:
  Nap / Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá / Dan /Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag

| — | Hó:
  Hónap / Month / Mois / Monat / месец / Mes / Měsíc / Måned / Kuu / Μήνας / Mjesec / Mí / Mese / mēnesis / mėnuo / Xahar / maand / miesiąc / Mês / Luna / Mesiac / Mesec / Kuukausi / Månad |
| --- | --- |

—

Hó:
  Hónap / Month / Mois / Monat / месец / Mes / Měsíc / Måned / Kuu / Μήνας / Mjesec / Mí / Mese / mēnesis / mėnuo / Xahar / maand / miesiąc / Mês / Luna / Mesiac / Mesec / Kuukausi / Månad

| — | Év:
  Év / Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina / Anno / gads / metai / Sena / jaar / rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År |
| --- | --- |

—

Év:
  Év / Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina / Anno / gads / metai / Sena / jaar / rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År

| — | Fé:
  Férfi / Masculine / Masculin / Männlich / мъжки / Masculino / Mužské / Mand / Mees / Άρρεν / Fireann / Muško / Maschile / Vīrietis / Vyras / Maskil / man / mężczyzna / Masculino / Masculin / Muž / Moški / Mies / Manligt |
| --- | --- |

—

Fé:
  Férfi / Masculine / Masculin / Männlich / мъжки / Masculino / Mužské / Mand / Mees / Άρρεν / Fireann / Muško / Maschile / Vīrietis / Vyras / Maskil / man / mężczyzna / Masculino / Masculin / Muž / Moški / Mies / Manligt

| — | Nő:
  Nő / Feminine / Féminin / Weiblich / женски / Femenino / Ženské / Kvinde / Naine / Θήλυ / Baineann / Žensko / Femminile / Sieviete / Moteris / Femminil / vrouw / kobieta / Feminino / Feminin / Žena / Ženska / Nainen / Kvinnligt |
| --- | --- |

—

Nő:
  Nő / Feminine / Féminin / Weiblich / женски / Femenino / Ženské / Kvinde / Naine / Θήλυ / Baineann / Žensko / Femminile / Sieviete / Moteris / Femminil / vrouw / kobieta / Feminino / Feminin / Žena / Ženska / Nainen / Kvinnligt

| — | Há:
  Házasság / Marriage / Mariage / Eheschlieβung / брак / Matrimonio / Manželství / Gift / Abielu / Γάμος / Pósadh / Brak / Matrimonio / Laulība / Santuoka / Żwieġ / huwelijk / związek małżeński / Casamento / Căsătorie / Manželstvo / Zakonska zveza / Avioliitto / Giftermål |
| --- | --- |

—

Há:
  Házasság / Marriage / Mariage / Eheschlieβung / брак / Matrimonio / Manželství / Gift / Abielu / Γάμος / Pósadh / Brak / Matrimonio / Laulība / Santuoka / Żwieġ / huwelijk / związek małżeński / Casamento / Căsătorie / Manželstvo / Zakonska zveza / Avioliitto / Giftermål

| — | Bej:
  Bejegyzett élettársi kapcsolat / Registered Partnership / Partenariat enregistré / Eingetragene Partnerschaft / регистрирано партньорство / Unión registrada / Registrované partnerství / Registreret partnerskab / Registreeritud partnerlus / Καταχωρισμένη συμβίωση / Páirtnéireacht Chláraithe / Registrirano partnerstvo / Unione registrata / Reģistrētas partnerattiecības / Registruota partnerystė / Unjoni Rreġistrata / geregistreerd partnerschap / zarejestrowany związek partnerski / Parceria registada / Parteneriat înregistrat / Registrované partnerstvo / Registrirana partnerska skupnost / Rekisteröity parisuhde / Registrerat partnerskap |
| --- | --- |

—

Bej:
  Bejegyzett élettársi kapcsolat / Registered Partnership / Partenariat enregistré / Eingetragene Partnerschaft / регистрирано партньорство / Unión registrada / Registrované partnerství / Registreret partnerskab / Registreeritud partnerlus / Καταχωρισμένη συμβίωση / Páirtnéireacht Chláraithe / Registrirano partnerstvo / Unione registrata / Reģistrētas partnerattiecības / Registruota partnerystė / Unjoni Rreġistrata / geregistreerd partnerschap / zarejestrowany związek partnerski / Parceria registada / Parteneriat înregistrat / Registrované partnerstvo / Registrirana partnerska skupnost / Rekisteröity parisuhde / Registrerat partnerskap

| — | Kü:
  Különválás / Legal separation / Séparation de corps / Trennung ohne Auflösung des Ehebandes / законна раздяла / Separación judicial / Rozluka / Separeret / Lahuselu / Δικαστικός χωρισμός / Scaradh Dlíthiúil / Zakonska rastava /Separazione personale / Laulāto atšķiršana / Gyvenimas skyrium (separacija) / Separazzjoni legali / scheiding van tafel en bed / separacja prawna / Separação legal / Separare de drept / Súdna rozluka / Prenehanje življenjske skupnosti / Asumusero / Hemskillnad |
| --- | --- |

—

Kü:
  Különválás / Legal separation / Séparation de corps / Trennung ohne Auflösung des Ehebandes / законна раздяла / Separación judicial / Rozluka / Separeret / Lahuselu / Δικαστικός χωρισμός / Scaradh Dlíthiúil / Zakonska rastava /Separazione personale / Laulāto atšķiršana / Gyvenimas skyrium (separacija) / Separazzjoni legali / scheiding van tafel en bed / separacja prawna / Separação legal / Separare de drept / Súdna rozluka / Prenehanje življenjske skupnosti / Asumusero / Hemskillnad

| — | Hfb:
  Házasság felbontása / Divorce / Divorce / Scheidung / развод / Divorcio / Rozvod / Skilt / Lahutus / Διαζύγιο / Colscaradh / Razvod / Laulības šķiršana / Santuokos nutraukimas / Divorzju / echtscheiding / rozwód / Divórcio / Divorț / Rozvod / Razveza zakonske zveze / Avioero / Skilsmässa |
| --- | --- |

—

Hfb:
  Házasság felbontása / Divorce / Divorce / Scheidung / развод / Divorcio / Rozvod / Skilt / Lahutus / Διαζύγιο / Colscaradh / Razvod / Laulības šķiršana / Santuokos nutraukimas / Divorzju / echtscheiding / rozwód / Divórcio / Divorț / Rozvod / Razveza zakonske zveze / Avioero / Skilsmässa

| — | Ér:
  Érvénytelenítés / Annulment / Annulation / Nichtigerklärung / унищожаване / Anulación / Zrušení / Ophævelse af ægteskab / Tühistamine / Ακύρωση / Neamhniú pósta /Poništenje / Annullamento / Laulības atzīšana par neesošu / Pripažinimas negaliojančia / Annullament / nietigverklaring / anulowanie / Anulação / Anulare / Anulovanie / Razveljavitev zakonske zveze / Mitätöinti / Annullering |
| --- | --- |

—

Ér:
  Érvénytelenítés / Annulment / Annulation / Nichtigerklärung / унищожаване / Anulación / Zrušení / Ophævelse af ægteskab / Tühistamine / Ακύρωση / Neamhniú pósta /Poništenje / Annullamento / Laulības atzīšana par neesošu / Pripažinimas negaliojančia / Annullament / nietigverklaring / anulowanie / Anulação / Anulare / Anulovanie / Razveljavitev zakonske zveze / Mitätöinti / Annullering

| — | Ha:
  Halál / Death / Décès / Tod / смърт / Defunción / Úmrtí / Død / Surm / Θάνατος / Bás / Smrt / Decesso / Nāve / Mirtis / Mewt / overlijden / zgon / Óbito / Deces / Úmrtie / Smrt / Kuolema / Dödsfall |
| --- | --- |

—

Ha:
  Halál / Death / Décès / Tod / смърт / Defunción / Úmrtí / Død / Surm / Θάνατος / Bás / Smrt / Decesso / Nāve / Mirtis / Mewt / overlijden / zgon / Óbito / Deces / Úmrtie / Smrt / Kuolema / Dödsfall

| — | Féh:
  Férj halála / Death of the husband / Décès du mari / Tod des Ehemanns / смърт на съпруга / Defunción del esposo / Úmrtí manžela / Ægtefælles (mand) død / Abikaasa surm (M) / Θάνατος του συζύγου / Bás an fhir chéile / Smrt supruga / Decesso del marito / Vīra nāve / Vyro mirtis / Mewt tar-raġel / overlijden van echtgenoot / zgon współmałżonka / Óbito do cônjuge masculino / Decesul soțului / Úmrtie manžela / Smrt moža / Aviomiehen kuolema / Makes dödsfall |
| --- | --- |

—

Féh:
  Férj halála / Death of the husband / Décès du mari / Tod des Ehemanns / смърт на съпруга / Defunción del esposo / Úmrtí manžela / Ægtefælles (mand) død / Abikaasa surm (M) / Θάνατος του συζύγου / Bás an fhir chéile / Smrt supruga / Decesso del marito / Vīra nāve / Vyro mirtis / Mewt tar-raġel / overlijden van echtgenoot / zgon współmałżonka / Óbito do cônjuge masculino / Decesul soțului / Úmrtie manžela / Smrt moža / Aviomiehen kuolema / Makes dödsfall

| — | Feh:
  Feleség halála / Death of the Wife / Décès de la femme / Tod der Ehefrau / смърт на съпругата / Defunción de la esposa / Úmrtí manželky / Ægtefælles (kone) død / Abikaasa surm (F) / Θάνατος της συζύγου / Bás na mná céile / / Smrt supruge / Decesso della moglie / Sievas nāve / Žmonos mirtis / Mewt tal-mara / overlijden van echtgenote / zgon współmałżonki / Óbito do cônjuge feminino / Decesul soției / Úmrtie manželky / Smrt žene / Vaimon kuolema / Makas dödsfall |
| --- | --- |

—

Feh:
  Feleség halála / Death of the Wife / Décès de la femme / Tod der Ehefrau / смърт на съпругата / Defunción de la esposa / Úmrtí manželky / Ægtefælles (kone) død / Abikaasa surm (F) / Θάνατος της συζύγου / Bás na mná céile / / Smrt supruge / Decesso della moglie / Sievas nāve / Žmonos mirtis / Mewt tal-mara / overlijden van echtgenote / zgon współmałżonki / Óbito do cônjuge feminino / Decesul soției / Úmrtie manželky / Smrt žene / Vaimon kuolema / Makas dödsfall

| 1 | ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁ / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE / ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA /NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LA NAISSANCE / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – GEBURT / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА РАЖДАНЕ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE BREITH / IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO AL NACIMIENTO / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU PRO NAROZENÍ / FLERSPROGET EU-STANDARDFØDSELSATTEST / ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM SÜNNI KOHTA / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΗ ΓΕΝΝΗΣΗ / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EU-a – RODNI LIST / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO ALLA NASCITA / ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ DZIMŠANAS FAKTU / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL GIMIMO / FORMOLA MULTILINGWA STANDARD TAL-UE DWAR IT-TWELID / MEERTALIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE GEBOORTE / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY NARODZIN / FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO AO NASCIMENTO / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND NAŞTEREA / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA NARODENIA / STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI Z ROJSTVOM / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – SYNTYMÄ / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE FÖDELSE |
| 4 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 5 | NOM / NAME / ФАМИЛНО ИМЕ / APELLIDO(S) / PŘÍJMENÍ / EFTERNAVN / PEREKONNANIMI / ΕΠΩΝΥΜΟ / SLOINNE / PREZIME / COGNOME / UZVĀRDS / PAVARDĖ / KUNJOM / NAAM / NAZWISKO / APELIDO / NUME / PRIEZVISKO / PRIIMEK / SUKUNIMI / EFTERNAMN |
| 6 | PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN |
| 7 | SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / /SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN |
| 8 | PÈRE / VATER / БАЩА / PADRE / OTEC / FAR / ISA / ΠΑΤΕΡΑΣ / ATHAIR / OTAC / PADRE / TĒVS / TĖVAS / MISSIER / VADER / OJCIEC / PAI / TATĂL / OTEC / OČE / ISÄ / FADER |
| 9 | MÈRE / MUTTER / МАЙКА / MADRE / MATKA / MOR/ EMA / ΜΗΤΕΡΑ / MÁTHAIR / MAJKA /MADRE / MĀTE / MOTINA / OMM / MOEDER / MATKA / MÃE / MAMA / MATKA / MATI / ÄITI / MODER |
| 10 | AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE / ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG / ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА / OTROS DATOS DEL REGISTRO / DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU / ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN / MUU TEAVE / ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ / SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN / OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU/ ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE / CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU / KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS / PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI / ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE / INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ / OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO / ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA / INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU / DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE / MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA / ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN |
| 11 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁ / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE / ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA /NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LA NAISSANCE / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – GEBURT / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА РАЖДАНЕ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE BREITH / IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO AL NACIMIENTO / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU PRO NAROZENÍ / FLERSPROGET EU-STANDARDFØDSELSATTEST / ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM SÜNNI KOHTA / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΗ ΓΕΝΝΗΣΗ / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EU-a – RODNI LIST / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO ALLA NASCITA / ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ DZIMŠANAS FAKTU / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL GIMIMO / FORMOLA MULTILINGWA STANDARD TAL-UE DWAR IT-TWELID / MEERTALIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE GEBOORTE / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY NARODZIN / FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO AO NASCIMENTO / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND NAŞTEREA / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA NARODENIA / STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI Z ROJSTVOM / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – SYNTYMÄ / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE FÖDELSE

4

DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

5

NOM / NAME / ФАМИЛНО ИМЕ / APELLIDO(S) / PŘÍJMENÍ / EFTERNAVN / PEREKONNANIMI / ΕΠΩΝΥΜΟ / SLOINNE / PREZIME / COGNOME / UZVĀRDS / PAVARDĖ / KUNJOM / NAAM / NAZWISKO / APELIDO / NUME / PRIEZVISKO / PRIIMEK / SUKUNIMI / EFTERNAMN

6

PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN

7

SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / /SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN

8

PÈRE / VATER / БАЩА / PADRE / OTEC / FAR / ISA / ΠΑΤΕΡΑΣ / ATHAIR / OTAC / PADRE / TĒVS / TĖVAS / MISSIER / VADER / OJCIEC / PAI / TATĂL / OTEC / OČE / ISÄ / FADER

9

MÈRE / MUTTER / МАЙКА / MADRE / MATKA / MOR/ EMA / ΜΗΤΕΡΑ / MÁTHAIR / MAJKA /MADRE / MĀTE / MOTINA / OMM / MOEDER / MATKA / MÃE / MAMA / MATKA / MATI / ÄITI / MODER

10

AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE / ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG / ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА / OTROS DATOS DEL REGISTRO / DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU / ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN / MUU TEAVE / ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ / SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN / OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU/ ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE / CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU / KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS / PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI / ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE / INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ / OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO / ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA / INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU / DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE / MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA / ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN

11

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

Ia. MELLÉKLET

| A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke | |
| --- | --- |

A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke

Image

| 1 | TAGÁLLAM | 2 | KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY NÉV TEKINTETÉBEN |
| 4 | NÉV |
| 5 | UTÓNÉV (UTÓNEVEK) |
| 6 | SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ | | Na | | Hó | | Év |
| | | | | | | | | | |

1

TAGÁLLAM

2

KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG

3

TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY NÉV TEKINTETÉBEN

4

NÉV

5

UTÓNÉV (UTÓNEVEK)

6

SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ

Na

Hó

Év

7

NEM

8

KIÁLLÍTÁS DÁTUMA

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

ALÁÍRÁS, PECSÉT

Jogi megjegyzés: Ezt a többnyelvű európai uniós formanyomtatványt, amely a kiállító tagállamban létező, megfelelő közokirat alternatívájaként igényelhető, a kiállító tagállam hatóságai adják ki. E formanyomtatvány nem érinti a neki megfelelő, a kiállító tagállam hatóságai által készített belföldi közokirat használatát. Ugyanolyan formális bizonyító erővel rendelkezik, mint a kiállító tagállambeli belföldi megfelelője, és felhasználása nem sértheti a társaságok vagy egyéb vállalkozások jogállásával és képviseletével kapcsolatos tagállami anyagi jogszabályokat.

JELMAGYARÁZAT / SYMBOLS / SYMBOLES / ZEICHEN / СИМВОЛИ / SÍMBOLOS / SYMBOLY / SYMBOLER / SÜMBOLID / ΣΥΜΒΟΛΑ / NODA / SIMBOLI / SIMBOLI / APZĪMĒJUMI / SIMBOLIAI / SIMBOLI / AFKORTINGEN / SKRÓT / SÍMBOLOS / SIMBOLURI / SYMBOLY / KRATICE / SYMBOLIT/ FÖRKLARINGAR

| — | Na:




  Nap / Da: Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá / Dan /Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag |
| --- | --- |

—

Na:

| — | Ho:




  Hónap / Mo: Month / Mois / Monat / месец / Mes / Měsíc / Måned / Kuu / Μήνας / Mí / Mjesec /Mese / mēnesis / mėnuo / Xahar / maand / miesiąc / Mês / Luna / Mesiac / Mesec / Kuukausi / Månad |
| --- | --- |

—

Ho:

| — | Év:




  Év / Ye: Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina / Anno / gads / metai / Sena / jaar/ rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År |
| --- | --- |

—

Év:

| — | Fé:




  Férfi / M: Masculine / Masculin / Männlich / мъжки / Masculino / Mužské / Mand / Mees / Άρρεν / Fireann / Muško / Maschile / Vīrietis / Vyras / Maskil / man / mężczyzna / Masculino / Masculin / Muž / Moški / Mies / Manligt |
| --- | --- |

—

Fé:

| — | Nő:




  Nő / F: Feminine / Féminin / Weiblich / женски / Femenino / Ženské / Kvinde / Naine / Θήλυ / Baineann / Žensko // Femminile / Sieviete / Moteris / Femminil / vrouw / kobieta / Feminino / Feminin / Žena / Ženska / Nainen / Kvinnligt |
| --- | --- |

—

Nő:

| 1 | ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT /DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU NOM / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – NAME / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ИМЕ / UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO AL NOMBRE / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE JMÉNA / FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE NAVN / NIME PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟ ΟΝΟΜΑ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE HAINM / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – IME/ MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO AL NOME / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL VARDO/PAVARDĖS / EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ VĀRDU / TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY NÉV TEKINTETÉBEN / FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR L-ISEM / MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE NAAM / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY NAZWISKA / FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO AO NOME / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND NUMELE / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA MENA / VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O IMENU / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – NIMI / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE NAMN |
| 4 | NOM / NAME /ФАМИЛНО ИМЕ / APELLIDO(S) / PŘÍJMENÍ / EFTERNAVN / PEREKONNANIMI / ΕΠΩΝΥΜΟ / SLOINNE / PREZIME /COGNOME / UZVĀRDS / PAVARDĖ / CSALÁDI NÉV / KUNJOM / NAAM / NAZWISKO / APELIDO / NUME / PRIEZVISKO / PRIIMEK / SUKUNIMI / EFTERNAMN |
| 5 | PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN |
| 6 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 7 | SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN |
| 8 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT /DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU NOM / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – NAME / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ИМЕ / UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO AL NOMBRE / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE JMÉNA / FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE NAVN / NIME PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟ ΟΝΟΜΑ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE HAINM / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – IME/ MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO AL NOME / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL VARDO/PAVARDĖS / EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ VĀRDU / TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY NÉV TEKINTETÉBEN / FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR L-ISEM / MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE NAAM / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY NAZWISKA / FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO AO NOME / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND NUMELE / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA MENA / VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O IMENU / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – NIMI / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE NAMN

4

NOM / NAME /ФАМИЛНО ИМЕ / APELLIDO(S) / PŘÍJMENÍ / EFTERNAVN / PEREKONNANIMI / ΕΠΩΝΥΜΟ / SLOINNE / PREZIME /COGNOME / UZVĀRDS / PAVARDĖ / CSALÁDI NÉV / KUNJOM / NAAM / NAZWISKO / APELIDO / NUME / PRIEZVISKO / PRIIMEK / SUKUNIMI / EFTERNAMN

5

PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN

6

DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

7

SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN

8

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Mód. 37]

Ib. MELLÉKLET

| A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke | |
| --- | --- |

A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke

Image

| 1 | TAGÁLLAM | 2 | KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY SZÁRMAZÁS TEKINTETÉBEN |
| 4 | NÉV |
| 5 | UTÓNÉV (UTÓNEVEK) |
| 6 | SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ | | Na | | Hó | | Év |
| | | | | | | | | | |

1

TAGÁLLAM

2

KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG

3

TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY SZÁRMAZÁS TEKINTETÉBEN

4

NÉV

5

UTÓNÉV (UTÓNEVEK)

6

SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ

Na

Hó

Év

7

NEM

8

1.


  SZÜLŐ

9

2.


  SZÜLŐ

4

CSALÁDI NÉV

5

UTÓNÉV (UTÓNEVEK)

10

KIÁLLÍTÁS DÁTUMA

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

ALÁÍRÁS, PECSÉT

Jogi megjegyzés: Ezt a többnyelvű európai uniós formanyomtatványt, amely a kiállító tagállamban létező, megfelelő közokirat alternatívájaként igényelhető, a kiállító tagállam hatóságai adják ki. E formanyomtatvány nem érinti a neki megfelelő, a kiállító tagállam hatóságai által készített belföldi közokirat használatát. Ugyanolyan formális bizonyító erővel rendelkezik, mint a kiállító tagállambeli belföldi megfelelője, és felhasználása nem sértheti a társaságok vagy egyéb vállalkozások jogállásával és képviseletével kapcsolatos tagállami anyagi jogszabályokat.

JELMAGYARÁZAT / SYMBOLS / SYMBOLES / ZEICHEN / СИМВОЛИ / SÍMBOLOS / SYMBOLY / SYMBOLER / SÜMBOLID / ΣΥΜΒΟΛΑ / NODA /SIMBOLI / SIMBOLI / APZĪMĒJUMI / SIMBOLIAI / SIMBOLI / AFKORTINGEN / SKRÓT / SÍMBOLOS / SIMBOLURI / SYMBOLY / KRATICE / SYMBOLIT/ FÖRKLARINGAR

| — | Na:




  Nap / Da: Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá / Dan / Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag |
| --- | --- |

—

Na:

| — | Ho:




  Hónap / Mo: Month / Mois / Monat / месец / Mes / Měsíc / Måned / Kuu / Μήνας / Mí / Mjesec / Mese / mēnesis / mėnuo / Xahar / maand / miesiąc / Mês / Luna / Mesiac / Mesec / Kuukausi / Månad |
| --- | --- |

—

Ho:

| — | Év:




  Év / Ye: Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina / Anno / gads / metai / Sena / jaar/ rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År |
| --- | --- |

—

Év:

| — | Fé:




  Férfi / M: Masculine / Masculin / Männlich / мъжки / Masculino / Mužské / Mand / Mees / Άρρεν / Fireann / Muško / Maschile / Vīrietis / Vyras / Maskil / man / mężczyzna / Masculino / Masculin / Muž / Moški / Mies / Manligt |
| --- | --- |

—

Fé:

| — | Nő:




  Nő / F: Feminine / Féminin / Weiblich / женски / Femenino / Ženské / Kvinde / Naine / Θήλυ / Baineann Žensko / Femminile / Sieviete / Moteris / Femminil / vrouw / kobieta / Feminino / Feminin / Žena / Ženska / Nainen / Kvinnligt |
| --- | --- |

—

Nő:

| 1 | ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À LA FILIATION / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – ABSTAMMUNG / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА РОДСТВО / UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA FILIACIÓN / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE PŮVODU / FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE AFSTAMNING / PÕLVNEMIST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟΥΣ ΑΠΟΓΟΝΟΥΣ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE GINEALACH / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – PODRIJETLO / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLA FILIAZIONE / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL PAVELDĖJIMO / EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ IZCELSMI / TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY SZÁRMAZÁS TEKINTETÉBEN / FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR ID-DIXXENDENZA / MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE AFSTAMMING / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY RODZICÓW / FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À FILIAÇÃO / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND FILIAŢIA / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA RODOVÉHO PÔVODU / VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O POREKLU / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – SYNTYPERÄ /FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE SLÄKTSKAP |
| 4 | NOM / NAME /ФАМИЛНО ИМЕ / APELLIDO(S) / PŘÍJMENÍ / EFTERNAVN / PEREKONNANIMI / ΕΠΩΝΥΜΟ / SLOINNE / PREZIME / COGNOME / UZVĀRDS / PAVARDĖ / CSALÁDI NÉV / KUNJOM / NAAM / NAZWISKO / APELIDO / NUME / PRIEZVISKO / PRIIMEK / SUKUNIMI / EFTERNAMN |
| 5 | PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN |
| 6 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 7 | SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN |
| 8 | PARENT 1 / ELTERNTEIL 1 / РОДИТЕЛ 1 / PADRE 1 / RODIČ 1 / FORÆLDER 1 / 1. VANEM / ΓΟΝΕΑΣ 1 / TUISMITHEOIR 1 / RODITELJ 1 / GENITORE 1 / TĖVAS/MOTINA 1 / 1. VECĀKS / 1. SZÜLŐ / ĠENITUR 1 / OUDER 1 / PRZYSPOSABIAJĄCY 1 / PROGENITOR 1 / PĂRINTE 1 / RODIČ 1 / STARŠ 1 / VANHEMPI 1 / FÖRÄLDER 1 |
| 9 | PARENT 2 / ELTERNTEIL 2 / РОДИТЕЛ 2 / PADRE 2 / RODIČ 2 / FORÆLDER 2 / 2. VANEM / ΓΟΝΕΑΣ 2 / TUISMITHEOIR 2 / RODITELJ 2 / GENITORE 2 / TĖVAS/MOTINA 2 / 2. VECĀKS / 2. SZÜLŐ / ĠENITUR 2 / OUDER 2 / PRZYSPOSABIAJĄCY 2 / PROGENITOR 2 / PĂRINTE 2 / RODIČ 2 / STARŠ 2 / VANHEMPI 2 / FÖRÄLDER 2 |
| 10 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À LA FILIATION / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – ABSTAMMUNG / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА РОДСТВО / UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA FILIACIÓN / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE PŮVODU / FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE AFSTAMNING / PÕLVNEMIST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟΥΣ ΑΠΟΓΟΝΟΥΣ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE GINEALACH / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – PODRIJETLO / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLA FILIAZIONE / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL PAVELDĖJIMO / EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ IZCELSMI / TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY SZÁRMAZÁS TEKINTETÉBEN / FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR ID-DIXXENDENZA / MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE AFSTAMMING / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY RODZICÓW / FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À FILIAÇÃO / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND FILIAŢIA / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA RODOVÉHO PÔVODU / VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O POREKLU / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – SYNTYPERÄ /FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE SLÄKTSKAP

4

NOM / NAME /ФАМИЛНО ИМЕ / APELLIDO(S) / PŘÍJMENÍ / EFTERNAVN / PEREKONNANIMI / ΕΠΩΝΥΜΟ / SLOINNE / PREZIME / COGNOME / UZVĀRDS / PAVARDĖ / CSALÁDI NÉV / KUNJOM / NAAM / NAZWISKO / APELIDO / NUME / PRIEZVISKO / PRIIMEK / SUKUNIMI / EFTERNAMN

5

PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN

6

DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

7

SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN

8

PARENT 1 / ELTERNTEIL 1 / РОДИТЕЛ 1 / PADRE 1 / RODIČ 1 / FORÆLDER 1 / 1. VANEM / ΓΟΝΕΑΣ 1 / TUISMITHEOIR 1 / RODITELJ 1 / GENITORE 1 / TĖVAS/MOTINA 1 / 1. VECĀKS / 1. SZÜLŐ / ĠENITUR 1 / OUDER 1 / PRZYSPOSABIAJĄCY 1 / PROGENITOR 1 / PĂRINTE 1 / RODIČ 1 / STARŠ 1 / VANHEMPI 1 / FÖRÄLDER 1

9

PARENT 2 / ELTERNTEIL 2 / РОДИТЕЛ 2 / PADRE 2 / RODIČ 2 / FORÆLDER 2 / 2. VANEM / ΓΟΝΕΑΣ 2 / TUISMITHEOIR 2 / RODITELJ 2 / GENITORE 2 / TĖVAS/MOTINA 2 / 2. VECĀKS / 2. SZÜLŐ / ĠENITUR 2 / OUDER 2 / PRZYSPOSABIAJĄCY 2 / PROGENITOR 2 / PĂRINTE 2 / RODIČ 2 / STARŠ 2 / VANHEMPI 2 / FÖRÄLDER 2

10

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Mód. 38]

Ic. MELLÉKLET

| A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke | |
| --- | --- |

A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke

Image

| 1 | TAGÁLLAM | 2 | KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY ÖRÖKBEFOGADÁS TEKINTETÉBEN |
| 4 | ÖRÖKBEFOGADÁS IDEJE ÉS HELYE | | Na | | Hó | | Év |
| | | | | | | | | | |

1

TAGÁLLAM

2

KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG

3

TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY ÖRÖKBEFOGADÁS TEKINTETÉBEN

4

ÖRÖKBEFOGADÁS IDEJE ÉS HELYE

Na

Hó

Év

5

NÉV

6

UTÓNÉV (UTÓNEVEK)

7

SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

8

NEM

9

1.


  SZÜLŐ

10

2.


  SZÜLŐ

5

CSALÁDI NÉV

6

UTÓNÉV (UTÓNEVEK)

11

KIÁLLÍTÁS DÁTUMA

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

ALÁÍRÁS, PECSÉT

Jogi megjegyzés: Ezt a többnyelvű európai uniós formanyomtatványt, amely a kiállító tagállamban létező, megfelelő közokirat alternatívájaként igényelhető, a kiállító tagállam hatóságai adják ki. E formanyomtatvány nem érinti a neki megfelelő, a kiállító tagállam hatóságai által készített belföldi közokirat használatát. Ugyanolyan formális bizonyító erővel rendelkezik, mint a kiállító tagállambeli belföldi megfelelője, és felhasználása nem sértheti a társaságok vagy egyéb vállalkozások jogállásával és képviseletével kapcsolatos tagállami anyagi jogszabályokat.

JELMAGYARÁZAT / SYMBOLS / SYMBOLES / ZEICHEN / СИМВОЛИ / SÍMBOLOS / SYMBOLY / SYMBOLER / SÜMBOLID / ΣΥΜΒΟΛΑ / NODA / SIMBOLI / SIMBOLI / APZĪMĒJUMI / SIMBOLIAI / SIMBOLI / AFKORTINGEN / SKRÓT / SÍMBOLOS / SIMBOLURI / SYMBOLY / KRATICE / SYMBOLIT/ FÖRKLARINGAR

| — | Na




  Nap / Da: Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá / Dan / Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag |
| --- | --- |

—

Na

| — | Ho:




  Hónap / Mo: Month / Mois / Monat / месец / Mes / Měsíc / Måned / Kuu / Μήνας / Mí /Mjesec / Mese / mēnesis / mėnuo / Xahar / maand / miesiąc / Mês / Luna / Mesiac / Mesec / Kuukausi / Månad |
| --- | --- |

—

Ho:

| — | Év:




  Év / Ye: Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina / Anno / gads / metai / Sena / jaar/ rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År |
| --- | --- |

—

Év:

| — | Fé:




  Férfi / M: Masculine / Masculin / Männlich / мъжки / Masculino / Mužské / Mand / Mees / Άρρεν / Fireann / Muško/ Maschile / Vīrietis / Vyras / Maskil / man / mężczyzna / Masculino / Masculin / Muž / Moški / Mies / Manligt |
| --- | --- |

—

Fé:

| — | Nő:




  Nő / F: Feminine / Féminin / Weiblich / женски / Femenino / Ženské / Kvinde / Naine / Θήλυ / Baineann Žensko / Femminile / Sieviete / Moteris / Femminil / vrouw / kobieta / Feminino / Feminin / Žena / Ženska / Nainen / Kvinnligt |
| --- | --- |

—

Nő:

| 1 | ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À L'ADOPTION / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – ADOPTION / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ОСИНОВЯВАНЕ / UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA ADOPCIÓN / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE ADOPCE / FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE ADOPTION / LAPSENDAMIST PUUDUTAV MITMEKEELNE EL STANDARDVORM / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΥΙΟΘΕΣΙΑ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE HUCHTÚ / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – POSVOJENJE / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALL'ADOZIONE / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL ĮVAIKINIMO / EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ ADOPCIJU / TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY ÖRÖKBEFOGADÁS TEKINTETÉBEN / FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR L-ADOZZJONI / MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE ADOPTIE / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY PRZYSPOSOBIENIA / FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À ADOÇÃO / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND ADOPŢIA / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SAADOPCIE / VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O POSVOJITVI / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – LAPSEKSI OTTAMINEN / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE ADOPTION |
| 4 | DATE ET LIEU DE L'ADOPTION / TAG UND ORT DER ADOPTION / ДАТА И МЯСТО ДА ОСИНОВЯВАНЕ / FECHA Y LUGAR DE LA ADOPCIÓN / DATUM A MÍSTO ADOPCE / DATO OG STED FOR ADOPTIONEN / LAPSENDAMISE KUUPÄEV JA KOHT / HΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΥΙΟΘΕΣΙΑΣ / DÁTA AGUS ÁIT AN UCHTAITHE / DATUM I MJESTO POSVOJENJA / DATA E LUOGO DELL'ADOZIONE / ĮVAIKINIMO DATA IR VIETA / ADOPCIJAS DATUMS UN VIETA / ÖRÖKBEFOGADÁS IDEJE ÉS HELYE / DATA U POST TAL-ADOZZJONI / DATUM EN PLAATS VAN ADOPTIE / DATA I MIEJSCE PRZYSPOSOBIENIA / DATA E LOCAL DA ADOÇÃO / DATA ŞI LOCUL ADOPŢIEI / DÁTUM A MIESTO ADOPCIE / DATUM IN KRAJ POSVOJITVE / LAPSEKSI OTTAMISEN AIKA JA PAIKKA / DATUM OCH ORT FÖR ADOPTION |
| 5 | NOM / NAME /ФАМИЛНО ИМЕ / APELLIDO(S) / PŘÍJMENÍ / EFTERNAVN / PEREKONNANIMI / ΕΠΩΝΥΜΟ / SLOINNE / PREZIME /COGNOME / UZVĀRDS / PAVARDĖ / CSALÁDI NÉV / KUNJOM / NAAM / NAZWISKO / APELIDO / NUME / PRIEZVISKO / PRIIMEK / SUKUNIMI / EFTERNAMN |
| 6 | PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN |
| 7 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 8 | SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN |
| 9 | PARENT 1 / ELTERNTEIL 1 / РОДИТЕЛ 1 / PADRE 1 / RODIČ 1 / FORÆLDER 1 / 1. VANEM / ΓΟΝΕΑΣ 1 / TUISMITHEOIR 1 / RODITELJ 1 / GENITORE 1 / TĖVAS/MOTINA 1 / 1. VECĀKS / 1. SZÜLŐ / ĠENITUR 1 / OUDER 1 / PRZYSPOSABIAJĄCY 1 / PROGENITOR 1 / PĂRINTE 1 / RODIČ 1 / STARŠ 1 / VANHEMPI 1 / FÖRÄLDER 1 |
| 10 | PARENT 2 / ELTERNTEIL 2 / РОДИТЕЛ 2 / PADRE 2 / RODIČ 2 / FORÆLDER 2 / 2. VANEM / ΓΟΝΕΑΣ 2 / TUISMITHEOIR 2 / RODITELJ 2 / GENITORE 2 / TĖVAS/MOTINA 2 / 2. VECĀKS / 2. SZÜLŐ / ĠENITUR 2 / OUDER 2 / PRZYSPOSABIAJĄCY 2 / PROGENITOR 2 / PĂRINTE 2 / RODIČ 2 / STARŠ 2 / VANHEMPI 2 / FÖRÄLDER 2 |
| 11 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À L'ADOPTION / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – ADOPTION / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ОСИНОВЯВАНЕ / UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA ADOPCIÓN / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE ADOPCE / FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE ADOPTION / LAPSENDAMIST PUUDUTAV MITMEKEELNE EL STANDARDVORM / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΥΙΟΘΕΣΙΑ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE HUCHTÚ / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – POSVOJENJE / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALL'ADOZIONE / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL ĮVAIKINIMO / EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ ADOPCIJU / TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY ÖRÖKBEFOGADÁS TEKINTETÉBEN / FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR L-ADOZZJONI / MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE ADOPTIE / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY PRZYSPOSOBIENIA / FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À ADOÇÃO / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND ADOPŢIA / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SAADOPCIE / VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O POSVOJITVI / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – LAPSEKSI OTTAMINEN / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE ADOPTION

4

DATE ET LIEU DE L'ADOPTION / TAG UND ORT DER ADOPTION / ДАТА И МЯСТО ДА ОСИНОВЯВАНЕ / FECHA Y LUGAR DE LA ADOPCIÓN / DATUM A MÍSTO ADOPCE / DATO OG STED FOR ADOPTIONEN / LAPSENDAMISE KUUPÄEV JA KOHT / HΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΥΙΟΘΕΣΙΑΣ / DÁTA AGUS ÁIT AN UCHTAITHE / DATUM I MJESTO POSVOJENJA / DATA E LUOGO DELL'ADOZIONE / ĮVAIKINIMO DATA IR VIETA / ADOPCIJAS DATUMS UN VIETA / ÖRÖKBEFOGADÁS IDEJE ÉS HELYE / DATA U POST TAL-ADOZZJONI / DATUM EN PLAATS VAN ADOPTIE / DATA I MIEJSCE PRZYSPOSOBIENIA / DATA E LOCAL DA ADOÇÃO / DATA ŞI LOCUL ADOPŢIEI / DÁTUM A MIESTO ADOPCIE / DATUM IN KRAJ POSVOJITVE / LAPSEKSI OTTAMISEN AIKA JA PAIKKA / DATUM OCH ORT FÖR ADOPTION

5

NOM / NAME /ФАМИЛНО ИМЕ / APELLIDO(S) / PŘÍJMENÍ / EFTERNAVN / PEREKONNANIMI / ΕΠΩΝΥΜΟ / SLOINNE / PREZIME /COGNOME / UZVĀRDS / PAVARDĖ / CSALÁDI NÉV / KUNJOM / NAAM / NAZWISKO / APELIDO / NUME / PRIEZVISKO / PRIIMEK / SUKUNIMI / EFTERNAMN

6

PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN

7

DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

8

SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN

9

PARENT 1 / ELTERNTEIL 1 / РОДИТЕЛ 1 / PADRE 1 / RODIČ 1 / FORÆLDER 1 / 1. VANEM / ΓΟΝΕΑΣ 1 / TUISMITHEOIR 1 / RODITELJ 1 / GENITORE 1 / TĖVAS/MOTINA 1 / 1. VECĀKS / 1. SZÜLŐ / ĠENITUR 1 / OUDER 1 / PRZYSPOSABIAJĄCY 1 / PROGENITOR 1 / PĂRINTE 1 / RODIČ 1 / STARŠ 1 / VANHEMPI 1 / FÖRÄLDER 1

10

PARENT 2 / ELTERNTEIL 2 / РОДИТЕЛ 2 / PADRE 2 / RODIČ 2 / FORÆLDER 2 / 2. VANEM / ΓΟΝΕΑΣ 2 / TUISMITHEOIR 2 / RODITELJ 2 / GENITORE 2 / TĖVAS/MOTINA 2 / 2. VECĀKS / 2. SZÜLŐ / ĠENITUR 2 / OUDER 2 / PRZYSPOSABIAJĄCY 2 / PROGENITOR 2 / PĂRINTE 2 / RODIČ 2 / STARŠ 2 / VANHEMPI 2 / FÖRÄLDER 2

11

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Mód. 39]

II. MELLÉKLET

| A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke | |
| --- | --- |

A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke

Image

| 1 | TAGÁLLAM | 2 | KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY HALÁLESET TEKINTETÉBEN |
| 4 | HALÁL BEKÖVETKEZÉSÉNEK IDEJE ÉS HELYE | | Na | | Hó | | Év |
| | | | | | | | | | |

1

TAGÁLLAM

2

KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG

3

TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY HALÁLESET TEKINTETÉBEN

4

HALÁL BEKÖVETKEZÉSÉNEK IDEJE ÉS HELYE

Na

Hó

Év

5

CSALÁDI NÉV

6

UTÓNÉV (UTÓNEVEK)

7

NEM

8

SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

9

UTOLSÓ HÁZASTÁRS CSALÁDI NEVE

10

UTOLSÓ HÁZASTÁRS UTÓNEVE(I)

12

APA

13

ANYA

5

CSALÁDI NÉV

6

UTÓNÉV (UTÓNEVEK)

11

KIÁLLÍTÁS DÁTUMA

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

ALÁÍRÁS, PECSÉT

Jogi megjegyzés: Ezt a többnyelvű európai uniós formanyomtatványt, amely a kiállító tagállamban létező, megfelelő közokirat alternatívájaként igényelhető, a kiállító tagállam hatóságai adják ki. E formanyomtatvány nem érinti a neki megfelelő, a kiállító tagállam hatóságai által készített belföldi közokirat használatát. Ugyanolyan formális bizonyító erővel rendelkezik, mint a kiállító tagállambeli belföldi megfelelője, és felhasználása nem sértheti a tagállamok halállal kapcsolatos anyagi jogszabályait.

JELMAGYARÁZAT / SYMBOLS / SYMBOLES / ZEICHEN / СИМВОЛИ / SÍMBOLOS / SYMBOLY / SYMBOLER / SÜMBOLID / ΣΥΜΒΟΛΑ / NODA /SIMBOLI / SIMBOLI / APZĪMĒJUMI / SIMBOLIAI / SIMBOLI / AFKORTINGEN / SKRÓT / SÍMBOLOS / SIMBOLURI / SYMBOLY / KRATICE / SYMBOLIT / FÖRKLARINGAR

| — | Na:
  Nap / Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá /Dan / Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag |
| --- | --- |

—

Na:
  Nap / Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá /Dan / Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag

| — | Hó:
  Hónap / Month / Mois / Monat / месец / Mes / Měsíc / Måned / Kuu / Μήνας / Mí / Mjesec /Mese / mēnesis / mėnuo / Xahar / maand / miesiąc / Mês / Luna / Mesiac / Mesec / Kuukausi / Månad |
| --- | --- |

—

Hó:
  Hónap / Month / Mois / Monat / месец / Mes / Měsíc / Måned / Kuu / Μήνας / Mí / Mjesec /Mese / mēnesis / mėnuo / Xahar / maand / miesiąc / Mês / Luna / Mesiac / Mesec / Kuukausi / Månad

| — | Év:
  Év / Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina /Anno / gads / metai / Sena / jaar / rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År |
| --- | --- |

—

Év:
  Év / Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina /Anno / gads / metai / Sena / jaar / rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År

| — | Fé:
  Férfi / Masculine / Masculin / Männlich / мъжки / Masculino / Mužské / Mand / Mees / Άρρεν / Fireann /Muško / Maschile / Vīrietis / Vyras / Maskil / man / mężczyzna / Masculino / Masculin / Muž / Moški / Mies / Manligt |
| --- | --- |

—

Fé:
  Férfi / Masculine / Masculin / Männlich / мъжки / Masculino / Mužské / Mand / Mees / Άρρεν / Fireann /Muško / Maschile / Vīrietis / Vyras / Maskil / man / mężczyzna / Masculino / Masculin / Muž / Moški / Mies / Manligt

| — | Nő:
  Nő / Feminine / Féminin / Weiblich / женски / Femenino / Ženské / Kvinde / Naine / Θήλυ / Baineann / Žensko /Femminile / Sieviete / Moteris / Femminil / vrouw / kobieta / Feminino / Feminin / Žena / Ženska / Nainen / Kvinnligt |
| --- | --- |

—

Nő:
  Nő / Feminine / Féminin / Weiblich / женски / Femenino / Ženské / Kvinde / Naine / Θήλυ / Baineann / Žensko /Femminile / Sieviete / Moteris / Femminil / vrouw / kobieta / Feminino / Feminin / Žena / Ženska / Nainen / Kvinnligt

| 1 | ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁ / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE / ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LE DÉCÈS / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – TOD / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА СМЪРТ / IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO A LA DEFUNCIÓN / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU PRO ÚMRTÍ / FLERSPROGET EU-STANDARDDØDSATTEST / ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM SURMA KOHTA / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΟΝ ΘΑΝΑΤΟ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE BÁS / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EU-a KOJI SE ODNOSI NA SMRT / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO AL DECESSO / ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ MIRŠANAS FAKTU / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL MIRTIES / TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY HALÁLESET TEKINTETÉBEN / FORMOLA MULTILINGWA STANDARD TAL-UE DWAR MEWT / MEERTALIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE OVERLIJDEN / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ZGONU / FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO AO ÓBITO / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND DECESUL / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ÚMRTIA / STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI S SMRTJO / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – KUOLEMA / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE DÖDSFALL |
| 4 | DATE ET LIEU DU DÉCÈS / TAG UND ORT DES TODES / ДАТА И МЯСТО НА СМЪРТТА / FECHA Y LUGAR DE DEFUNCIÓN / DATUM A MÍSTO ÚMRTÍ / DØDSDATO OG DØDSSTED / SURMAAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΘΑΝΑΤΟΥ / DÁTA AGUS IONAD AN BHÁIS / DATUM I MJESTO SMRTI / DATA E LUOGO DEL DECESSO / MIRŠANAS DATUMS UN VIETA / MIRTIES DATA IR VIETA / HALÁL BEKÖVETKEZÉSÉNEK IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAL-MEWT / DATUM EN PLAATS VAN OVERLIJDEN / DATA I MIEJSCE ZGONU / DATA E LOCAL DO ÓBITO / DATA ŞI LOCUL DECESULUI / DÁTUM A MIESTO ÚMRTIA / DATUM IN KRAJ SMRTI / KUOLINAIKA JA –PAIKKA / DÖDSDATUM OCH DÖDSORT |
| 5 | NOM / NAME / ФАМИЛНО ИМЕ / APELLIDO(S) / PŘÍJMENÍ / EFTERNAVN / PEREKONNANIMI / ΕΠΩΝΥΜΟ / SLOINNE / PREZIME / COGNOME / UZVĀRDS / PAVARDĖ / CSALÁDI NÉV / KUNJOM / NAAM / NAZWISKO / APELIDO / NUME / PRIEZVISKO / PRIIMEK / SUKUNIMI / EFTERNAMN |
| 6 | PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN |
| 7 | SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN |
| 8 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 9 | NOM DU DERNIER CONJOINT / NAME DES LETZTEN EHEPARTNERS / ФАМИЛНО ИМЕ НА ПОСЛЕДНИЯ СЪПРУГ / APELLIDO(S) DEL ÚLTIMO CÓNYUGE / PŘÍJMENÍ POSLEDNÍHO MANŽELA/MANŽELKY / SIDSTE ÆGTEFÆLLES EFTERNAVN / VIIMASE ABIKAASA PEREKONNANIMI / ΕΠΩΝΥΜΟ ΤΟΥ/ΤΗΣ ΤΕΛΕΥΤΑΙΟΥ/ΑΣ ΣΥΖΥΓΟΥ / SLOINNE AN CHÉILE DHEIREANAIGH / PREZIME POSLJEDNJEG BRAČNOG DRUGA / COGNOME DELL'ULTIMO CONIUGE / PĒDĒJĀ(-S) LAULĀTĀ(-S) UZVĀRDS / PASKUTINIO SUTUOKTINIO PAVARDĖ / UTOLSÓ HÁZASTÁRS CSALÁDI NEVE / KUNJOM L-AĦĦAR KONJUGI / NAAM VAN LAATSTE ECHTGENOOT/-GENOTE / NAZWISKO OSTATNIEGO MAŁŻONKA / APELIDO DO ÚLTIMO CÔNJUGE / NUMELE ULTIMULUI SOŢ/ULTIMEI SOŢII / PRIEZVISKO POSLEDNÉHO MANŽELA/POSLEDNEJ MANŽELKY / PRIIMEK ZADNJEGA ZAKONCA / VIIMEISIMMÄN PUOLISON SUKUNIMI / SISTA MAKENS/MAKANS EFTERNAMN |
| 10 | PRÉNOM(S) DU DERNIER CONJOINT / VORNAME(N) DES LETZTEN EHEPARTNERS / СОБСТВЕНО ИМЕ НА ПОСЛЕДНИЯ СЪПРУГ / NOMBRE(S) DEL ÚLTIMO CÓNYUGE / JMÉNO (JMÉNA) POSLEDNÍHO MANŽELA/MANŽELKY / SIDSTE ÆGTEFÆLLES FORNAVN/-E / VIIMASE ABIKAASA EESNIMED / ΟΝΟΜΑ/ΟΝΟΜΑΤΑ ΤΟΥ/ΤΗΣ ΤΕΛΕΥΤΑΙΟΥ/ΑΣ ΣΥΖΥΓΟΥ / CÉADAINM(NEACHA) AN CHÉILE DHEIREANAIGH / IME(NA) POSLJEDNJEG BRAČNOG DRUGA / NOME/I DELL'ULTIMO CONIUGE / PĒDĒJĀ(-S) LAULĀTĀ(-S) VĀRDS(-I) / PASKUTINIO SUTUOKTINIO VARDAS (-AI) / UTOLSÓ HÁZASTÁRS UTÓNEVE(I) / ISEM (ISMIJIET) L-AĦĦAR KONJUĠI / VOORNAMEN VAN LAATSTE ECHTGENOOT/-GENOTE / IMIĘ (IMIONA) OSTATNIEGO MAŁŻONKA / NOME PRÓPRIO DO ÚLTIMO CÕNJUGE / PRENUMELE ULTIMULUI SOŢ/ULTIMEI SOŢII / MENO POSLEDNÉHO MANŽELA/POSLEDNEJ MANŽELKY / (IME)NA ZADNJEGA ZAKONCA / VIIMEISIMMÄN PUOLISON ETUNIMET / SISTA MAKENS/MAKANS FÖRNAMN |
| 11 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |
| 12 | PÈRE / VATER / БАЩА / PADRE / OTEC / FAR / ISA / ΠΑΤΕΡΑΣ / ATHAIR / OTAC / PADRE / TĒVS / TĖVAS / APA / MISSIER / VADER / OJCIEC / PAI / TATĂL / OTEC / OČE / ISÄ / FADER |
| 13 | MÈRE / MUTTER / МАЙКА / MADRE / MATKA / MOR/ EMA / ΜΗΤΕΡΑ / MÁTHAIR / MAJKA / MADRE / MĀTE / MOTINA / ANYA / OMM / MOEDER / MATKA / MÃE / MAMA / MATKA / MATI / ÄITI / MODER |

1

ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁ / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE / ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LE DÉCÈS / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – TOD / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА СМЪРТ / IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO A LA DEFUNCIÓN / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU PRO ÚMRTÍ / FLERSPROGET EU-STANDARDDØDSATTEST / ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM SURMA KOHTA / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΟΝ ΘΑΝΑΤΟ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE BÁS / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EU-a KOJI SE ODNOSI NA SMRT / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO AL DECESSO / ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ MIRŠANAS FAKTU / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL MIRTIES / TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY HALÁLESET TEKINTETÉBEN / FORMOLA MULTILINGWA STANDARD TAL-UE DWAR MEWT / MEERTALIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE OVERLIJDEN / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ZGONU / FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO AO ÓBITO / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND DECESUL / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ÚMRTIA / STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI S SMRTJO / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – KUOLEMA / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE DÖDSFALL

4

DATE ET LIEU DU DÉCÈS / TAG UND ORT DES TODES / ДАТА И МЯСТО НА СМЪРТТА / FECHA Y LUGAR DE DEFUNCIÓN / DATUM A MÍSTO ÚMRTÍ / DØDSDATO OG DØDSSTED / SURMAAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΘΑΝΑΤΟΥ / DÁTA AGUS IONAD AN BHÁIS / DATUM I MJESTO SMRTI / DATA E LUOGO DEL DECESSO / MIRŠANAS DATUMS UN VIETA / MIRTIES DATA IR VIETA / HALÁL BEKÖVETKEZÉSÉNEK IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAL-MEWT / DATUM EN PLAATS VAN OVERLIJDEN / DATA I MIEJSCE ZGONU / DATA E LOCAL DO ÓBITO / DATA ŞI LOCUL DECESULUI / DÁTUM A MIESTO ÚMRTIA / DATUM IN KRAJ SMRTI / KUOLINAIKA JA –PAIKKA / DÖDSDATUM OCH DÖDSORT

5

NOM / NAME / ФАМИЛНО ИМЕ / APELLIDO(S) / PŘÍJMENÍ / EFTERNAVN / PEREKONNANIMI / ΕΠΩΝΥΜΟ / SLOINNE / PREZIME / COGNOME / UZVĀRDS / PAVARDĖ / CSALÁDI NÉV / KUNJOM / NAAM / NAZWISKO / APELIDO / NUME / PRIEZVISKO / PRIIMEK / SUKUNIMI / EFTERNAMN

6

PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN

7

SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN

8

DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

9

NOM DU DERNIER CONJOINT / NAME DES LETZTEN EHEPARTNERS / ФАМИЛНО ИМЕ НА ПОСЛЕДНИЯ СЪПРУГ / APELLIDO(S) DEL ÚLTIMO CÓNYUGE / PŘÍJMENÍ POSLEDNÍHO MANŽELA/MANŽELKY / SIDSTE ÆGTEFÆLLES EFTERNAVN / VIIMASE ABIKAASA PEREKONNANIMI / ΕΠΩΝΥΜΟ ΤΟΥ/ΤΗΣ ΤΕΛΕΥΤΑΙΟΥ/ΑΣ ΣΥΖΥΓΟΥ / SLOINNE AN CHÉILE DHEIREANAIGH / PREZIME POSLJEDNJEG BRAČNOG DRUGA / COGNOME DELL'ULTIMO CONIUGE / PĒDĒJĀ(-S) LAULĀTĀ(-S) UZVĀRDS / PASKUTINIO SUTUOKTINIO PAVARDĖ / UTOLSÓ HÁZASTÁRS CSALÁDI NEVE / KUNJOM L-AĦĦAR KONJUGI / NAAM VAN LAATSTE ECHTGENOOT/-GENOTE / NAZWISKO OSTATNIEGO MAŁŻONKA / APELIDO DO ÚLTIMO CÔNJUGE / NUMELE ULTIMULUI SOŢ/ULTIMEI SOŢII / PRIEZVISKO POSLEDNÉHO MANŽELA/POSLEDNEJ MANŽELKY / PRIIMEK ZADNJEGA ZAKONCA / VIIMEISIMMÄN PUOLISON SUKUNIMI / SISTA MAKENS/MAKANS EFTERNAMN

10

PRÉNOM(S) DU DERNIER CONJOINT / VORNAME(N) DES LETZTEN EHEPARTNERS / СОБСТВЕНО ИМЕ НА ПОСЛЕДНИЯ СЪПРУГ / NOMBRE(S) DEL ÚLTIMO CÓNYUGE / JMÉNO (JMÉNA) POSLEDNÍHO MANŽELA/MANŽELKY / SIDSTE ÆGTEFÆLLES FORNAVN/-E / VIIMASE ABIKAASA EESNIMED / ΟΝΟΜΑ/ΟΝΟΜΑΤΑ ΤΟΥ/ΤΗΣ ΤΕΛΕΥΤΑΙΟΥ/ΑΣ ΣΥΖΥΓΟΥ / CÉADAINM(NEACHA) AN CHÉILE DHEIREANAIGH / IME(NA) POSLJEDNJEG BRAČNOG DRUGA / NOME/I DELL'ULTIMO CONIUGE / PĒDĒJĀ(-S) LAULĀTĀ(-S) VĀRDS(-I) / PASKUTINIO SUTUOKTINIO VARDAS (-AI) / UTOLSÓ HÁZASTÁRS UTÓNEVE(I) / ISEM (ISMIJIET) L-AĦĦAR KONJUĠI / VOORNAMEN VAN LAATSTE ECHTGENOOT/-GENOTE / IMIĘ (IMIONA) OSTATNIEGO MAŁŻONKA / NOME PRÓPRIO DO ÚLTIMO CÕNJUGE / PRENUMELE ULTIMULUI SOŢ/ULTIMEI SOŢII / MENO POSLEDNÉHO MANŽELA/POSLEDNEJ MANŽELKY / (IME)NA ZADNJEGA ZAKONCA / VIIMEISIMMÄN PUOLISON ETUNIMET / SISTA MAKENS/MAKANS FÖRNAMN

11

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

12

PÈRE / VATER / БАЩА / PADRE / OTEC / FAR / ISA / ΠΑΤΕΡΑΣ / ATHAIR / OTAC / PADRE / TĒVS / TĖVAS / APA / MISSIER / VADER / OJCIEC / PAI / TATĂL / OTEC / OČE / ISÄ / FADER

13

MÈRE / MUTTER / МАЙКА / MADRE / MATKA / MOR/ EMA / ΜΗΤΕΡΑ / MÁTHAIR / MAJKA / MADRE / MĀTE / MOTINA / ANYA / OMM / MOEDER / MATKA / MÃE / MAMA / MATKA / MATI / ÄITI / MODER

IIa. MELLÉKLET

| A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke | |
| --- | --- |

A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke

Image

| 1 | TAGÁLLAM | 2 | KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY NŐTLEN/HAJADON CSALÁDI ÁLLAPOT TEKINTETÉBEN |
| 4 | NÉV |
| 5 | UTÓNÉV (UTÓNEVEK) |
| 6 | NEM |
| 7 | SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ | | Na | | Hó | | Év |
| | | | | | | | | | |

1

TAGÁLLAM

2

KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG

3

TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY NŐTLEN/HAJADON CSALÁDI ÁLLAPOT TEKINTETÉBEN

4

NÉV

5

UTÓNÉV (UTÓNEVEK)

6

NEM

7

SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ

Na

Hó

Év

8

KIÁLLÍTÁS DÁTUMA

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

ALÁÍRÁS, PECSÉT

Jogi megjegyzés: Ezt a többnyelvű európai uniós formanyomtatványt, amely a kiállító tagállamban létező, megfelelő közokirat alternatívájaként igényelhető, a kiállító tagállam hatóságai adják ki. E formanyomtatvány nem érinti a neki megfelelő, a kiállító tagállam hatóságai által készített belföldi közokirat használatát. Ugyanolyan formális bizonyító erővel rendelkezik, mint a kiállító tagállambeli belföldi megfelelője, és felhasználása nem sértheti a tagállamok anyagi jogszabályait.

JELMAGYARÁZAT / SYMBOLS / SYMBOLES / ZEICHEN / СИМВОЛИ / SÍMBOLOS / SYMBOLY / SYMBOLER / SÜMBOLID / ΣΥΜΒΟΛΑ / NODA / SIMBOLI /SIMBOLI / APZĪMĒJUMI / SIMBOLIAI / SIMBOLI / AFKORTINGEN / SKRÓT / SÍMBOLOS / SIMBOLURI / SYMBOLY / KRATICE / SYMBOLIT/ FÖRKLARINGAR

| — | Na:




  Nap / Da: Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá /Dan
  /
  Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag |
| --- | --- |

—

Na:




  Nap / Da: Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá /Dan
  /
  Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag

| — | Ho:




  Hónap / Mo: Month / Mois / Monat / месец / Mes / Měsíc / Måned / Kuu / Μήνας / Mí / Mjesec
  /
  Mese / mēnesis / mėnuo / Xahar / maand / miesiąc / Mês / Luna / Mesiac / Mesec / Kuukausi / Månad |
| --- | --- |

—

Ho:




  Hónap / Mo: Month / Mois / Monat / месец / Mes / Měsíc / Måned / Kuu / Μήνας / Mí / Mjesec
  /
  Mese / mēnesis / mėnuo / Xahar / maand / miesiąc / Mês / Luna / Mesiac / Mesec / Kuukausi / Månad

| — | Év:




  Év / Ye: Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina
  /
  Anno / gads / metai / Sena / jaar/ rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År |
| --- | --- |

—

Év:




  Év / Ye: Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina
  /
  Anno / gads / metai / Sena / jaar/ rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År

| — | Fé:




  Férfi / M: Masculine / Masculin / Männlich / мъжки / Masculino / Mužské / Mand / Mees / Άρρεν / Fireann / Muško / Maschile / Vīrietis / Vyras / Maskil / man / mężczyzna / Masculino / Masculin / Muž / Moški / Mies / Manligt |
| --- | --- |

—

Fé:

| — | Nő:




  Nő / F: Feminine / Féminin / Weiblich / женски / Femenino / Ženské / Kvinde / Naine / Θήλυ / Baineann Žensko / Femminile / Sieviete / Moteris / Femminil / vrouw / kobieta / Feminino / Feminin / Žena / Ženska / Nainen / Kvinnligt |
| --- | --- |

—

Nő:

| 1 | ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT/ ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE / ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONFIRMANT LE STATUT NON MARIÉ / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR ZUR BESTÄTIGUNG DER LEDIGKEITSBESCHEINIGUNG / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ЛИПСА НА СКЛЮЧЕН БРАК / IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UNIÓN EUROPEA QUE ACREDITA EL ESTADO DE SOLTERÍA / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EVROPSKÉ UNIE PRO RODINNÝ STAV „SVOBODNÝ/Á” / FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR TIL BEKRÆFTELSE AF STATUS SOM UGIFT // ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM VALLALISE STAATUSE KOHTA / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ ΓΙΑ ΤΗ ΒΕΒΑΙΩΣΗ ΑΓΑΜΙΑΣ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH DE CHUID AN AONTAIS EORPAIGH LENA NDAINGNÍTEAR STÁDAS NEAMHPHÓSTA / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE KOJIM SE POTVRĐUJE SLOBODNO BRAČNO STANJE / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE PER LA CONFERMA DELLO STATUS DI NON CONIUGATO/A / EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA (APLIECINA NEPRECĒTAS PERSONAS ĢIMENES STĀVOKLI) / EUROPOS SĄJUNGOS DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA, KURIA PATVIRTINAMAS NESUSITUOKUSIO ASMENS SATUSAS / TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY NŐTLEN/HAJADON CSALÁDI ÁLLAPOT TEKINTETÉBEN / FORMOLA STANDARD MULTILINGWI TAL-UNJONI EWROPEA LI TIKKONFERMA STATUS MHUX MIŻŻEWWEĠ / MEERTALIG EU-MODELFORMULIER TER STAVING VAN ONGEHUWDE STAAT / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UNII EUROPEJSKIEJ POTWIERDZAJĄCY STAN WOLNY / FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UNIÃO EUROPEIA RELATIVO AO ESTADO DE SOLTEIRO / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND STAREA CIVILĂ A UNEI PERSOANE NECĂSĂTORITE / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA NEUZAVRETIA MANŽELSTVA / VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O SAMSKEM STANU / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE, JOLLA VAHVISTETAAN SIVIILISÄÄDYKSI NAIMATON /FLERSPRÅKIGT EU STANDARDFORMULÄR FÖR INTYGANDE AV ATT EN PERSON ÄR OGIFT |
| 4 | NOM / NAME /ФАМИЛНО ИМЕ / APELLIDO(S) / PŘÍJMENÍ / EFTERNAVN / PEREKONNANIMI / ΕΠΩΝΥΜΟ / SLOINNE / PREZIME / COGNOME / UZVĀRDS / PAVARDĖ / CSALÁDI NÉV / KUNJOM / NAAM / NAZWISKO / APELIDO / NUME / PRIEZVISKO / PRIIMEK / SUKUNIMI / EFTERNAMN |
| 5 | PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN |
| 6 | SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN |
| 7 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 8 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT/ ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE / ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONFIRMANT LE STATUT NON MARIÉ / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR ZUR BESTÄTIGUNG DER LEDIGKEITSBESCHEINIGUNG / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ЛИПСА НА СКЛЮЧЕН БРАК / IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UNIÓN EUROPEA QUE ACREDITA EL ESTADO DE SOLTERÍA / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EVROPSKÉ UNIE PRO RODINNÝ STAV „SVOBODNÝ/Á” / FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR TIL BEKRÆFTELSE AF STATUS SOM UGIFT // ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM VALLALISE STAATUSE KOHTA / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ ΓΙΑ ΤΗ ΒΕΒΑΙΩΣΗ ΑΓΑΜΙΑΣ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH DE CHUID AN AONTAIS EORPAIGH LENA NDAINGNÍTEAR STÁDAS NEAMHPHÓSTA / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE KOJIM SE POTVRĐUJE SLOBODNO BRAČNO STANJE / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE PER LA CONFERMA DELLO STATUS DI NON CONIUGATO/A / EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA (APLIECINA NEPRECĒTAS PERSONAS ĢIMENES STĀVOKLI) / EUROPOS SĄJUNGOS DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA, KURIA PATVIRTINAMAS NESUSITUOKUSIO ASMENS SATUSAS / TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY NŐTLEN/HAJADON CSALÁDI ÁLLAPOT TEKINTETÉBEN / FORMOLA STANDARD MULTILINGWI TAL-UNJONI EWROPEA LI TIKKONFERMA STATUS MHUX MIŻŻEWWEĠ / MEERTALIG EU-MODELFORMULIER TER STAVING VAN ONGEHUWDE STAAT / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UNII EUROPEJSKIEJ POTWIERDZAJĄCY STAN WOLNY / FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UNIÃO EUROPEIA RELATIVO AO ESTADO DE SOLTEIRO / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND STAREA CIVILĂ A UNEI PERSOANE NECĂSĂTORITE / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA NEUZAVRETIA MANŽELSTVA / VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O SAMSKEM STANU / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE, JOLLA VAHVISTETAAN SIVIILISÄÄDYKSI NAIMATON /FLERSPRÅKIGT EU STANDARDFORMULÄR FÖR INTYGANDE AV ATT EN PERSON ÄR OGIFT

4

NOM / NAME /ФАМИЛНО ИМЕ / APELLIDO(S) / PŘÍJMENÍ / EFTERNAVN / PEREKONNANIMI / ΕΠΩΝΥΜΟ / SLOINNE / PREZIME / COGNOME / UZVĀRDS / PAVARDĖ / CSALÁDI NÉV / KUNJOM / NAAM / NAZWISKO / APELIDO / NUME / PRIEZVISKO / PRIIMEK / SUKUNIMI / EFTERNAMN

5

PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN

6

SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN

7

DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

8

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Mód. 40]

III. MELLÉKLET

| A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke | |
| --- | --- |

A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke

Image

| 1 | TAGÁLLAM | 2 | KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY VÁLÁS TEKINTETÉBEN |
| 4 | VÁLÁS IDEJE ÉS HELYE | | Na | | Hó | | Év |
| | | | | | | | | | |

1

TAGÁLLAM

2

KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG

3

TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY VÁLÁS TEKINTETÉBEN

4

VÁLÁS IDEJE ÉS HELYE

Na

Hó

Év

5

„A” HÁZASTÁRS/FÉRJ [Mód. 41]

6

„B” HÁZASTÁRS/FELESÉG [Mód. 42]

7

VÁLÁS ELŐTTI NÉV

8

UTÓNÉV (UTÓNEVEK)

9

NEM

10

SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

11

VÁLÁS UTÁNI NÉV

12

SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY

13

EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK

14

KIÁLLÍTÁS DÁTUMA

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

ALÁÍRÁS, PECSÉT

Jogi megjegyzés: Ezt a többnyelvű európai uniós formanyomtatványt, amely a kiállító tagállamban létező, megfelelő közokirat alternatívájaként igényelhető, a kiállító tagállam hatóságai adják ki. E formanyomtatvány nem érinti a neki megfelelő, a kiállító tagállam hatóságai által készített belföldi közokirat használatát. Ugyanolyan formális bizonyító erővel rendelkezik, mint a kiállító tagállambeli belföldi megfelelője, és felhasználása nem sértheti a társaságok vagy egyéb vállalkozások jogállásával és képviseletével kapcsolatos tagállami anyagi jogszabályokat.

JELMAGYARÁZAT / SYMBOLS / SYMBOLES / ZEICHEN / СИМВОЛИ / SÍMBOLOS / SYMBOLY / SYMBOLER / SÜMBOLID / ΣΥΜΒΟΛΑ / NODA / SIMBOLI / SIMBOLI / APZĪMĒJUMI / SIMBOLIAI / SIMBOLI / AFKORTINGEN / SKRÓT / SÍMBOLOS / SIMBOLURI / SYMBOLY / KRATICE / SYMBOLIT / FÖRKLARINGAR

| — | Na:
  Nap / Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá / Dan / Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag |
| --- | --- |

—

Na:
  Nap / Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá / Dan / Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag

| — | Hó:
  Hónap / Month / Mois / Monat / месец / Mes / Měsíc / Måned / Kuu / Μήνας / Mí / Mjesec / Mese / mēnesis / mėnuo / Xahar / maand / miesiąc / Mês / Luna / Mesiac / Mesec / Kuukausi / Månad |
| --- | --- |

—

Hó:
  Hónap / Month / Mois / Monat / месец / Mes / Měsíc / Måned / Kuu / Μήνας / Mí / Mjesec / Mese / mēnesis / mėnuo / Xahar / maand / miesiąc / Mês / Luna / Mesiac / Mesec / Kuukausi / Månad

| — | Év:
  Év / Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina /Anno / gads / metai / Sena / jaar / rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År |
| --- | --- |

—

Év:
  Év / Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina /Anno / gads / metai / Sena / jaar / rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År

| — | Há:
  Házasság / Marriage / Mariage / Eheschlieβung / брак / Matrimonio / Manželství / Gift / Abielu / Γάμος / Pósadh / Brak / Matrimonio / Laulība / Santuoka / Żwieġ / huwelijk / związek małżeński / Casamento / Căsătorie / Manželstvo / Zakonska zveza / Avioliitto / Giftermål |
| --- | --- |

—

Há:
  Házasság / Marriage / Mariage / Eheschlieβung / брак / Matrimonio / Manželství / Gift / Abielu / Γάμος / Pósadh / Brak / Matrimonio / Laulība / Santuoka / Żwieġ / huwelijk / związek małżeński / Casamento / Căsătorie / Manželstvo / Zakonska zveza / Avioliitto / Giftermål

| — | Bej:
  Bejegyzett élettársi kapcsolat / Registered Partnership / Partenariat enregistré / Eingetragene Partnerschaft / регистрирано партньорство / Unión registrada / Registrované partnerství / Registreret partnerskab / Registreeritud partnerlus / Καταχωρισμένη συμβίωση / Páirtnéireacht Chláraithe / Registrirano partnerstvo / Unione registrata / Reģistrētas partnerattiecības / Registruota partnerystė / Unjoni Rreġistrata / geregistreerd partnerschap / zarejestrowany związek partnerski / Parceria registada / Parteneriat înregistrat / Registrované partnerstvo / Registrirana partnerska skupnost / Rekisteröity parisuhde / Registrerat partnerskap |
| --- | --- |

—

Bej:
  Bejegyzett élettársi kapcsolat / Registered Partnership / Partenariat enregistré / Eingetragene Partnerschaft / регистрирано партньорство / Unión registrada / Registrované partnerství / Registreret partnerskab / Registreeritud partnerlus / Καταχωρισμένη συμβίωση / Páirtnéireacht Chláraithe / Registrirano partnerstvo / Unione registrata / Reģistrētas partnerattiecības / Registruota partnerystė / Unjoni Rreġistrata / geregistreerd partnerschap / zarejestrowany związek partnerski / Parceria registada / Parteneriat înregistrat / Registrované partnerstvo / Registrirana partnerska skupnost / Rekisteröity parisuhde / Registrerat partnerskap

| — | Kü:
  Különválás / Legal separation / Séparation de corps / Trennung ohne Auflösung des Ehebandes / законна раздяла / Separación judicial / Rozluka / Separeret / Lahuselu / Δικαστικός χωρισμός / Scaradh Dlíthiúil /Zakonska rastava / Separazione personale / Laulāto atšķiršana / Gyvenimas skyrium (separacija) / Separazzjoni legali / scheiding van tafel en bed / separacja prawna / Separação legal / Separare de drept / Súdna rozluka / Prenehanje življenjske skupnosti / Asumusero / Hemskillnad |
| --- | --- |

—

Kü:
  Különválás / Legal separation / Séparation de corps / Trennung ohne Auflösung des Ehebandes / законна раздяла / Separación judicial / Rozluka / Separeret / Lahuselu / Δικαστικός χωρισμός / Scaradh Dlíthiúil /Zakonska rastava / Separazione personale / Laulāto atšķiršana / Gyvenimas skyrium (separacija) / Separazzjoni legali / scheiding van tafel en bed / separacja prawna / Separação legal / Separare de drept / Súdna rozluka / Prenehanje življenjske skupnosti / Asumusero / Hemskillnad

| — | Hfb:
  Házasság felbontása / Divorce / Divorce / Scheidung / развод / Divorcio / Rozvod / Skilt / Lahutus / Διαζύγιο / Colscaradh / Razvod /Divorzio / Laulības šķiršana / Santuokos nutraukimas / Divorzju / echtscheiding / rozwód / Divórcio / Divorț / Rozvod / Razveza zakonske zveze / Avioero / Skilsmässa |
| --- | --- |

—

Hfb:
  Házasság felbontása / Divorce / Divorce / Scheidung / развод / Divorcio / Rozvod / Skilt / Lahutus / Διαζύγιο / Colscaradh / Razvod /Divorzio / Laulības šķiršana / Santuokos nutraukimas / Divorzju / echtscheiding / rozwód / Divórcio / Divorț / Rozvod / Razveza zakonske zveze / Avioero / Skilsmässa

| — | Ér:
  Érvénytelenítés / Annulment / Annulation / Nichtigerklärung / унищожаване / Anulación / Zrušení / Ophævelse af ægteskab / Tühistamine / Ακύρωση / Neamhniú pósta / Poništenje / Annullamento / Laulības atzīšana par neesošu / Pripažinimas negaliojančia / Annullament / nietigverklaring / anulowanie / Anulação / Anulare / Anulovanie / Razveljavitev zakonske zveze / Mitätöinti / Annullering |
| --- | --- |

—

Ér:
  Érvénytelenítés / Annulment / Annulation / Nichtigerklärung / унищожаване / Anulación / Zrušení / Ophævelse af ægteskab / Tühistamine / Ακύρωση / Neamhniú pósta / Poništenje / Annullamento / Laulības atzīšana par neesošu / Pripažinimas negaliojančia / Annullament / nietigverklaring / anulowanie / Anulação / Anulare / Anulovanie / Razveljavitev zakonske zveze / Mitätöinti / Annullering

| — | Ha:
  Halál / Death / Décès / Tod / смърт / Defunción / Úmrtí / Død / Surm / Θάνατος / Bás / Smrt / Decesso / Nāve / Mirtis / Mewt / overlijden / zgon / Óbito / Deces / Úmrtie / Smrt / Kuolema / Dödsfall |
| --- | --- |

—

Ha:
  Halál / Death / Décès / Tod / смърт / Defunción / Úmrtí / Død / Surm / Θάνατος / Bás / Smrt / Decesso / Nāve / Mirtis / Mewt / overlijden / zgon / Óbito / Deces / Úmrtie / Smrt / Kuolema / Dödsfall

| — | Féh:
  Férj halála / Death of the husband / Décès du mari / Tod des Ehemanns / смърт на съпруга / Defunción del esposo / Úmrtí manžela / Ægtefælles (mand) død / Abikaasa surm (M) / Θάνατος του συζύγου / Bás an fhir chéile / Smrt supruga / Decesso del marito / Vīra nāve / Vyro mirtis / Mewt tar-raġel / overlijden van echtgenoot / zgon współmałżonka / Óbito do cônjuge masculino / Decesul soțului / Úmrtie manžela / Smrt moža / Aviomiehen kuolema / Makes dödsfall |
| --- | --- |

—

Féh:
  Férj halála / Death of the husband / Décès du mari / Tod des Ehemanns / смърт на съпруга / Defunción del esposo / Úmrtí manžela / Ægtefælles (mand) død / Abikaasa surm (M) / Θάνατος του συζύγου / Bás an fhir chéile / Smrt supruga / Decesso del marito / Vīra nāve / Vyro mirtis / Mewt tar-raġel / overlijden van echtgenoot / zgon współmałżonka / Óbito do cônjuge masculino / Decesul soțului / Úmrtie manžela / Smrt moža / Aviomiehen kuolema / Makes dödsfall

| — | Feh:
  Feleség halála / Death of the Wife / Décès de la femme / Tod der Ehefrau / смърт на съпругата / Defunción de la esposa / Úmrtí manželky / Ægtefælles (kone) død / Abikaasa surm (F) / Θάνατος της συζύγου / Bás na mná céile /Smrt supruge / Decesso della moglie / Sievas nāve / Žmonos mirtis / Mewt tal-mara / overlijden van echtgenote / zgon współmałżonki / Óbito do cônjuge feminino / Decesul soției / Úmrtie manželky / Smrt žene / Vaimon kuolema / Makas dödsfall |
| --- | --- |

—

Feh:
  Feleség halála / Death of the Wife / Décès de la femme / Tod der Ehefrau / смърт на съпругата / Defunción de la esposa / Úmrtí manželky / Ægtefælles (kone) død / Abikaasa surm (F) / Θάνατος της συζύγου / Bás na mná céile /Smrt supruge / Decesso della moglie / Sievas nāve / Žmonos mirtis / Mewt tal-mara / overlijden van echtgenote / zgon współmałżonki / Óbito do cônjuge feminino / Decesul soției / Úmrtie manželky / Smrt žene / Vaimon kuolema / Makas dödsfall

| 1 | ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE / ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LE MARIAGE / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – EHESCHLIEßUNG/ МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА БРАК / IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO AL MATRIMONIO / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU PRO MANŽELSTVÍ / FLERSPROGET EU-STANDARDVIELSESATTEST / ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM ABIELU KOHTA / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΟΝ ΓΑΜΟ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE PÓSADH /MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO AL MATRIMONIO / ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ LAULĪBU / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL SANTUOKOS / TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY HÁZASSÁG TEKINTETÉBEN / FORMOLA MULTILINGWA STANDARD TAL-UE DWAR ŻWIEĠ / MEERTALIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE HUWELIJK / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ZAWARCIA ZWIĄZKU MAŁŻEŃSKIEGO / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI FORMULAR EU-a KOJI SE ODNOSI NA BRAK / FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO AO CASAMENTO / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND CĂSĂTORIA / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA UZAVRETIA MANŽELSTVA / STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI S SKLENITVIJO ZAKONSKE ZVEZE / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – AVIOLIITTO / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE GIFTERMÅL |
| 4 | DATE ET LIEU DU MARIAGE / TAG UND ORT DES EINTRAGS / ДАТА И МЯСТО НА СКЛЮЧВАНЕ НА БРАКА / FECHA Y LUGAR DE MATRIMONIO / DATUM A MÍSTO UZAVŘENÍ MANŽELSTVÍ / VIELSESDATO- OG STED / ABIELLUMISE KUUPÄEV JA KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΤΟΥ ΓΑΜΟΥ / DÁTA AGUS IONAD AN PHÓSTA / DAN I MJESTO SKLAPANJA BRAKA / DATA E LUOGO DI MATRIMONIO / LAULĪBAS NOSLĒGŠANAS DATUMS UN VIETA / SANTUOKOS DATA IR VIETA / HÁZASSÁGKÖTÉS IDEJE ÉS HELYE / DATA U POST TAŻ-ŻWIEĠ / DATUM EN PLAATS VAN HUWELIJK / DATA I MIEJSCE ZAWARCIA ZWIĄZKU MAŁŻEŃSKIEGO / DATA E LOCAL DO CASAMENTO / DATA ŞI LOCUL CĂSĂTORIEI / DÁTUM A MIESTO UZAVRETIA MANŽELSTVA / DATUM IN KRAJ SKLENITVE ZAKONSKE ZVEZE / AVIOLIITON SOLMIMISAIKA JA –PAIKKA / GIFTERMÅLSDATUM OCH GIFTERMÅLSORT |
| 5 | ÉPOUX A / EHEPARTNER A / СЪПРУГ A / CÓNYUGE A / MANŽEL/KA A / ÆGTEFÆLLE A / ABIKAASA A / ΣΥΖΥΓΟΣ Α / CÉILE A / BRAČNI DRUG A / CONIUGE A / LAULĀTAIS A / SUTUOKTINIS A / „A” HÁZASTÁRS / KONJUĠI A / ECHTGENOOT/-GENOTE A / MAŁŻONEK A / COÕNJUGE A / SOŢUL/SOŢIA A / MANŽEL A / ZAKONEC A / PUOLISO A / MAKE A |
| 6 | ÉPOUX B / EHEPARTNER B / / СЪПРУГ В / CÓNYUGE B / MANŽEL/KA B / ÆGTEFÆLLE B / ABIKAASA B / ΣΥΖΥΓΟΣ Β / CÉILE B / BRAČNI DRUG B / CONIUGE B / LAULĀTAIS B / SUTUOKTINIS B / „B” HÁZASTÁRS / KONJUĠI B / ECHTGENOOT/-GENOTE B / MAŁŻONEK B / CÕNJUGE B / SOŢUL/SOŢIA B / MANŽEL B / ZAKONEC B / PUOLISO B / MAKE B |
| 7 | NOM ANTÉRIEUR AU MARIAGE / NAME VOR DER EHESCHLIEßUNG / ФАМИЛНО ИМЕ ПРЕДИ БРАКА / APELLIDO(S) ANTES DEL MATRIMONIO / PŘÍJMENÍ PŘED UZAVŘENÍM MANŽELSTVÍ / EFTERNAVN FØR INDGÅELSE AF ÆGTESKAB / PEREKONNANIMI ENNE ABIELLUMIST / ΕΠΩΝΥΜΟ ΠΡΙΝ ΑΠΟ ΤΟ ΓΑΜΟ / SLOINNE ROIMH PHÓSADH / DJEVOJAČKO PREZIME / COGNOME PRIMA DEL MATRIMONIO / UZVĀRDS PIRMS LAULĪBAS NOSLĒGŠANAS / PAVARDĖ IKI SANTUOKOS SUDARYMO / HÁZASSÁGKÖTÉS ELŐTTI CSALÁDI NÉV / KUNJOM QABEL IŻ-ŻWIEĠ / NAAM VÓÓR HET HUWELIJK / NAZWISKO PRZED ZAWARCIEM ZWIĄZKU MAŁŻEŃSKIEGO / APELIDO ANTERIOR AO CASAMENTO / NUMELE DINAINTEA CĂSĂTORIEI / PRIEZVISKO ZA SLOBODNA / PRIIMEK PRED SKLENITVIJO ZAKONSKE ZVEZE / SUKUNIMI ENNEN AVIOLIITTOA / EFTERNAMN FÖRE GIFTERMÅLET |
| 8 | PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ/ΟΝΟΜΑΤΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOMÉPRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN |
| 9 | SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN |
| 10 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG –STED / KUUPÄEV JA KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ / DATA U POST TAT-TWELID / GEBOORTEDATUM EN –PLAATS / DATA I MIEJSCE URODZIN / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 11 | NOM POSTÉRIEUR AU MARIAGE / NAME NACH DER EHESCHLIEßUNG / ФАМИЛНО ИМЕ СЛЕД СКЛЮЧВАНЕ НА БРАКА / APELLIDO(S) TRAS EL MATRIMONIO / PŘÍJMENÍ PO UZAVŘENÍ MANŽELSTVÍ / EFTERNAVN EFTER INDGÅELSE AF ÆGTESKAB / PEREKONNANIMI PÄRAST ABIELLUMIST / ΕΠΩΝΥΜΟ ΜΕΤΑ ΤΟΝ ΓΑΜΟ / SLOINNE TAR ÉIS AN PHÓSTA / PREZIME NAKON SKLAPANJA BRAKA / COGNOME DOPO IL MATRIMONIO / UZVĀRDS PĒC LAULĪBAS NOSLĒGŠANAS / PAVARDĖ PO SANTUOKOS SUDARYMO / HÁZASSÁGKÖTÉS UTÁNI NÉV / KUNJOM WARA Ż-ŻWIEĠ / NAAM NA HET HUWELIJK / NAZWISKO PO ZAWARCIU ZWIĄZKU MAŁŻEŃSKIEGO / APELIDO POSTERIOR AO CASAMENTO / NUMELEDUPĂ CĂSĂTORIE / PRIEZVISKO PO UZAVRETÍ MANŽELSTVA / PRIIMEK PO SKLENITVI ZAKONSKE ZVEZE / SUKUNIMI AVIOLIITON SOLMIMISEN JÄLKEEN / EFTERNAMN EFTER GIFTERMÅLET |
| 12 | RÉSIDENCE HABITUELLE / ORT DES GEWÖHNLICHEN AUFENTHALTS / ОБИЧАЙНО МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ / DOMICILIO HABITUAL / OBVYKLÉ BYDLIŠTĚ / SÆDVANLIG BOPÆLSADRESSE / ALALINE ELUKOHT / ΣΥΝΗΘΗΣ ΔΙΑΜΟΝΗ / GNÁTHÁIT CHÓNAITHE / MJESTO PREBIVALIŠTA / RESIDENZA ABITUALE / PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA / NUOLATINĖ GYVENAMOJI VIETA / SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY / RESIDENZA NORMALI / WOONPLAATS / MIEJSCE ZWYKŁEGO POBYTU / RESIDÊNCIA HABITUAL / REŞEDINŢA OBIŞNUITĂ / MIESTO OBVYKLÉHO POBYTU / OBIČAJNO PREBIVALIŠČE / ASUINPAIKKA / HEMVIST |
| 13 | AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE / ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG / ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА / OTROS DATOS DEL REGISTRO / DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU / ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN / MUU TEAVE / ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ / SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN / OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU / ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE / CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU / KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS / EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK / PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI / ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE / INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ / OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO / ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA / INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU / DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE / MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA / ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN |
| 14 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE / ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LE MARIAGE / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – EHESCHLIEßUNG/ МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА БРАК / IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO AL MATRIMONIO / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU PRO MANŽELSTVÍ / FLERSPROGET EU-STANDARDVIELSESATTEST / ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM ABIELU KOHTA / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΟΝ ΓΑΜΟ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE PÓSADH /MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO AL MATRIMONIO / ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ LAULĪBU / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL SANTUOKOS / TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY HÁZASSÁG TEKINTETÉBEN / FORMOLA MULTILINGWA STANDARD TAL-UE DWAR ŻWIEĠ / MEERTALIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE HUWELIJK / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ZAWARCIA ZWIĄZKU MAŁŻEŃSKIEGO / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI FORMULAR EU-a KOJI SE ODNOSI NA BRAK / FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO AO CASAMENTO / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND CĂSĂTORIA / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA UZAVRETIA MANŽELSTVA / STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI S SKLENITVIJO ZAKONSKE ZVEZE / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – AVIOLIITTO / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE GIFTERMÅL

4

DATE ET LIEU DU MARIAGE / TAG UND ORT DES EINTRAGS / ДАТА И МЯСТО НА СКЛЮЧВАНЕ НА БРАКА / FECHA Y LUGAR DE MATRIMONIO / DATUM A MÍSTO UZAVŘENÍ MANŽELSTVÍ / VIELSESDATO- OG STED / ABIELLUMISE KUUPÄEV JA KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΤΟΥ ΓΑΜΟΥ / DÁTA AGUS IONAD AN PHÓSTA / DAN I MJESTO SKLAPANJA BRAKA / DATA E LUOGO DI MATRIMONIO / LAULĪBAS NOSLĒGŠANAS DATUMS UN VIETA / SANTUOKOS DATA IR VIETA / HÁZASSÁGKÖTÉS IDEJE ÉS HELYE / DATA U POST TAŻ-ŻWIEĠ / DATUM EN PLAATS VAN HUWELIJK / DATA I MIEJSCE ZAWARCIA ZWIĄZKU MAŁŻEŃSKIEGO / DATA E LOCAL DO CASAMENTO / DATA ŞI LOCUL CĂSĂTORIEI / DÁTUM A MIESTO UZAVRETIA MANŽELSTVA / DATUM IN KRAJ SKLENITVE ZAKONSKE ZVEZE / AVIOLIITON SOLMIMISAIKA JA –PAIKKA / GIFTERMÅLSDATUM OCH GIFTERMÅLSORT

5

ÉPOUX A / EHEPARTNER A / СЪПРУГ A / CÓNYUGE A / MANŽEL/KA A / ÆGTEFÆLLE A / ABIKAASA A / ΣΥΖΥΓΟΣ Α / CÉILE A / BRAČNI DRUG A / CONIUGE A / LAULĀTAIS A / SUTUOKTINIS A / „A” HÁZASTÁRS / KONJUĠI A / ECHTGENOOT/-GENOTE A / MAŁŻONEK A / COÕNJUGE A / SOŢUL/SOŢIA A / MANŽEL A / ZAKONEC A / PUOLISO A / MAKE A

6

ÉPOUX B / EHEPARTNER B / / СЪПРУГ В / CÓNYUGE B / MANŽEL/KA B / ÆGTEFÆLLE B / ABIKAASA B / ΣΥΖΥΓΟΣ Β / CÉILE B / BRAČNI DRUG B / CONIUGE B / LAULĀTAIS B / SUTUOKTINIS B / „B” HÁZASTÁRS / KONJUĠI B / ECHTGENOOT/-GENOTE B / MAŁŻONEK B / CÕNJUGE B / SOŢUL/SOŢIA B / MANŽEL B / ZAKONEC B / PUOLISO B / MAKE B

7

NOM ANTÉRIEUR AU MARIAGE / NAME VOR DER EHESCHLIEßUNG / ФАМИЛНО ИМЕ ПРЕДИ БРАКА / APELLIDO(S) ANTES DEL MATRIMONIO / PŘÍJMENÍ PŘED UZAVŘENÍM MANŽELSTVÍ / EFTERNAVN FØR INDGÅELSE AF ÆGTESKAB / PEREKONNANIMI ENNE ABIELLUMIST / ΕΠΩΝΥΜΟ ΠΡΙΝ ΑΠΟ ΤΟ ΓΑΜΟ / SLOINNE ROIMH PHÓSADH / DJEVOJAČKO PREZIME / COGNOME PRIMA DEL MATRIMONIO / UZVĀRDS PIRMS LAULĪBAS NOSLĒGŠANAS / PAVARDĖ IKI SANTUOKOS SUDARYMO / HÁZASSÁGKÖTÉS ELŐTTI CSALÁDI NÉV / KUNJOM QABEL IŻ-ŻWIEĠ / NAAM VÓÓR HET HUWELIJK / NAZWISKO PRZED ZAWARCIEM ZWIĄZKU MAŁŻEŃSKIEGO / APELIDO ANTERIOR AO CASAMENTO / NUMELE DINAINTEA CĂSĂTORIEI / PRIEZVISKO ZA SLOBODNA / PRIIMEK PRED SKLENITVIJO ZAKONSKE ZVEZE / SUKUNIMI ENNEN AVIOLIITTOA / EFTERNAMN FÖRE GIFTERMÅLET

8

PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ/ΟΝΟΜΑΤΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOMÉPRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN

9

SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN

10

DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG –STED / KUUPÄEV JA KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ / DATA U POST TAT-TWELID / GEBOORTEDATUM EN –PLAATS / DATA I MIEJSCE URODZIN / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

11

NOM POSTÉRIEUR AU MARIAGE / NAME NACH DER EHESCHLIEßUNG / ФАМИЛНО ИМЕ СЛЕД СКЛЮЧВАНЕ НА БРАКА / APELLIDO(S) TRAS EL MATRIMONIO / PŘÍJMENÍ PO UZAVŘENÍ MANŽELSTVÍ / EFTERNAVN EFTER INDGÅELSE AF ÆGTESKAB / PEREKONNANIMI PÄRAST ABIELLUMIST / ΕΠΩΝΥΜΟ ΜΕΤΑ ΤΟΝ ΓΑΜΟ / SLOINNE TAR ÉIS AN PHÓSTA / PREZIME NAKON SKLAPANJA BRAKA / COGNOME DOPO IL MATRIMONIO / UZVĀRDS PĒC LAULĪBAS NOSLĒGŠANAS / PAVARDĖ PO SANTUOKOS SUDARYMO / HÁZASSÁGKÖTÉS UTÁNI NÉV / KUNJOM WARA Ż-ŻWIEĠ / NAAM NA HET HUWELIJK / NAZWISKO PO ZAWARCIU ZWIĄZKU MAŁŻEŃSKIEGO / APELIDO POSTERIOR AO CASAMENTO / NUMELEDUPĂ CĂSĂTORIE / PRIEZVISKO PO UZAVRETÍ MANŽELSTVA / PRIIMEK PO SKLENITVI ZAKONSKE ZVEZE / SUKUNIMI AVIOLIITON SOLMIMISEN JÄLKEEN / EFTERNAMN EFTER GIFTERMÅLET

12

RÉSIDENCE HABITUELLE / ORT DES GEWÖHNLICHEN AUFENTHALTS / ОБИЧАЙНО МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ / DOMICILIO HABITUAL / OBVYKLÉ BYDLIŠTĚ / SÆDVANLIG BOPÆLSADRESSE / ALALINE ELUKOHT / ΣΥΝΗΘΗΣ ΔΙΑΜΟΝΗ / GNÁTHÁIT CHÓNAITHE / MJESTO PREBIVALIŠTA / RESIDENZA ABITUALE / PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA / NUOLATINĖ GYVENAMOJI VIETA / SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY / RESIDENZA NORMALI / WOONPLAATS / MIEJSCE ZWYKŁEGO POBYTU / RESIDÊNCIA HABITUAL / REŞEDINŢA OBIŞNUITĂ / MIESTO OBVYKLÉHO POBYTU / OBIČAJNO PREBIVALIŠČE / ASUINPAIKKA / HEMVIST

13

AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE / ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG / ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА / OTROS DATOS DEL REGISTRO / DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU / ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN / MUU TEAVE / ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ / SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN / OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU / ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE / CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU / KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS / EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK / PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI / ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE / INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ / OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO / ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA / INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU / DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE / MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA / ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN

14

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

IIIa. MELLÉKLET

| A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke | |
| --- | --- |

A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke

Image

| 1 | TAGÁLLAM | 2 | KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY VÁLÁS TEKINTETÉBEN |
| 4 | VÁLÁS IDEJE ÉS HELYE | | Na | | Hó | | Év |
| | | | | | | | | | |

1

TAGÁLLAM

2

KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG

3

TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY VÁLÁS TEKINTETÉBEN

4

VÁLÁS IDEJE ÉS HELYE

Na

Hó

Év

5

„A” HÁZASTÁRS/

6

„B” HÁZASTÁRS/

7

VÁLÁS ELŐTTI NÉV

8

UTÓNÉV (UTÓNEVEK)

9

NEM

10

SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

11

VÁLÁS UTÁNI NÉV

12

SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY

13

EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK

14

KIÁLLÍTÁS DÁTUMA

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

ALÁÍRÁS, PECSÉT

Jogi megjegyzés: Ezt a többnyelvű európai uniós formanyomtatványt, amely a kiállító tagállamban létező, megfelelő közokirat alternatívájaként igényelhető, a kiállító tagállam hatóságai adják ki. E formanyomtatvány nem érinti a neki megfelelő, a kiállító tagállam hatóságai által készített belföldi közokirat használatát. Ugyanolyan formális bizonyító erővel rendelkezik, mint a kiállító tagállambeli belföldi megfelelője, és felhasználása nem sértheti a társaságok vagy egyéb vállalkozások jogállásával és képviseletével kapcsolatos tagállami anyagi jogszabályokat.

JELMAGYARÁZAT / SYMBOLS / SYMBOLES / ZEICHEN / СИМВОЛИ / SÍMBOLOS / SYMBOLY / SYMBOLER / SÜMBOLID / ΣΥΜΒΟΛΑ / NODA / SIMBOLI / SIMBOLI / APZĪMĒJUMI / SIMBOLIAI / SIMBOLI / AFKORTINGEN / SKRÓT / SÍMBOLOS / SIMBOLURI / SYMBOLY / KRATICE / SYMBOLIT/ FÖRKLARINGAR

| — | Na:




  Nap / Da: Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá / Dan / Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag |
| --- | --- |

—

Na:

| — | Ho:




  Hónap / Mo: Month / Mois / Monat / месец / Mes / Měsíc / Måned / Kuu / Μήνας / Mí / Mjesec / Mese / mēnesis / mėnuo / Xahar / maand / miesiąc / Mês / Luna / Mesiac / Mesec / Kuukausi / Månad |
| --- | --- |

—

Ho:

| — | Év:




  Év / Ye: Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina / Anno / gads / metai / Sena / jaar/ rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År |
| --- | --- |

—

Év:

| — | Fé:




  Férfi / M: Masculine / Masculin / Männlich / мъжки / Masculino / Mužské / Mand / Mees / Άρρεν / Fireann / Muško / Maschile / Vīrietis / Vyras / Maskil / man / mężczyzna / Masculino / Masculin / Muž / Moški /Mies / Manligt |
| --- | --- |

—

Fé:

| — | Nő:




  Nő / F: Feminine / Féminin / Weiblich / женски / Femenino / Ženské / Kvinde / Naine / Θήλυ / Baineann / Žensko / Femminile / Sieviete / Moteris / Femminil / vrouw / kobieta / Feminino / Feminin / Žena /Ženska / Nainen / Kvinnligt |
| --- | --- |

—

Nő:

| — | Há:




  Házasság / Marriage / Mariage / Eheschlieβung / брак / Matrimonio / Manželství / Gift / Abielu / Γάμος /Pósadh / Brak /Matrimonio / Laulība / Santuoka / Żwieġ / huwelijk / związek małżeński / Casamento / Căsătorie / Manželstvo / Zakonska zveza / Avioliitto / Giftermål |
| --- | --- |

—

Há:

| — | Bej:




  Bejegyzett élettársi kapcsolat / Registered Partnership / Partenariat enregistré / Eingetragene Partnerschaft / регистрирано партньорство / Unión registrada / Registrované partnerství / Registreret partnerskab / Registreeritud partnerlus / Καταχωρισμένη συμβίωση / Páirtnéireacht Chláraithe / Registrirano partnerstvo / Unione registrata / Reģistrētaspartnerattiecības / Registruota partnerystė / Unjoni Rreġistrata /geregistreerd partnerschap / zarejestrowany związek partnerski / Parceria registada / Parteneriat înregistrat / Registrované partnerstvo / Registrirana partnerska skupnost / Rekisteröity parisuhde / Registrerat partnerskap |
| --- | --- |

—

Bej:

| — | Kü:




  Különválás / Legal separation / Séparation de corps / Trennung ohne Auflösung des Ehebandes / законнараздяла / Separación judicial / Rozluka / Separeret / Lahuselu / Δικαστικός χωρισμός / Scaradh Dlíthiúil / Zakonska rastava / Separazione personale / Laulāto atšķiršana / Gyvenimas skyrium (separacija) / Separazzjoni legali / scheiding van tafel en bed / separacja prawna / Separação legal / Separare de drept / Súdna rozluka / Prenehanje življenjske skupnosti / Asumusero / Hemskillnad |
| --- | --- |

—

Kü:

| — | Hfb:




  Házasság felbontása / Divorce / Divorce / Scheidung / развод / Divorcio / Rozvod / Skilt / Lahutus / Διαζύγιο / Colscaradh / Razvod / Divorzio / Laulības šķiršana / Santuokos nutraukimas / Divorzju / echtscheiding / rozwód / Divórcio / Divorț / Rozvod / Razveza zakonske zveze / Avioero / Skilsmässa |
| --- | --- |

—

Hfb:

| — | Ér:




  Érvénytelenítés / Annulment / Annulation / Nichtigerklärung / унищожаване / Anulación / Zrušení / Ophævelse afægteskab / Tühistamine / Ακύρωση / Neamhniú pósta / Poništenje / Annullamento / Laulības atzīšana par neesošu /Pripažinimas negaliojančia / Annullament / nietigverklaring / anulowanie / Anulação/ Anulare / Anulovanie / Razveljavitev zakonske zveze / Mitätöinti / Annullering |
| --- | --- |

—

Ér:

| — | Ha:




  Halál / Death / Décès / Tod / смърт / Defunción / Úmrtí / Død / Surm / Θάνατος / Bás / Smrt / Decesso / Nāve /Mirtis / Halál / Mewt / overlijden / zgon / Óbito / Deces / Úmrtie / Smrt / Kuolema / Dödsfall |
| --- | --- |

—

Ha:

| — | Féh:




  Férj halála / Death of the husband / Décès du mari / Tod des Ehemanns / смърт на съпруга / Defunción delesposo / Úmrtí manžela / Ægtefælles (mand) død / Abikaasa surm (M) / Θάνατος του συζύγου / Bás an fhir chéile /Smrt supruga / Decesso del marito / Vīra nāve / Vyro mirtis / Mewt tar-raġel / overlijden van echtgenoot / zgon współmałżonka / Óbito do cônjuge masculino / Decesul soțului / Úmrtie manžela / Smrt moža / Aviomiehen kuolema / Makes dödsfall |
| --- | --- |

—

Féh:

| — | Feh:




  Feleség halála / Death of the Wife / Décès de la femme / Tod der Ehefrau / смърт на съпругата / Defunción dela esposa / Úmrtí manželky / Ægtefælles (kone) død / Abikaasa surm (F) / Θάνατος της συζύγου / Bás na mná céile / Smrt supruge / Decesso della moglie / Sievas nāve / Žmonos mirtis / Mewt tal-mara / overlijden van echtgenote / zgon współmałżonki / Óbito do cônjuge feminino / Decesul soției / Úmrtie manželky / Smrt žene / Vaimon kuolema / Makas dödsfall |
| --- | --- |

—

Feh:

| 1 | ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU DIVORCE / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – SCHEIDUNG / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА РАЗВОД / UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO AL DIVORCIO / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE ROZVODU / FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE SKILSMISSE / LAHUTUST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟ ΔΙΑΖΥΓΙΟ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE COLSCARADH / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – RAZVOD / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO AL DIVORZIO / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL SKYRYBŲ / EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ LAULĪBAS ŠĶIRŠANU / TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY VÁLÁS TEKINTETÉBEN / FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR ID-DIVORZJU / MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE ECHTSCHEIDING / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ROZWODU / FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO AO DIVÓRCIO / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND DIVORŢUL / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ROZVODU / VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O RAZVEZI ZAKONSKE ZVEZE / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – AVIOERO / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE SKILSMÄSSA |
| 4 | DATE ET LIEU DU DIVORCE / TAG UND ORT DER SCHEIDUNG / ДАТА И МЯСТО НА РАЗВОДА / FECHA Y LUGAR DEL DIVORCIO / DATUM A MÍSTO ROZVODU / DATO OG STED FOR SKILSMISSEN / LAHUTUSE KUUPÄEV JA KOHT / HΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΔΙΑΖΥΓΙΟΥ / DÁTA AGUS ÁIT AN CHOLSCARTHA / DATUM I MJESTO RAZVODA / DATA E LUOGO DEL DIVORZIO / SKYRYBŲ DATA IR VIETA / LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS DATUMS UN VIETA / VÁLÁS IDEJE ÉS HELYE / DATA U POST TAD-DIVORZJU / DATUM EN PLAATS VAN DE ECHTSCHEIDING / DATA I MIEJSCE ROZWODU / DATA E LOCAL DO DIVÓRCIO / DATA ŞI LOCUL DIVORŢULUI / DÁTUM A MIESTO ROZVODU / DATUM IN KRAJ RAZVEZE / AVIOERON VOIMAANTULOPÄIVÄ JA PAIKKA / DATUM OCH ORT FÖR SKILSMÄSSA |
| 5 | CONJOINT A / EHEPARTNER A / СЪПРУГ A / CÓNYUGE A / MANŽEL / ÆGTEFÆLLE A / ABIKAASA A / ΣΥΖΥΓΟΣ Α / CÉILE A / BRAČNI PARTNER A / CONIUGE A / LAULĀTAIS A / SUTUOKTINIS A / „A” HÁZASTÁRS / KONJUĠI A / ECHTGENOOT/-GENOTE A / MAŁŻONEK A / COÕNJUGE A / SOŢUL/SOŢIA A / MANŽEL A / ZAKONEC A / PUOLISO A / MAKE A |
| 6 | CONJOINT B / EHEPARTNER B / СЪПРУГ В / CÓNYUGE B / MANŽELKA / ÆGTEFÆLLE B / ABIKAASA B / ΣΥΖΥΓΟΣ Β / CÉILE B / BRAČNI PARTNER B / CONIUGE B / LAULĀTAIS B / SUTUOKTINIS B / „B” HÁZASTÁRS / KONJUĠI B / ECHTGENOOT/-GENOTE B / MAŁŻONEK B / CÕNJUGE B / SOŢUL/SOŢIA B / MANŽEL B / ZAKONEC B / PUOLISO B / MAKE B |
| 7 | NOM ANTÉRIEUR AU DIVORCE / NAME VOR DER SCHEIDUNG / ИМЕ ПРЕДИ РАЗВОДА / NOMBRE ANTES DEL DIVORCIO / JMÉNO PŘED ROZVODEM / NAVN FØR SKILSMISSEN / LAHUTUSE-EELNE NIMI / ΌΝΟΜΑ ΠΡΙΝ ΤΟ ΔΙΑΖΥΓΙΟ / SLOINNE ROIMH AN GCOLSCARADH / PREZIME PRIJE RAZVODA / NOME ANTERIORMENTE AL DIVORZIO / PAVARDĖ PRIEŠ SKYRYBAS / VĀRDS PIRMS LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS / VÁLÁS ELŐTTI NÉV / ISEM QABEL ID-DIVORZJU / NAAM VOOR DE ECHTSCHEIDING / NAZWISKO PRZED ROZWODEM / APELIDO ANTERIOR AO DIVÓRCIO / NUMELE ÎNAINTE DE DIVORŢ / MENO PRED ROZVODOM / IME PRED RAZVEZO / SUKUNIMI ENNEN AVIOEROA / EFTERNAMN FÖRE SKILSMÄSSA |
| 8 | PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN |
| 9 | SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SPOL / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN |
| 10 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 11 | NOM POSTÉRIEUR AU DIVORCE / NAME NACH DER SCHEIDUNG / ИМЕ СЛЕД РАЗВОДА / NOMBRE DESPUÉS DEL DIVORCIO / JMÉNO PO ROZVODU / NAVN EFTER SKILSMISSEN/ LAHUTUSEJÄRGNE NIMI / ΌΝΟΜΑ ΜΕΤΑ ΤΟ ΔΙΑΖΥΓΙΟ / SLOINNE I NDIAIDH AN CHOLSCARTHA / PREZIME NAKON RAZVODA / NOME SUCCESSIVAMENTE AL DIVORZIO / PAVARDĖ PO SKYRYBŲ / VĀRDS PĒC LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS / VÁLÁS UTÁNI NÉV / ISEM WARA D-DIVORZJU / NAAM NA DE ECHTSCHEIDING / NAZWISKO PO ROZWODZIE / APELIDO POSTERIOR AO DIVÓRCIO / NUMELE DUPĂ DIVORŢ / MENO PO ROZVODE / IME PO RAZVEZI / SUKUNIMI AVIOERON JÄLKEEN / EFTERNAMN EFTER SKILSMÄSSA |
| 12 | RÉSIDENCE HABITUELLE / ORT DES GEWÖHNLICHEN AUFENTHALTS / ОБИЧАЙНО МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ / DOMICILIO HABITUAL / OBVYKLÉ BYDLIŠTĚ / SÆDVANLIG BOPÆLSADRESSE / ALALINE ELUKOHT / ΣΥΝΗΘΗΣ ΔΙΑΜΟΝΗ / GNÁTHÁIT CHÓNAITHE / MJESTO PREBIVALIŠTA / RESIDENZA ABITUALE / PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA / NUOLATINĖ GYVENAMOJI VIETA / SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY / RESIDENZA NORMALI / WOONPLAATS / MIEJSCE ZWYKŁEGO POBYTU / RESIDÊNCIA HABITUAL / REŞEDINŢA OBIŞNUITĂ / MIESTO OBVYKLÉHO POBYTU / OBIČAJNO PREBIVALIŠČE / ASUINPAIKKA / HEMVIST |
| 13 | AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE / ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG / ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА / OTROS DATOS DEL REGISTRO / DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU / ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN / MUU TEAVE / ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ / SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN / OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU / ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE / CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU / KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS / EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK / PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI / ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE / INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ / OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO / ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA / INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU / DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE / MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA / ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN |
| 14 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU DIVORCE / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – SCHEIDUNG / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА РАЗВОД / UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO AL DIVORCIO / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE ROZVODU / FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE SKILSMISSE / LAHUTUST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΟ ΔΙΑΖΥΓΙΟ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE COLSCARADH / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – RAZVOD / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO AL DIVORZIO / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL SKYRYBŲ / EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ LAULĪBAS ŠĶIRŠANU / TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY VÁLÁS TEKINTETÉBEN / FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR ID-DIVORZJU / MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE ECHTSCHEIDING / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ROZWODU / FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO AO DIVÓRCIO / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND DIVORŢUL / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ROZVODU / VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O RAZVEZI ZAKONSKE ZVEZE / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – AVIOERO / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE SKILSMÄSSA

4

DATE ET LIEU DU DIVORCE / TAG UND ORT DER SCHEIDUNG / ДАТА И МЯСТО НА РАЗВОДА / FECHA Y LUGAR DEL DIVORCIO / DATUM A MÍSTO ROZVODU / DATO OG STED FOR SKILSMISSEN / LAHUTUSE KUUPÄEV JA KOHT / HΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΔΙΑΖΥΓΙΟΥ / DÁTA AGUS ÁIT AN CHOLSCARTHA / DATUM I MJESTO RAZVODA / DATA E LUOGO DEL DIVORZIO / SKYRYBŲ DATA IR VIETA / LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS DATUMS UN VIETA / VÁLÁS IDEJE ÉS HELYE / DATA U POST TAD-DIVORZJU / DATUM EN PLAATS VAN DE ECHTSCHEIDING / DATA I MIEJSCE ROZWODU / DATA E LOCAL DO DIVÓRCIO / DATA ŞI LOCUL DIVORŢULUI / DÁTUM A MIESTO ROZVODU / DATUM IN KRAJ RAZVEZE / AVIOERON VOIMAANTULOPÄIVÄ JA PAIKKA / DATUM OCH ORT FÖR SKILSMÄSSA

5

CONJOINT A / EHEPARTNER A / СЪПРУГ A / CÓNYUGE A / MANŽEL / ÆGTEFÆLLE A / ABIKAASA A / ΣΥΖΥΓΟΣ Α / CÉILE A / BRAČNI PARTNER A / CONIUGE A / LAULĀTAIS A / SUTUOKTINIS A / „A” HÁZASTÁRS / KONJUĠI A / ECHTGENOOT/-GENOTE A / MAŁŻONEK A / COÕNJUGE A / SOŢUL/SOŢIA A / MANŽEL A / ZAKONEC A / PUOLISO A / MAKE A

6

CONJOINT B / EHEPARTNER B / СЪПРУГ В / CÓNYUGE B / MANŽELKA / ÆGTEFÆLLE B / ABIKAASA B / ΣΥΖΥΓΟΣ Β / CÉILE B / BRAČNI PARTNER B / CONIUGE B / LAULĀTAIS B / SUTUOKTINIS B / „B” HÁZASTÁRS / KONJUĠI B / ECHTGENOOT/-GENOTE B / MAŁŻONEK B / CÕNJUGE B / SOŢUL/SOŢIA B / MANŽEL B / ZAKONEC B / PUOLISO B / MAKE B

7

NOM ANTÉRIEUR AU DIVORCE / NAME VOR DER SCHEIDUNG / ИМЕ ПРЕДИ РАЗВОДА / NOMBRE ANTES DEL DIVORCIO / JMÉNO PŘED ROZVODEM / NAVN FØR SKILSMISSEN / LAHUTUSE-EELNE NIMI / ΌΝΟΜΑ ΠΡΙΝ ΤΟ ΔΙΑΖΥΓΙΟ / SLOINNE ROIMH AN GCOLSCARADH / PREZIME PRIJE RAZVODA / NOME ANTERIORMENTE AL DIVORZIO / PAVARDĖ PRIEŠ SKYRYBAS / VĀRDS PIRMS LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS / VÁLÁS ELŐTTI NÉV / ISEM QABEL ID-DIVORZJU / NAAM VOOR DE ECHTSCHEIDING / NAZWISKO PRZED ROZWODEM / APELIDO ANTERIOR AO DIVÓRCIO / NUMELE ÎNAINTE DE DIVORŢ / MENO PRED ROZVODOM / IME PRED RAZVEZO / SUKUNIMI ENNEN AVIOEROA / EFTERNAMN FÖRE SKILSMÄSSA

8

PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN

9

SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SPOL / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN

10

DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

11

NOM POSTÉRIEUR AU DIVORCE / NAME NACH DER SCHEIDUNG / ИМЕ СЛЕД РАЗВОДА / NOMBRE DESPUÉS DEL DIVORCIO / JMÉNO PO ROZVODU / NAVN EFTER SKILSMISSEN/ LAHUTUSEJÄRGNE NIMI / ΌΝΟΜΑ ΜΕΤΑ ΤΟ ΔΙΑΖΥΓΙΟ / SLOINNE I NDIAIDH AN CHOLSCARTHA / PREZIME NAKON RAZVODA / NOME SUCCESSIVAMENTE AL DIVORZIO / PAVARDĖ PO SKYRYBŲ / VĀRDS PĒC LAULĪBAS ŠĶIRŠANAS / VÁLÁS UTÁNI NÉV / ISEM WARA D-DIVORZJU / NAAM NA DE ECHTSCHEIDING / NAZWISKO PO ROZWODZIE / APELIDO POSTERIOR AO DIVÓRCIO / NUMELE DUPĂ DIVORŢ / MENO PO ROZVODE / IME PO RAZVEZI / SUKUNIMI AVIOERON JÄLKEEN / EFTERNAMN EFTER SKILSMÄSSA

12

RÉSIDENCE HABITUELLE / ORT DES GEWÖHNLICHEN AUFENTHALTS / ОБИЧАЙНО МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ / DOMICILIO HABITUAL / OBVYKLÉ BYDLIŠTĚ / SÆDVANLIG BOPÆLSADRESSE / ALALINE ELUKOHT / ΣΥΝΗΘΗΣ ΔΙΑΜΟΝΗ / GNÁTHÁIT CHÓNAITHE / MJESTO PREBIVALIŠTA / RESIDENZA ABITUALE / PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA / NUOLATINĖ GYVENAMOJI VIETA / SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY / RESIDENZA NORMALI / WOONPLAATS / MIEJSCE ZWYKŁEGO POBYTU / RESIDÊNCIA HABITUAL / REŞEDINŢA OBIŞNUITĂ / MIESTO OBVYKLÉHO POBYTU / OBIČAJNO PREBIVALIŠČE / ASUINPAIKKA / HEMVIST

13

AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE / ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG / ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА / OTROS DATOS DEL REGISTRO / DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU / ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN / MUU TEAVE / ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ / SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN / OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU / ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE / CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU / KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS / EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK / PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI / ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE / INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ / OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO / ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA / INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU / DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE / MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA / ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN

14

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Mód. 43]

IV. MELLÉKLET

| A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke | |
| --- | --- |

A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke

Image

| 1 | TAGÁLLAM | 2 | KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT TEKINTETÉBEN |
| 4 | BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT LÉTESÍTÉSÉNEK IDEJE ÉS HELYE | | Na | | Hó | | Év |
| | | | | | | | | | |

1

TAGÁLLAM

2

KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG

3

TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT TEKINTETÉBEN

4

BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT LÉTESÍTÉSÉNEK IDEJE ÉS HELYE

Na

Hó

Év

5

„A” HÁZASTÁRS/

6

„B” HÁZASTÁRS/

7

BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT LÉTESÍTÉSE ELŐTTI NÉV

8

UTÓNÉV (UTÓNEVEK)

9

NEM

10

SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

11

BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT LÉTESÍTÉSE UTÁNI NÉV

12

SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY

13

EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK

14

KIÁLLÍTÁS DÁTUMA

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

ALÁÍRÁS, PECSÉT

Jogi megjegyzés: Ezt a többnyelvű európai uniós formanyomtatványt, amely a kiállító tagállamban létező, megfelelő közokirat alternatívájaként igényelhető, a kiállító tagállam hatóságai adják ki. E formanyomtatvány nem érinti a neki megfelelő, a kiállító tagállam hatóságai által készített belföldi közokirat használatát. Ugyanolyan formális bizonyító erővel rendelkezik, mint a kiállító tagállambeli belföldi megfelelője, és felhasználása nem sértheti a tagállamok bejegyzett élettársi kapcsolatra vonatkozó anyagi jogszabályait.

JELMAGYARÁZAT / SYMBOLS / SYMBOLES / ZEICHEN / СИМВОЛИ / SÍMBOLOS / SYMBOLY / SYMBOLER / SÜMBOLID / ΣΥΜΒΟΛΑ / NODA / SIMBOLI / SIMBOLI / APZĪMĒJUMI / SIMBOLIAI / SIMBOLI / AFKORTINGEN / SKRÓT / SÍMBOLOS / SIMBOLURI / SYMBOLY / KRATICE / SYMBOLIT/ FÖRKLARINGAR

| — | Na:
  Nap / Da: Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá / Dan / Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag |
| --- | --- |

—

Na:
  Nap / Da: Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá / Dan / Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag

| — | Ho:
  Hónap / Mo: Month / Mois / Monat / месец / Mes / Měsíc / Måned / Kuu / Μήνας / Mí / Mjesec / Mese / mēnesis / mėnuo / Xahar / maand / miesiąc / Mês / Luna / Mesiac / Mesec / Kuukausi / Månad |
| --- | --- |

—

Ho:
  Hónap / Mo: Month / Mois / Monat / месец / Mes / Měsíc / Måned / Kuu / Μήνας / Mí / Mjesec / Mese / mēnesis / mėnuo / Xahar / maand / miesiąc / Mês / Luna / Mesiac / Mesec / Kuukausi / Månad

| — | Év:
  Év / Ye: Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina / Anno / gads / metai / Sena / jaar/ rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År |
| --- | --- |

—

Év:
  Év / Ye: Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina / Anno / gads / metai / Sena / jaar/ rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År

| — | Fé:
  Férfi / M: Masculine / Masculin / Männlich / мъжки / Masculino / Mužské / Mand / Mees / Άρρεν / Fireann / Muško / Maschile / Vīrietis / Vyras / Maskil / man / mężczyzna / Masculino / Masculin / Muž / Moški /Mies / Manligt– Nő: Nő / F: Feminine / Féminin / Weiblich / женски / Femenino / Ženské / Kvinde / Naine / Θήλυ / Baineann /Žensko / Femminile / Sieviete / Moteris / Femminil / vrouw / kobieta / Feminino / Feminin / Žena /Ženska / Nainen / Kvinnligt |
| --- | --- |

—

Fé:
  Férfi / M: Masculine / Masculin / Männlich / мъжки / Masculino / Mužské / Mand / Mees / Άρρεν / Fireann / Muško / Maschile / Vīrietis / Vyras / Maskil / man / mężczyzna / Masculino / Masculin / Muž / Moški /Mies / Manligt– Nő: Nő / F: Feminine / Féminin / Weiblich / женски / Femenino / Ženské / Kvinde / Naine / Θήλυ / Baineann /Žensko / Femminile / Sieviete / Moteris / Femminil / vrouw / kobieta / Feminino / Feminin / Žena /Ženska / Nainen / Kvinnligt

| — | Há:
  Házasság / Marriage / Mariage / Eheschlieβung / брак / Matrimonio / Manželství / Gift / Abielu / Γάμος /Pósadh / Brak /Matrimonio / Laulība / Santuoka / Żwieġ / huwelijk / związek małżeński / Casamento / Căsătorie / Manželstvo / Zakonska zveza / Avioliitto / Giftermål |
| --- | --- |

—

Há:
  Házasság / Marriage / Mariage / Eheschlieβung / брак / Matrimonio / Manželství / Gift / Abielu / Γάμος /Pósadh / Brak /Matrimonio / Laulība / Santuoka / Żwieġ / huwelijk / związek małżeński / Casamento / Căsătorie / Manželstvo / Zakonska zveza / Avioliitto / Giftermål

| — | Bej:
  Bejegyzett élettársi kapcsolat / Registered Partnership / Partenariat enregistré / Eingetragene Partnerschaft / регистрирано партньорство / Unión registrada / Registrované partnerství / Registreret partnerskab / Registreeritud partnerlus / Καταχωρισμένη συμβίωση / Páirtnéireacht Chláraithe / Registrirano partnerstvo / Unione registrata / Reģistrētaspartnerattiecības / Registruota partnerystė / Unjoni Rreġistrata /geregistreerd partnerschap / zarejestrowany związek partnerski / Parceria registada / Parteneriat înregistrat / Registrované partnerstvo / Registrirana partnerska skupnost / Rekisteröity parisuhde / Registrerat partnerskap |
| --- | --- |

—

Bej:
  Bejegyzett élettársi kapcsolat / Registered Partnership / Partenariat enregistré / Eingetragene Partnerschaft / регистрирано партньорство / Unión registrada / Registrované partnerství / Registreret partnerskab / Registreeritud partnerlus / Καταχωρισμένη συμβίωση / Páirtnéireacht Chláraithe / Registrirano partnerstvo / Unione registrata / Reģistrētaspartnerattiecības / Registruota partnerystė / Unjoni Rreġistrata /geregistreerd partnerschap / zarejestrowany związek partnerski / Parceria registada / Parteneriat înregistrat / Registrované partnerstvo / Registrirana partnerska skupnost / Rekisteröity parisuhde / Registrerat partnerskap

| — | Kü:
  Különválás / Legal separation / Séparation de corps / Trennung ohne Auflösung des Ehebandes / законнараздяла / Separación judicial / Rozluka / Separeret / Lahuselu / Δικαστικός χωρισμός / Scaradh Dlíthiúil / Zakonska rastava / Separazione personale / Laulāto atšķiršana / Gyvenimas skyrium (separacija) / Separazzjoni legali / scheiding van tafel en bed / separacja prawna / Separação legal / Separare de drept / Súdna rozluka / Prenehanje življenjske skupnosti / Asumusero / Hemskillnad |
| --- | --- |

—

Kü:
  Különválás / Legal separation / Séparation de corps / Trennung ohne Auflösung des Ehebandes / законнараздяла / Separación judicial / Rozluka / Separeret / Lahuselu / Δικαστικός χωρισμός / Scaradh Dlíthiúil / Zakonska rastava / Separazione personale / Laulāto atšķiršana / Gyvenimas skyrium (separacija) / Separazzjoni legali / scheiding van tafel en bed / separacja prawna / Separação legal / Separare de drept / Súdna rozluka / Prenehanje življenjske skupnosti / Asumusero / Hemskillnad

| — | Hfb:
  Házasság felbontása / Divorce / Divorce / Scheidung / развод / Divorcio / Rozvod / Skilt / Lahutus / Διαζύγιο / Colscaradh / Razvod / Divorzio / Laulības šķiršana / Santuokos nutraukimas / Divorzju / echtscheiding / rozwód / Divórcio / Divorț / Rozvod / Razveza zakonske zveze / Avioero / Skilsmässa |
| --- | --- |

—

Hfb:
  Házasság felbontása / Divorce / Divorce / Scheidung / развод / Divorcio / Rozvod / Skilt / Lahutus / Διαζύγιο / Colscaradh / Razvod / Divorzio / Laulības šķiršana / Santuokos nutraukimas / Divorzju / echtscheiding / rozwód / Divórcio / Divorț / Rozvod / Razveza zakonske zveze / Avioero / Skilsmässa

| — | Ér:
  Érvénytelenítés / Annulment / Annulation / Nichtigerklärung / унищожаване / Anulación / Zrušení / Ophævelse afægteskab / Tühistamine / Ακύρωση / Neamhniú pósta / Poništenje / Annullamento / Laulības atzīšana par neesošu /Pripažinimas negaliojančia / Annullament / nietigverklaring / anulowanie / Anulação/ Anulare / Anulovanie / Razveljavitev zakonske zveze / Mitätöinti / Annullering |
| --- | --- |

—

Ér:
  Érvénytelenítés / Annulment / Annulation / Nichtigerklärung / унищожаване / Anulación / Zrušení / Ophævelse afægteskab / Tühistamine / Ακύρωση / Neamhniú pósta / Poništenje / Annullamento / Laulības atzīšana par neesošu /Pripažinimas negaliojančia / Annullament / nietigverklaring / anulowanie / Anulação/ Anulare / Anulovanie / Razveljavitev zakonske zveze / Mitätöinti / Annullering

| — | Ha:
  Halál / Death / Décès / Tod / смърт / Defunción / Úmrtí / Død / Surm / Θάνατος / Bás / Smrt / Decesso / Nāve /Mirtis / Halál / Mewt / overlijden / zgon / Óbito / Deces / Úmrtie / Smrt / Kuolema / Dödsfall |
| --- | --- |

—

Ha:
  Halál / Death / Décès / Tod / смърт / Defunción / Úmrtí / Død / Surm / Θάνατος / Bás / Smrt / Decesso / Nāve /Mirtis / Halál / Mewt / overlijden / zgon / Óbito / Deces / Úmrtie / Smrt / Kuolema / Dödsfall

| — | Féh:
  Férj halála / Death of the husband / Décès du mari / Tod des Ehemanns / смърт на съпруга / Defunción delesposo / Úmrtí manžela / Ægtefælles (mand) død / Abikaasa surm (M) / Θάνατος του συζύγου / Bás an fhir chéile /Smrt supruga / Decesso del marito / Vīra nāve / Vyro mirtis / Mewt tar-raġel / overlijden van echtgenoot / zgon współmałżonka / Óbito do cônjuge masculino / Decesul soțului / Úmrtie manžela / Smrt moža / Aviomiehen kuolema / Makes dödsfall |
| --- | --- |

—

Féh:
  Férj halála / Death of the husband / Décès du mari / Tod des Ehemanns / смърт на съпруга / Defunción delesposo / Úmrtí manžela / Ægtefælles (mand) død / Abikaasa surm (M) / Θάνατος του συζύγου / Bás an fhir chéile /Smrt supruga / Decesso del marito / Vīra nāve / Vyro mirtis / Mewt tar-raġel / overlijden van echtgenoot / zgon współmałżonka / Óbito do cônjuge masculino / Decesul soțului / Úmrtie manžela / Smrt moža / Aviomiehen kuolema / Makes dödsfall

| — | Feh:
  Feleség halála / Death of the Wife / Décès de la femme / Tod der Ehefrau / смърт на съпругата / Defunción dela esposa / Úmrtí manželky / Ægtefælles (kone) død / Abikaasa surm (F) / Θάνατος της συζύγου / Bás na mná céile / Smrt supruge / Decesso della moglie / Sievas nāve / Žmonos mirtis / Mewt tal-mara / overlijden van echtgenote / zgon współmałżonki / Óbito do cônjuge feminino / Decesul soției / Úmrtie manželky / Smrt žene / Vaimon kuolema / Makas dödsfall |
| --- | --- |

—

Feh:
  Feleség halála / Death of the Wife / Décès de la femme / Tod der Ehefrau / смърт на съпругата / Defunción dela esposa / Úmrtí manželky / Ægtefælles (kone) død / Abikaasa surm (F) / Θάνατος της συζύγου / Bás na mná céile / Smrt supruge / Decesso della moglie / Sievas nāve / Žmonos mirtis / Mewt tal-mara / overlijden van echtgenote / zgon współmałżonki / Óbito do cônjuge feminino / Decesul soției / Úmrtie manželky / Smrt žene / Vaimon kuolema / Makas dödsfall

| 1 | ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE / ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LE PARTENARIAT ENREGISTRÉ / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – EINGETRAGENE PARTNERSCHAFT / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА РЕГИСТРИРАНО ПАРТНЬОРСТВО / IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO A LA UNIÓN REGISTRADA / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU PRO REGISTROVANÉ PARTNERSTVÍ / FLERSPROGET EU-STANDARFORMULAR FOR REGISTRERET PARTNERSKAB / ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM REGISTREERITUD PARTNRELUSE KOHTA / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΗΝ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΜΕΝΗ ΣΥΜΒΙΩΣΗ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE PÁIRTNÉIREACHT CHLÁRAITHE / . VIŠEJEZIČNI STANDARDNI FORMULAR EU-a KOJI SE ODNOSI NA REGISTRIRANO PARTNERSTVO / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO ALL'UNIONE REGISTRATA / ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ REĢISTRĒTĀM PARTNERATTIECĪBĀM / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL REGISTRUOTOS PARTNERYSTĖS / TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT TEKINTETÉBEN / FORMOLA MULTILINGWA STANDARD TAL-UE DWAR SĦUBIJA REĠISTRATA / MEERTALIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE GEREGISTREERD PARTNERSCHAP / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ZAREJESTROWANIA ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO / FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO À PARCERIA REGISTADA / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND PARTENERIATUL ÎNREGISTRAT / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA / STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI Z REGISTRACIJO PARTNERSKE SKUPNOSTI / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – REKISTERÖITY PARISUHDE / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE REGISTRERAT PARTNERSKAP |
| 4 | DATE ET LIEU DE L'ÉTABLISSEMENT DE L'ACTE / TAG UND ORT DES EINTRAGS / ДАТА И МЯСТО НА РЕГИСТРИРАНЕ НА ПАРТНЬОРСТВОТО / FECHA Y LUGAR DE MATRIMONIO / DATUM A MÍSTO UZAVŘENÍ PARTNERSTVÍ / DATO OG STED FOR REGISTRERINGEN / PARTNERLUSE REGISTREERIMISE KUUPÄEV JA KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΤΗΣ ΠΡΑΞΗΣ / DÁTA AGUS IONAD CHLÁRÚ NA PÁIRTNÉIREACHTA / DATUM I MJESTO SKLAPANJA PARTNERSTVA / DATA E LUOGO DELL'ATTO / AKTA DATUMS UN VIETA / SUDARYMO DATA IR VIETA / CSELEKMÉNY IDEJE ÉS HELYE / DATA U POST TAL-ATT / DATUM ENPLAATS VAN REGISTRATIE / DATA I MIEJSCE ZAREJESTROWANIA ZWIĄZKU / DATA E LOCAL DO ATO / DATA ŞI LOCUL ÎNREGISTRĂRII PARTENERIATULUI / DÁTUM A MIESTO UZAVRETIA PARTNERSTVA / DATUM IN KRAJ REGISTRACIJE / REKISTERÖINTIAIKA JA –PAIKKA / DATUM OCH ORT FÖR REGISTRERINGEN |
| 5 | PARTENAIRE A / PARTNER A / ПАРТНЬОР A / PAREJA A / PARTNER A / PARTNER A / PARTNER A / ΣΥΝΤΡΟΦΟΣ A / PÁIRTÍ A / PARTNER A / PARTNER A / PARTNERIS A / „A” ÉLETTÁRS / SIEĦEB A / PARTNER A / PARTNER A / PARCEIRO A / PARTENERUL A / PARTNER A / PARTNER A / PUOLISO A / PARTNER A |
| 6 | PARTENAIRE B / PARTNER B / ПАРТНЬОР В / PAREJA B / PARTNER B / PARTNER B / PARTNER B / ΣΥΝΤΡΟΦΟΣ B / PÁIRTÍ B / PARTNER B / PARTNER B / PARTNERIS B / „B” ÉLETTÁRS / SIEĦEB B / PARTNER B / PARTNER B / PARCEIRO B / PARTENERUL B / PARTNER B / PARTNER B / PUOLISO B / PARTNER B |
| 7 | NOM ANTÉRIEUR À L'ÉTABLISSSEMENT DE L'ACTE / NAME VOR DEM EINTRAG / ФАМИЛНО ИМЕ ПРЕДИ РЕГИСТРИРАНЕ НА ПАРТНЬОРСТВОТО / APELLIDO(S) ANTES DEL CONTRATO DE UNIÓN / PŘÍJMENÍ PŘED UZAVŘENÍM PARTNERSTVÍ / EFTERNAVN FØR INDGÅELSE AF PARTNERSKABET / PEREKONNANIMI ENNE REGISTREERIMIST / ΕΠΩΝΥΜΟ ΠΡΙΝ ΑΠΌ ΤΗΝ ΠΡΑΞΗ / SLOINNE ROIMH AN gCLÁRÚ / PREZIME PRIJE SKLAPANJA PARTNERSTVA / COGNOME PRIMA DELL'ATTO / UZVĀRDS PIRMS AKTA / PAVARDĖ IKI SUDARYMO / BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT LÉTESÍTÉSE ELŐTTI CSALÁDI NÉV / KUNJOM QABEL L-ATT / NAAM VÓÓR REGISTRATIE VAN HET PARTNERSCHAP / NAZWISKO PRZED ZAREJESTROWANIEM ZWIĄZKU / APELIDO ANTERIOR AO ATO / NUMELE AVUT ÎNAINTE DE ÎNREGISTRAREA PARTENERIATULUI / PRIEZVISKO PRED UZAVRETÍM PARTNERSTVA / PRIIMEK PRED REGISTRACIJO PARTNERSKE SKUPNOSTI / SUKUNIMI ENNEN REKISTERÖINTIÄ / EFTERNAMN FÖRE REGISTRERINGEN |
| 8 | PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED /ΟΝΟΜΑ/ΟΝΟΜΑΤΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOMÉPRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN |
| 9 | SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN |
| 10 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG –STED / KUUPÄEV JA KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ / DATA U POST TAT-TWELID / GEBOORTEDATUM EN –PLAATS / DATA I MIEJSCE URODZIN / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 11 | NOM POSTÉRIEUR À L'ÉTABLISSEMNT DE L'ACTE / NAME NACH DEM EINTRAG / ФАМИЛНО ИМЕ СЛЕД РЕГИСТРИРАНЕ НА ПАРТНЬОРСТВОТО / APELLIDO(S) TRAS EL CONTRATO DE UNIÓN / PŘÍJMENÍ PO UZAVŘENÍ PARTNERSTVÍ / NAVN EFTER ACT / PEREKONNANIMI PÄRAST REGISTREERIMIST / ΕΠΩΝΥΜΟ ΜΕΤΑ ΤΗΝ ΠΡΑΞΗ / SLOINNE TAR ÉIS AN CHLÁRAITHE / PREZIME NAKON SKLAPANJA PARTNERSTVA / COGNOME DOPO L'ATTO / UZVĀRDS PĒC AKTA / PAVARDĖ PO SUDARYMO / BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT LÉTESÍTÉSE UTÁNI NÉV / KUNJOM WARA L-ATT / NAAM VÓÓR PARTNERSCHAP / NAZWISKO PO ZAREJESTROWANIU ZWIĄZKU / APELIDO POSTERIOR AO ATO / NUMELE DOBÂNDIT DUPĂ ÎNREGISTRARE / PRIEZVISKO PO UZAVRETÍ PARTNERSTVA / PRIIMEK PO REGISTRACIJI PARTNERSKE SKUPNOSTI / NIMI REKISTERÖINNIN JÄLKEEN / EFTERNAMN EFTER REGISTRERINGEN |
| 12 | RÉSIDENCE HABITUELLE / ORT DES GEWÖHNLICHEN AUFENTHALTS / ОБИЧАЙНО МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ / DOMICILIO HABITUAL / OBVYKLÉ BYDLIŠTĚ / SÆDVANLIG BOPÆLSADRESSE / ALALINE ELUKOHT / ΣΥΝΗΘΗΣ ΔΙΑΜΟΝΗ / GNÁTHÁIT CHÓNAITHE / MJESTO PREBIVALIŠTA / RESIDENZA ABITUALE / PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA / NUOLATINĖ GYVENAMOJI VIETA / SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY / RESIDENZA NORMALI / WOONPLAATS / MIEJSCE ZWYKŁEGO POBYTU / RESIDÊNCIA HABITUAL / REŞEDINŢA OBIŞNUITĂ / MIESTO OBVYKLÉHO POBYTU / OBIČAJNO PREBIVALIŠČE / ASUINPAIKKA / HEMVIST |
| 13 | AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE / ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG / ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА / OTROS DATOS DEL REGISTRO / DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU / ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN / MUU TEAVE / ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ / SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN / OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU / ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE / CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU/ KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS / EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK / PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI / ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE / INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ / OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO / ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA / INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU / DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE / MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA / ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN |
| 14 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE / ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LE PARTENARIAT ENREGISTRÉ / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – EINGETRAGENE PARTNERSCHAFT / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА РЕГИСТРИРАНО ПАРТНЬОРСТВО / IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO A LA UNIÓN REGISTRADA / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU PRO REGISTROVANÉ PARTNERSTVÍ / FLERSPROGET EU-STANDARFORMULAR FOR REGISTRERET PARTNERSKAB / ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM REGISTREERITUD PARTNRELUSE KOHTA / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΗΝ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΜΕΝΗ ΣΥΜΒΙΩΣΗ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE PÁIRTNÉIREACHT CHLÁRAITHE / . VIŠEJEZIČNI STANDARDNI FORMULAR EU-a KOJI SE ODNOSI NA REGISTRIRANO PARTNERSTVO / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO ALL'UNIONE REGISTRATA / ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ REĢISTRĒTĀM PARTNERATTIECĪBĀM / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL REGISTRUOTOS PARTNERYSTĖS / TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT TEKINTETÉBEN / FORMOLA MULTILINGWA STANDARD TAL-UE DWAR SĦUBIJA REĠISTRATA / MEERTALIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE GEREGISTREERD PARTNERSCHAP / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ZAREJESTROWANIA ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO / FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO À PARCERIA REGISTADA / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND PARTENERIATUL ÎNREGISTRAT / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA / STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI Z REGISTRACIJO PARTNERSKE SKUPNOSTI / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – REKISTERÖITY PARISUHDE / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE REGISTRERAT PARTNERSKAP

4

DATE ET LIEU DE L'ÉTABLISSEMENT DE L'ACTE / TAG UND ORT DES EINTRAGS / ДАТА И МЯСТО НА РЕГИСТРИРАНЕ НА ПАРТНЬОРСТВОТО / FECHA Y LUGAR DE MATRIMONIO / DATUM A MÍSTO UZAVŘENÍ PARTNERSTVÍ / DATO OG STED FOR REGISTRERINGEN / PARTNERLUSE REGISTREERIMISE KUUPÄEV JA KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΤΗΣ ΠΡΑΞΗΣ / DÁTA AGUS IONAD CHLÁRÚ NA PÁIRTNÉIREACHTA / DATUM I MJESTO SKLAPANJA PARTNERSTVA / DATA E LUOGO DELL'ATTO / AKTA DATUMS UN VIETA / SUDARYMO DATA IR VIETA / CSELEKMÉNY IDEJE ÉS HELYE / DATA U POST TAL-ATT / DATUM ENPLAATS VAN REGISTRATIE / DATA I MIEJSCE ZAREJESTROWANIA ZWIĄZKU / DATA E LOCAL DO ATO / DATA ŞI LOCUL ÎNREGISTRĂRII PARTENERIATULUI / DÁTUM A MIESTO UZAVRETIA PARTNERSTVA / DATUM IN KRAJ REGISTRACIJE / REKISTERÖINTIAIKA JA –PAIKKA / DATUM OCH ORT FÖR REGISTRERINGEN

5

PARTENAIRE A / PARTNER A / ПАРТНЬОР A / PAREJA A / PARTNER A / PARTNER A / PARTNER A / ΣΥΝΤΡΟΦΟΣ A / PÁIRTÍ A / PARTNER A / PARTNER A / PARTNERIS A / „A” ÉLETTÁRS / SIEĦEB A / PARTNER A / PARTNER A / PARCEIRO A / PARTENERUL A / PARTNER A / PARTNER A / PUOLISO A / PARTNER A

6

PARTENAIRE B / PARTNER B / ПАРТНЬОР В / PAREJA B / PARTNER B / PARTNER B / PARTNER B / ΣΥΝΤΡΟΦΟΣ B / PÁIRTÍ B / PARTNER B / PARTNER B / PARTNERIS B / „B” ÉLETTÁRS / SIEĦEB B / PARTNER B / PARTNER B / PARCEIRO B / PARTENERUL B / PARTNER B / PARTNER B / PUOLISO B / PARTNER B

7

NOM ANTÉRIEUR À L'ÉTABLISSSEMENT DE L'ACTE / NAME VOR DEM EINTRAG / ФАМИЛНО ИМЕ ПРЕДИ РЕГИСТРИРАНЕ НА ПАРТНЬОРСТВОТО / APELLIDO(S) ANTES DEL CONTRATO DE UNIÓN / PŘÍJMENÍ PŘED UZAVŘENÍM PARTNERSTVÍ / EFTERNAVN FØR INDGÅELSE AF PARTNERSKABET / PEREKONNANIMI ENNE REGISTREERIMIST / ΕΠΩΝΥΜΟ ΠΡΙΝ ΑΠΌ ΤΗΝ ΠΡΑΞΗ / SLOINNE ROIMH AN gCLÁRÚ / PREZIME PRIJE SKLAPANJA PARTNERSTVA / COGNOME PRIMA DELL'ATTO / UZVĀRDS PIRMS AKTA / PAVARDĖ IKI SUDARYMO / BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT LÉTESÍTÉSE ELŐTTI CSALÁDI NÉV / KUNJOM QABEL L-ATT / NAAM VÓÓR REGISTRATIE VAN HET PARTNERSCHAP / NAZWISKO PRZED ZAREJESTROWANIEM ZWIĄZKU / APELIDO ANTERIOR AO ATO / NUMELE AVUT ÎNAINTE DE ÎNREGISTRAREA PARTENERIATULUI / PRIEZVISKO PRED UZAVRETÍM PARTNERSTVA / PRIIMEK PRED REGISTRACIJO PARTNERSKE SKUPNOSTI / SUKUNIMI ENNEN REKISTERÖINTIÄ / EFTERNAMN FÖRE REGISTRERINGEN

8

PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED /ΟΝΟΜΑ/ΟΝΟΜΑΤΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOMÉPRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN

9

SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN

10

DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG –STED / KUUPÄEV JA KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ / DATA U POST TAT-TWELID / GEBOORTEDATUM EN –PLAATS / DATA I MIEJSCE URODZIN / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

11

NOM POSTÉRIEUR À L'ÉTABLISSEMNT DE L'ACTE / NAME NACH DEM EINTRAG / ФАМИЛНО ИМЕ СЛЕД РЕГИСТРИРАНЕ НА ПАРТНЬОРСТВОТО / APELLIDO(S) TRAS EL CONTRATO DE UNIÓN / PŘÍJMENÍ PO UZAVŘENÍ PARTNERSTVÍ / NAVN EFTER ACT / PEREKONNANIMI PÄRAST REGISTREERIMIST / ΕΠΩΝΥΜΟ ΜΕΤΑ ΤΗΝ ΠΡΑΞΗ / SLOINNE TAR ÉIS AN CHLÁRAITHE / PREZIME NAKON SKLAPANJA PARTNERSTVA / COGNOME DOPO L'ATTO / UZVĀRDS PĒC AKTA / PAVARDĖ PO SUDARYMO / BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT LÉTESÍTÉSE UTÁNI NÉV / KUNJOM WARA L-ATT / NAAM VÓÓR PARTNERSCHAP / NAZWISKO PO ZAREJESTROWANIU ZWIĄZKU / APELIDO POSTERIOR AO ATO / NUMELE DOBÂNDIT DUPĂ ÎNREGISTRARE / PRIEZVISKO PO UZAVRETÍ PARTNERSTVA / PRIIMEK PO REGISTRACIJI PARTNERSKE SKUPNOSTI / NIMI REKISTERÖINNIN JÄLKEEN / EFTERNAMN EFTER REGISTRERINGEN

12

RÉSIDENCE HABITUELLE / ORT DES GEWÖHNLICHEN AUFENTHALTS / ОБИЧАЙНО МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ / DOMICILIO HABITUAL / OBVYKLÉ BYDLIŠTĚ / SÆDVANLIG BOPÆLSADRESSE / ALALINE ELUKOHT / ΣΥΝΗΘΗΣ ΔΙΑΜΟΝΗ / GNÁTHÁIT CHÓNAITHE / MJESTO PREBIVALIŠTA / RESIDENZA ABITUALE / PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA / NUOLATINĖ GYVENAMOJI VIETA / SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY / RESIDENZA NORMALI / WOONPLAATS / MIEJSCE ZWYKŁEGO POBYTU / RESIDÊNCIA HABITUAL / REŞEDINŢA OBIŞNUITĂ / MIESTO OBVYKLÉHO POBYTU / OBIČAJNO PREBIVALIŠČE / ASUINPAIKKA / HEMVIST

13

AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE / ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG / ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА / OTROS DATOS DEL REGISTRO / DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU / ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN / MUU TEAVE / ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ / SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN / OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU / ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE / CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU/ KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS / EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK / PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI / ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE / INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ / OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO / ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA / INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU / DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE / MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA / ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN

14

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

IVa. MELLÉKLET

| A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke | |
| --- | --- |

A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke

Image

| 1 | TAGÁLLAM | 2 | KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT FELBONTÁSA TEKINTETÉBEN |
| 4 | FELBONTÁS HELYE ÉS IDEJE | | Na | | Hó | | Év |
| | | | | | | | | | |

1

TAGÁLLAM

2

KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG

3

TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT FELBONTÁSA TEKINTETÉBEN

4

FELBONTÁS HELYE ÉS IDEJE

Na

Hó

Év

5

„A” ÉLETTÁRS

6

„B” ÉLETTÁRS

7

AZ ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT FELBONTÁSA ELŐTTI NÉV

8

UTÓNÉV (UTÓNEVEK)

9

NEM

10

SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

11

AZ ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT FELBONTÁSA UTÁNI NÉV

12

SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY

13

EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK

14

KIÁLLÍTÁS DÁTUMA

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

ALÁÍRÁS, PECSÉT

Jogi megjegyzés: Ezt a többnyelvű európai uniós formanyomtatványt, amely a kiállító tagállamban létező, megfelelő közokirat alternatívájaként igényelhető, a kiállító tagállam hatóságai adják ki. E formanyomtatvány nem érinti a neki megfelelő, a kiállító tagállam hatóságai által készített belföldi közokirat használatát. Ugyanolyan formális bizonyító erővel rendelkezik, mint a kiállító tagállambeli belföldi megfelelője, és felhasználása nem sértheti a társaságok vagy egyéb vállalkozások jogállásával és képviseletével kapcsolatos tagállami anyagi jogszabályokat.

SYMBOLS / SYMBOLES / ZEICHEN / СИМВОЛИ / SÍMBOLOS / SYMBOLY / SYMBOLER /


  SÜMBOLID / ΣΥΜΒΟΛΑ / NODA /SIMBOLI / SIMBOLI / APZĪMĒJUMI / SIMBOLIAI / JELMAGYARÁZAT / SIMBOLI / AFKORTINGEN / SKRÓT / SÍMBOLOS / SIMBOLURI / SYMBOLY / KRATICE / SYMBOLIT/ FÖRKLARINGAR

| — | Na:




  Nap / Da: Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá / Dan
  /
  Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag |
| --- | --- |

—

Na:




  Nap / Da: Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá / Dan
  /
  Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag

| — | Hó:




  Hónap / Month / Mois / Monat / месец / Mes / Měsíc / Måned / Kuu / Μήνας / Mí / Mjesec / Mese / mēnesis / mėnuo / Xahar / maand / miesiąc / Mês / Luna / Mesiac / Mesec / Kuukausi / Månad |
| --- | --- |

—

Hó:

| — | Év:




  Év / Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina
  /
  Anno / gads / metai / Sena / jaar/ rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År |
| --- | --- |

—

Év:




  Év / Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina
  /
  Anno / gads / metai / Sena / jaar/ rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År

| — | Fé:




  Férfi / Masculine / Masculin / Männlich / мъжки / Masculino / Mužské / Mand / Mees / Άρρεν / Fireann/ Muško / Maschile / Vīrietis / Vyras / Maskil / man / mężczyzna / Masculino / Masculin / Muž / Moški /Mies / Manligt |
| --- | --- |

—

Fé:

| — | Nő:




  Nő / Feminine / Féminin / Weiblich / женски / Femenino / Ženské / Kvinde / Naine / Θήλυ / Baineann/ Žensko / Femminile / Sieviete / Moteris / Femminil / vrouw / kobieta / Feminino / Feminin / Žena / Ženska / Nainen / Kvinnligt |
| --- | --- |

—

Nő:

| — | Há:




  Házasság / Marriage / Mariage / Eheschlieβung / брак / Matrimonio / Manželství / Gift / Abielu / Γάμος /Pósadh / Brak
  /
  Matrimonio / Laulība / Santuoka / Żwieġ / huwelijk / związek małżeński / Casamento / Căsătorie / Manželstvo / Zakonska zveza / Avioliitto / Giftermål |
| --- | --- |

—

Há:




  Házasság / Marriage / Mariage / Eheschlieβung / брак / Matrimonio / Manželství / Gift / Abielu / Γάμος /Pósadh / Brak
  /
  Matrimonio / Laulība / Santuoka / Żwieġ / huwelijk / związek małżeński / Casamento / Căsătorie / Manželstvo / Zakonska zveza / Avioliitto / Giftermål

| — | Bej:




  Bejegyzett élettársi kapcsolat / Registered Partnership / Partenariat enregistré / Eingetragene Partnerschaft / регистриранопартньорство / Unión registrada / Registrované partnerství / Registreret partnerskab / Registreeritudpartnerlus / Καταχωρισμένη συμβίωση / Páirtnéireacht Chláraithe / Registrirano partnerstvo
  /
  Unione registrata / Reģistrētaspartnerattiecības / Registruota partnerystė / Unjoni Rreġistrata / geregistreerd partnerschap / zarejestrowany związek partnerski / Parceria registada / Parteneriat înregistrat / Registrované partnerstvo / Registrirana partnerska skupnost / Rekisteröity parisuhde / Registrerat partnerskap |
| --- | --- |

—

Bej:




  Bejegyzett élettársi kapcsolat / Registered Partnership / Partenariat enregistré / Eingetragene Partnerschaft / регистриранопартньорство / Unión registrada / Registrované partnerství / Registreret partnerskab / Registreeritudpartnerlus / Καταχωρισμένη συμβίωση / Páirtnéireacht Chláraithe / Registrirano partnerstvo
  /
  Unione registrata / Reģistrētaspartnerattiecības / Registruota partnerystė / Unjoni Rreġistrata / geregistreerd partnerschap / zarejestrowany związek partnerski / Parceria registada / Parteneriat înregistrat / Registrované partnerstvo / Registrirana partnerska skupnost / Rekisteröity parisuhde / Registrerat partnerskap

| — | Kü:




  Különválás / Legal separation / Séparation de corps / Trennung ohne Auflösung des Ehebandes / законнараздяла / Separación judicial / Rozluka / Separeret / Lahuselu / Δικαστικός χωρισμός / ScaradhDlíthiúil / Separazione personale / Laulāto atšķiršana / Gyvenimas skyrium (separacija) / Zakonska rastava
  /
  Separazzjoni legali / scheiding van tafel en bed / separacja prawna / Separação legal / Separare de drept / Súdna rozluka / Prenehanje življenjske skupnosti / Asumusero / Hemskillnad |
| --- | --- |

—

Kü:




  Különválás / Legal separation / Séparation de corps / Trennung ohne Auflösung des Ehebandes / законнараздяла / Separación judicial / Rozluka / Separeret / Lahuselu / Δικαστικός χωρισμός / ScaradhDlíthiúil / Separazione personale / Laulāto atšķiršana / Gyvenimas skyrium (separacija) / Zakonska rastava
  /
  Separazzjoni legali / scheiding van tafel en bed / separacja prawna / Separação legal / Separare de drept / Súdna rozluka / Prenehanje življenjske skupnosti / Asumusero / Hemskillnad

| — | Hfb:




  Házasság felbontása / Divorce / Divorce / Scheidung / развод / Divorcio / Rozvod / Skilt / Lahutus / Διαζύγιο /Colscaradh / Razvod
  /
  Divorzio / Laulības šķiršana / Santuokos nutraukimas / Divorzju / echtscheiding / rozwód / Divórcio / Divorț / Rozvod / Razveza zakonske zveze / Avioero / Skilsmässa |
| --- | --- |

—

Hfb:




  Házasság felbontása / Divorce / Divorce / Scheidung / развод / Divorcio / Rozvod / Skilt / Lahutus / Διαζύγιο /Colscaradh / Razvod
  /
  Divorzio / Laulības šķiršana / Santuokos nutraukimas / Divorzju / echtscheiding / rozwód / Divórcio / Divorț / Rozvod / Razveza zakonske zveze / Avioero / Skilsmässa

| — | Ér:




  Érvénytelenítés / Annulment / Annulation / Nichtigerklärung / унищожаване / Anulación / Zrušení / Ophævelse af ægteskab / Tühistamine / Ακύρωση / Neamhniú pósta / Poništenje / Annullamento / Laulības atzīšana par neesošu / Pripažinimas negaliojančia / Annullament / nietigverklaring / anulowanie / Anulação / Anulare / Anulovanie / Razveljavitev zakonske zveze / Mitätöinti / Annullering |
| --- | --- |

—

Ér:

| — | Ha:




  Halál / Death / Décès / Tod / смърт / Defunción / Úmrtí / Død / Surm / Θάνατος / Bás / Smrt
  /
  Decesso / Nāve / Mirtis / Mewt / overlijden / zgon / Óbito / Deces / Úmrtie / Smrt / Kuolema / Dödsfall |
| --- | --- |

—

Ha:




  Halál / Death / Décès / Tod / смърт / Defunción / Úmrtí / Død / Surm / Θάνατος / Bás / Smrt
  /
  Decesso / Nāve / Mirtis / Mewt / overlijden / zgon / Óbito / Deces / Úmrtie / Smrt / Kuolema / Dödsfall

| 1 | ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À LA DISSOLUTION D'UN PARTENARIAT ENREGISTRÉ / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – AUFHEBUNG EINER EINGETRAGENEN PARTNERSCHAFT / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ПРЕКРАТЯВАНЕ НА РЕГИСТРИРАНО ПАРТНЬОРСТВО / UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA DISOLUCIÓN DE UNA PAREJA DE HECHO INSCRITA EN UN REGISTRO / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE ZÁNIKU REGISTROVANÉHO PARTNERSTVÍ / FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE OPLØSNING AF REGISTRERET PARTNERSKAB / REGISTREERITUD PARTNERLUSE LÕPPEMIST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗ ΔΙΑΛΥΣΗ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΜΕΝΗΣ ΣΥΜΒΙΩΣΗΣ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE SCAOILEADH PÁIRTNÉIREACHTA CLÁRAITHE / VIŠEJEZIČNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – RAZVRGNUĆE REGISTRIRANOG PARTNERSTVA / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLO SCIOGLIMENTO DI UN'UNIONE REGISTRATA / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL REGISTRUOTOS PARTNERYSTĖS NUTRAUKIMO / EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ REĢISTRĒTU PARTNERATTIECĪBU IZBEIGŠANU / TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT FELBONTÁSA TEKINTETÉBEN / FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IX-XOLJIMENT TA' UNJONI REĠISTRATA / MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE ONTBINDING VAN EEN GEREGISTREERD PARTNERSCHAP / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ROZWIĄZANIA ZAREJESTROWANEGO ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO / FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À DISSOLUÇÃO DE PARCERIA REGISTADA / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND DESFACEREA PARTENERIATULUI ÎNREGISTRAT / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ZRUŠENIA REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA / VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O PRENEHANJU REGISTRIRANE PARTNERSKE SKUPNOSTI / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – REKISTERÖIDYN PARISUHTEEN PURKAMINEN / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE UPPLÖSNING AV REGISTRERAT PARTNERSKAP |
| 4 | DATE ET LIEU DE LA DISSOLUTION / TAG UND ORT DER AUFHEBUNG / ДАТА И МЯСТО НА ПРЕКРАТЯВАНЕ / FECHA Y LUGAR DE LA DISOLUCIÓN / DATUM A MÍSTO ZÁNIKU REGISTROVANÉHO PARTNERSTVÍ / DATO OG STED FOR OPLØSNINGEN / LÕPPEMISE KUUPÄEV JA KOHT / HΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΔΙΑΛΥΣΗΣ / DÁTA AGUS ÁIT AN SCAOILTE / DATUM I MJESTO RAZVRGNUĆA/ DATA E LUOGO DELLO SCIOGLIMENTO / NUTRAUKIMO DATA IR VIETA / IZBEIGŠANAS DATUMS UN VIETA / FELBONTÁS HELYE ÉS IDEJE / DATA U POST TAX-XOLJIMENT / DATUM EN PLAATS VAN DE ONTBINDING / DATA I MIEJSCE ROZWIĄZANIA ZAREJESTROWANEGO ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO / DATA E LOCAL DA DISSOLUÇÃO / DATA ŞI LOCUL DESFACERII / DÁTUM A MIESTO ZRUŠENIA REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/ DATUM IN KRAJ PRENEHANJA / PARISUHTEEN PURKAMISEN VOIMAANTULOPÄIVÄ JA PAIKKA / DATUM OCH ORT FÖR UPPLÖSNING |
| 5 | PARTENAIRE A / PARTNER A / ПАРТНЬОР A / PAREJA A / PARTNER A / PARTNER A / PARTNER A / ΣΥΝΤΡΟΦΟΣ A / PÁIRTÍ A / PARTNER A / PARTNER A / PARTNERIS A / „A” ÉLETTÁRS / SIEĦEB A / PARTNER A / PARTNER A / PARCEIRO A / PARTENERUL A / PARTNER A / PARTNER A / PUOLISO A / PARTNER A |
| 6 | PARTENAIRE B / PARTNER B / ПАРТНЬОР В / PAREJA B / PARTNER B / PARTNER B / PARTNER B / ΣΥΝΤΡΟΦΟΣ B / PÁIRTÍ B / PARTNER B / PARTNER B / PARTNERIS B / „B” ÉLETTÁRS / SIEĦEB B / PARTNER B / PARTNER B / PARCEIRO B / PARTENERUL B / PARTNER B / PARTNER B / PUOLISO B / PARTNER B |
| 7 | NOM ANTÉRIEUR À LA DISSOLUTION / NAME VOR DER AUFHEBUNG / ИМЕ ПРЕДИ ПРЕКРАТЯВАНЕТО НА РЕГИСТРИРАНОТО ПАРТНЬОРСТВОG / NOMBRE ANTES DE LA DISOLUCIÓN / JMÉNO PŘED ZÁNIKEM REGISTROVANÉHO PARTNERSTVÍ / NAVN FØR OPLØSNINGEN / PARTNERLUSE LÕPPEMISE EELNE NIMI / ΌΝΟΜΑ ΠΡΙΝ ΤΗ ΔΙΑΛΥΣΗ / SLOINNE ROIMH AN SCAOILEADH / PREZIME PRIJE RAZVRGNUĆA / NOME ANTERIORMENTE ALLO SCIOGLIMENTO/ PAVARDĖ PRIEŠ NUTRAUKIMĄ / VĀRDS PIRMS IZBEIGŠANAS / FELBONTÁS ELŐTTI NÉV / ISEM QABEL IX-XOLJIMENT / NAAM VOOR DE ONTBINDING / NAZWISKO PRZED ROZWIĄZANIEM ZAREJESTROWANEGO ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO / APELIDO ANTERIOR À DISSOLUÇÃO / NUMELE ÎNAINTE DE DESFACERE / MENO PRED ZRUŠENÍM REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/ IME PRED PRENEHANJEM / SUKUNIMI ENNEN PARISUHTEEN PURKAMISTA / EFTERNAMN FÖRE UPPLÖSNING |
| 8 | PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN |
| 9 | SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN |
| 10 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 11 | NOM POSTÉRIEUR À LA DISSOLUTION / NAME NACH DER AUFHEBUNG / ИМЕ СЛЕД ПРЕКРАТЯВАНЕТО НА РЕГИСТРИРАНОТО ПАРТНЬОРСТВО / NOMBRE DESPUÉS DE LA DISOLUCIÓN / JMÉNO PO ZÁNIKEM REGISTROVANÉHO PARTNERSTVÍ / NAVN EFTER OPLØSNINGEN / PARTNERLUSE LÕPPEMISE JÄRGNE NIMI / ΌΝΟΜΑ ΜΕΤΑ ΤΗ ΔΙΑΛΥΣΗ / SLOINNE I NDIAIDH AN SCAOILTE / PREZIME NAKON RAZVRGNUĆA / NOME SUCCESSIVAMENTE ALLO SCIOGLIMENTO/ PAVARDĖ PO NUTRAUKIMO / VĀRDS PĒC IZBEIGŠANAS / FELBONTÁS UTÁNI NÉV / ISEM WARA IX-XOLJIMENT / NAAM NA DE ONTBINDING / NAZWISKO PO ROZWIĄZANIU ZAREJESTROWANEGO ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO / APELIDO POSTERIOR À DISSOLUÇÃO / NUMELE DUPĂ DESFACERE / MENO PO ZRUŠENÍ REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/ IME PO PRENEHANJU / SUKUNIMI PARISUHTEEN PURKAMISEN JÄLKEEN / EFTERNAMN EFTER UPPLÖSNING |
| 12 | RÉSIDENCE HABITUELLE / ORT DES GEWÖHNLICHEN AUFENTHALTS / ОБИЧАЙНО МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ / DOMICILIO HABITUAL / OBVYKLÉ BYDLIŠTĚ / SÆDVANLIG BOPÆLSADRESSE / ALALINE ELUKOHT / ΣΥΝΗΘΗΣ ΔΙΑΜΟΝΗ / GNÁTHÁIT CHÓNAITHE / MJESTO PREBIVALIŠTA / RESIDENZA ABITUALE / PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA / NUOLATINĖ GYVENAMOJI VIETA / SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY / RESIDENZA NORMALI / WOONPLAATS / MIEJSCE ZWYKŁEGO POBYTU / RESIDÊNCIA HABITUAL / REŞEDINŢA OBIŞNUITĂ / MIESTO OBVYKLÉHO POBYTU / OBIČAJNO PREBIVALIŠČE / ASUINPAIKKA / HEMVIST |
| 13 | AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE / ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG / ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА / OTROS DATOS DEL REGISTRO / DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU / ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN / MUU TEAVE / ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ / SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN / OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU / ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE / CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU / KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS / EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK / PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI / ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE / INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ / OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO / ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA / INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU / DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE / MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA / ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN |
| 14 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À LA DISSOLUTION D'UN PARTENARIAT ENREGISTRÉ / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – AUFHEBUNG EINER EINGETRAGENEN PARTNERSCHAFT / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ПРЕКРАТЯВАНЕ НА РЕГИСТРИРАНО ПАРТНЬОРСТВО / UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA DISOLUCIÓN DE UNA PAREJA DE HECHO INSCRITA EN UN REGISTRO / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE ZÁNIKU REGISTROVANÉHO PARTNERSTVÍ / FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE OPLØSNING AF REGISTRERET PARTNERSKAB / REGISTREERITUD PARTNERLUSE LÕPPEMIST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗ ΔΙΑΛΥΣΗ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΜΕΝΗΣ ΣΥΜΒΙΩΣΗΣ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE SCAOILEADH PÁIRTNÉIREACHTA CLÁRAITHE / VIŠEJEZIČNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – RAZVRGNUĆE REGISTRIRANOG PARTNERSTVA / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLO SCIOGLIMENTO DI UN'UNIONE REGISTRATA / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL REGISTRUOTOS PARTNERYSTĖS NUTRAUKIMO / EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ REĢISTRĒTU PARTNERATTIECĪBU IZBEIGŠANU / TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT FELBONTÁSA TEKINTETÉBEN / FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IX-XOLJIMENT TA' UNJONI REĠISTRATA / MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE ONTBINDING VAN EEN GEREGISTREERD PARTNERSCHAP / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ROZWIĄZANIA ZAREJESTROWANEGO ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO / FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À DISSOLUÇÃO DE PARCERIA REGISTADA / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND DESFACEREA PARTENERIATULUI ÎNREGISTRAT / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ZRUŠENIA REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA / VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O PRENEHANJU REGISTRIRANE PARTNERSKE SKUPNOSTI / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – REKISTERÖIDYN PARISUHTEEN PURKAMINEN / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE UPPLÖSNING AV REGISTRERAT PARTNERSKAP

4

DATE ET LIEU DE LA DISSOLUTION / TAG UND ORT DER AUFHEBUNG / ДАТА И МЯСТО НА ПРЕКРАТЯВАНЕ / FECHA Y LUGAR DE LA DISOLUCIÓN / DATUM A MÍSTO ZÁNIKU REGISTROVANÉHO PARTNERSTVÍ / DATO OG STED FOR OPLØSNINGEN / LÕPPEMISE KUUPÄEV JA KOHT / HΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΔΙΑΛΥΣΗΣ / DÁTA AGUS ÁIT AN SCAOILTE / DATUM I MJESTO RAZVRGNUĆA/ DATA E LUOGO DELLO SCIOGLIMENTO / NUTRAUKIMO DATA IR VIETA / IZBEIGŠANAS DATUMS UN VIETA / FELBONTÁS HELYE ÉS IDEJE / DATA U POST TAX-XOLJIMENT / DATUM EN PLAATS VAN DE ONTBINDING / DATA I MIEJSCE ROZWIĄZANIA ZAREJESTROWANEGO ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO / DATA E LOCAL DA DISSOLUÇÃO / DATA ŞI LOCUL DESFACERII / DÁTUM A MIESTO ZRUŠENIA REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/ DATUM IN KRAJ PRENEHANJA / PARISUHTEEN PURKAMISEN VOIMAANTULOPÄIVÄ JA PAIKKA / DATUM OCH ORT FÖR UPPLÖSNING

5

PARTENAIRE A / PARTNER A / ПАРТНЬОР A / PAREJA A / PARTNER A / PARTNER A / PARTNER A / ΣΥΝΤΡΟΦΟΣ A / PÁIRTÍ A / PARTNER A / PARTNER A / PARTNERIS A / „A” ÉLETTÁRS / SIEĦEB A / PARTNER A / PARTNER A / PARCEIRO A / PARTENERUL A / PARTNER A / PARTNER A / PUOLISO A / PARTNER A

6

PARTENAIRE B / PARTNER B / ПАРТНЬОР В / PAREJA B / PARTNER B / PARTNER B / PARTNER B / ΣΥΝΤΡΟΦΟΣ B / PÁIRTÍ B / PARTNER B / PARTNER B / PARTNERIS B / „B” ÉLETTÁRS / SIEĦEB B / PARTNER B / PARTNER B / PARCEIRO B / PARTENERUL B / PARTNER B / PARTNER B / PUOLISO B / PARTNER B

7

NOM ANTÉRIEUR À LA DISSOLUTION / NAME VOR DER AUFHEBUNG / ИМЕ ПРЕДИ ПРЕКРАТЯВАНЕТО НА РЕГИСТРИРАНОТО ПАРТНЬОРСТВОG / NOMBRE ANTES DE LA DISOLUCIÓN / JMÉNO PŘED ZÁNIKEM REGISTROVANÉHO PARTNERSTVÍ / NAVN FØR OPLØSNINGEN / PARTNERLUSE LÕPPEMISE EELNE NIMI / ΌΝΟΜΑ ΠΡΙΝ ΤΗ ΔΙΑΛΥΣΗ / SLOINNE ROIMH AN SCAOILEADH / PREZIME PRIJE RAZVRGNUĆA / NOME ANTERIORMENTE ALLO SCIOGLIMENTO/ PAVARDĖ PRIEŠ NUTRAUKIMĄ / VĀRDS PIRMS IZBEIGŠANAS / FELBONTÁS ELŐTTI NÉV / ISEM QABEL IX-XOLJIMENT / NAAM VOOR DE ONTBINDING / NAZWISKO PRZED ROZWIĄZANIEM ZAREJESTROWANEGO ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO / APELIDO ANTERIOR À DISSOLUÇÃO / NUMELE ÎNAINTE DE DESFACERE / MENO PRED ZRUŠENÍM REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/ IME PRED PRENEHANJEM / SUKUNIMI ENNEN PARISUHTEEN PURKAMISTA / EFTERNAMN FÖRE UPPLÖSNING

8

PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN

9

SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN

10

DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

11

NOM POSTÉRIEUR À LA DISSOLUTION / NAME NACH DER AUFHEBUNG / ИМЕ СЛЕД ПРЕКРАТЯВАНЕТО НА РЕГИСТРИРАНОТО ПАРТНЬОРСТВО / NOMBRE DESPUÉS DE LA DISOLUCIÓN / JMÉNO PO ZÁNIKEM REGISTROVANÉHO PARTNERSTVÍ / NAVN EFTER OPLØSNINGEN / PARTNERLUSE LÕPPEMISE JÄRGNE NIMI / ΌΝΟΜΑ ΜΕΤΑ ΤΗ ΔΙΑΛΥΣΗ / SLOINNE I NDIAIDH AN SCAOILTE / PREZIME NAKON RAZVRGNUĆA / NOME SUCCESSIVAMENTE ALLO SCIOGLIMENTO/ PAVARDĖ PO NUTRAUKIMO / VĀRDS PĒC IZBEIGŠANAS / FELBONTÁS UTÁNI NÉV / ISEM WARA IX-XOLJIMENT / NAAM NA DE ONTBINDING / NAZWISKO PO ROZWIĄZANIU ZAREJESTROWANEGO ZWIĄZKU PARTNERSKIEGO / APELIDO POSTERIOR À DISSOLUÇÃO / NUMELE DUPĂ DESFACERE / MENO PO ZRUŠENÍ REGISTROVANÉHO PARTNERSTVA/ IME PO PRENEHANJU / SUKUNIMI PARISUHTEEN PURKAMISEN JÄLKEEN / EFTERNAMN EFTER UPPLÖSNING

12

RÉSIDENCE HABITUELLE / ORT DES GEWÖHNLICHEN AUFENTHALTS / ОБИЧАЙНО МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ / DOMICILIO HABITUAL / OBVYKLÉ BYDLIŠTĚ / SÆDVANLIG BOPÆLSADRESSE / ALALINE ELUKOHT / ΣΥΝΗΘΗΣ ΔΙΑΜΟΝΗ / GNÁTHÁIT CHÓNAITHE / MJESTO PREBIVALIŠTA / RESIDENZA ABITUALE / PASTĀVĪGĀ DZĪVESVIETA / NUOLATINĖ GYVENAMOJI VIETA / SZOKÁSOS TARTÓZKODÁSI HELY / RESIDENZA NORMALI / WOONPLAATS / MIEJSCE ZWYKŁEGO POBYTU / RESIDÊNCIA HABITUAL / REŞEDINŢA OBIŞNUITĂ / MIESTO OBVYKLÉHO POBYTU / OBIČAJNO PREBIVALIŠČE / ASUINPAIKKA / HEMVIST

13

AUTRES INFORMATIONS FIGURANT DANS L'ACTE / ANDERE ANGABEN AUS DEM EINTRAG / ДРУГИ БЕЛЕЖКИ ВЪВ ВРЪЗКА С РЕГИСТРАЦИЯТА / OTROS DATOS DEL REGISTRO / DALŠÍ ÚDAJE O ZÁPISU / ANDRE BEMÆRKNINGER TIL REGISTRERINGEN / MUU TEAVE / ΑΛΛΑ ΣΤΟΙΧΕΙΑ ΤΗΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ / SONRAÍ EILE A BHAINEANN LEIS AN gCLÁRÚCHÁN / OSTALE INFORMACIJE ZA PRIJAVU / ALTRI ELEMENTI PARTICOLARI DELLA REGISTRAZIONE / CITAS ZIŅAS PAR REĢISTRĀCIJU / KITI REGISTRACIJOS DUOMENYS / EGYÉB ANYAKÖNYVI ADATOK / PARTIKOLARITAJIET OĦRA TAR-REĠISTRAZZJONI / ANDERE BIJZONDERHEDEN VAN DE REGISTRATIE / INNE OKOLICZNOŚCI SZCZEGÓLNE ZWIĄZANE Z REJESTRACJĄ / OUTROS ELEMENTOS PARTICULARES DO REGISTO / ALTE CARACTERISTICI PRIVIND ÎNREGISTRAREA / INÉ OSOBITNÉ ÚDAJE V SÚVISLOSTI S REGISTRÁCIOU / DRUGE POSEBNOSTI PRIJAVE / MUITA REKISTERÖINTIIN LIITTYVIÄ SEIKKOJA / ANDRA UPPGIFTER I REGISTRERINGEN

14

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Mód. 44]

IVb. MELLÉKLET

| A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke | |
| --- | --- |

A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke

Image

| 1 | TAGÁLLAM | 2 | KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY – UNIÓS POLGÁRSÁG ÉS ÁLLAMPOLGÁRSÁG TEKINTETÉBEN |
| 4 | NÉV |
| 5 | UTÓNÉV (UTÓNEVEK) |
| 6 | SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ | | Na | | Hó | | Év |
| | | | | | | | | | |

1

TAGÁLLAM

2

KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG

3

TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY – UNIÓS POLGÁRSÁG ÉS ÁLLAMPOLGÁRSÁG TEKINTETÉBEN

4

NÉV

5

UTÓNÉV (UTÓNEVEK)

6

SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ

Na

Hó

Év

7

NEM

8

UNIÓS POLGÁR; ÁLLAMPOLGÁR:

(ISO 3166-1 alpha-3)

9

KIÁLLÍTÁS DÁTUMA

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

ALÁÍRÁS, PECSÉT

Jogi megjegyzés: Ezt a többnyelvű európai uniós formanyomtatványt, amely a kiállító tagállamban létező, megfelelő közokirat alternatívájaként igényelhető, a kiállító tagállam hatóságai adják ki. E formanyomtatvány nem érinti a neki megfelelő, a kiállító tagállam hatóságai által készített belföldi közokirat használatát. Ugyanolyan formális bizonyító erővel rendelkezik, mint a kiállító tagállambeli belföldi megfelelője, és felhasználása nem sértheti a társaságok vagy egyéb vállalkozások jogállásával és képviseletével kapcsolatos tagállami anyagi jogszabályokat.

SYMBOLS / SYMBOLES / ZEICHEN / СИМВОЛИ / SÍMBOLOS / SYMBOLY / SYMBOLER /


  SÜMBOLID / ΣΥΜΒΟΛΑ / NODA / SIMBOLI / SIMBOLI / APZĪMĒJUMI / SIMBOLIAI / JELMAGYARÁZAT / SIMBOLI / AFKORTINGEN / SKRÓT / SÍMBOLOS / SIMBOLURI / SYMBOLY / KRATICE / SYMBOLIT/ FÖRKLARINGAR

| — | Na:




  Nap / Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá / Dan
  /
  Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag |
| --- | --- |

—

Na:




  Nap / Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá / Dan
  /
  Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag

| — | Hó:




  Hónap / Month / Mois / Monat / месец / Mes / Měsíc / Måned / Kuu / Μήνας / Mí / Mjesec /Mese / mēnesis / mėnuo / Xahar / maand / miesiąc / Mês / Luna / Mesiac / Mesec / Kuukausi / Månad |
| --- | --- |

—

Hó:

| — | Év:




  Év / Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina
  /
  Anno / gads / metai / Sena / jaar / rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År |
| --- | --- |

—

Év:




  Év / Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina
  /
  Anno / gads / metai / Sena / jaar / rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År

| — | Fé:




  Férfi / Masculine / Masculin / Männlich / мъжки / Masculino / Mužské / Mand / Mees / Άρρεν / Fireann / Muško / Maschile / Vīrietis / Vyras / Maskil / man / mężczyzna / Masculino / Masculin / Muž / Moški / Mies / Manligt |
| --- | --- |

—

Fé:

| — | Nő:




  Nő / Feminine / Féminin / Weiblich / женски / Femenino / Ženské / Kvinde / Naine / Θήλυ / Baineann Žensko/ Femminile / Sieviete / Moteris / Femminil / vrouw / kobieta / Feminino / Feminin / Žena / Ženska / Nainen / Kvinnligt |
| --- | --- |

—

Nő:

| 1 | ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À LA CITOYENNETÉ DE L'UNION ET À LA NATIONALITÉ / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – UNIONSBÜRGERSCHAFT UND STAATSANGEHÖRIGKEIT / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ГРАЖДАНСТВО НА СЪЮЗА И НАЦИОНАЛНА ПРИНАДЛЕЖНОСТ / UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA CIUDADANÍA DE LA UNIÓN Y A LA NACIONALIDAD / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE OBČANSTVÍ UNIE A STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOSTI / FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE UNIONSBORGERSKAB OG STATSBORGERSKAB / LIIDU KODAKONDSUST JA RAHVUST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΥΠΗΚΟΟΤΗΤΑ ΤΗΣ ΈΝΩΣΗΣ ΚΑΙ ΤΗΝ ΙΘΑΓΕΝΕΙΑ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE SAORÁNACHT AN AONTAIS AGUS NÁISIÚNTACHT / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – GRAĐANSTVO UNIJE I DRŽAVLJANSTVO / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLA CITTADINANZA DELL'UNIONE E ALLA NAZIONALITÀ / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL SĄJUNGOS PILIETYBĖS IR TAUTYBĖS / EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ SAVIENĪBAS PILSONĪBU UN VALSTSPIEDERĪBU / TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY UNIÓS POLGÁRSÁG ÉS ÁLLAMPOLGÁRSÁG TEKINTETÉBEN / FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IĊ-ĊITTADINANZA U N-NAZZJONALITÀ TAL-UNJONI / MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE BURGERSCHAP VAN DE UNIE EN NATIONALITEIT / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY OBYWATELSTWA UNII I OBYWATELSTWA KRAJOWEGO / FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À CIDADANIA DA UNIÃO E NACIONALIDADE / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND CETĂŢENIA UNIUNII ŞI NAŢIONALITATEA / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA OBČIANSTVA ÚNIE A ŠTÁTNEJ PRÍSLUŠNOSTI/ VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O DRŽAVLJANSTVU UNIJE IN NARODNOSTI / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – UNIONIN KANSALAISUUS JA KANSALLISUUS / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE UNIONSMEDBORGARSKAP OCH NATIONALITET |
| 4 | NOM / NAME /ФАМИЛНО ИМЕ / APELLIDO(S) / PŘÍJMENÍ / EFTERNAVN / PEREKONNANIMI / ΕΠΩΝΥΜΟ / SLOINNE / PREZIME / COGNOME / UZVĀRDS / PAVARDĖ / CSALÁDI NÉV / KUNJOM / NAAM / NAZWISKO / APELIDO / NUME / PRIEZVISKO / PRIIMEK / SUKUNIMI / EFTERNAMN |
| 5 | PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN |
| 6 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 7 | SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN |
| 8 | CITOYEN DE L'UNION; NATIONALITÉ (ISO 3166-1 ALPHA-3) / UNIONSBÜRGER; STAATSANGEHÖRIGKEIT: (ISO 3166-1 ALPHA-3) / ГРАЖДАНИН НА СЪЮЗА, ГРАЖДАНСТВО (ISO 3166-1 ALPHA-3) / CIUDADANÍA DE LA UNIÓN, NACIONALIDAD (ISO 3166-1 ALPHA-3) / OBČANSTVÍ UNIE; STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOST (ISO 3166-1 ALPHA-3) / UNIONSBORGERSKAB; STATSBORGERSKAB (ISO 3166-1 ALPHA-3) / LIIDU KODAKONDSUS; RAHVUS (ISO 3166-1 ALPHA-3) / ΠΟΛΙΤΗΣ ΤΗΣ ΈΝΩΣΗΣ• ΙΘΑΓΕΝΕΙΑ (ISO 3166-1 ALPHA-3) / SAORÁNACHT AN AONTAIS; NÁISIÚNTACHT (ISO 3166-1 ALPHA-3) / GRAĐANIN UNIJE; DRŽAVLJANSTVO: (ISO 3166-1 ALPHA-3) / CITTADINO DELL'UNIONE; NAZIONALITÀ (ISO 3166-1 ALPHA-3) / SĄJUNGOS PILIETYBĖ; TAUTYBĖ (ISO 3166-1 ALPHA-3) / SAVIENĪBAS PILSONIS; VALSTSPIEDRĪBA (ISO 3166-1 ALPHA-3) / UNIÓS POLGÁR, ÁLLAMPOLGÁR (ISO 3166-1 ALPHA-3) / ĊITTADIN TAL-UNJONI; NAZZJONALITÀ (ISO 3166-1 ALPHA-3) / BURGER VAN DE UNIE; NATIONALITEIT (ISO 3166-1 ALPHA-3) / OBYWATEL UNII; OBYWATELSTWO KRAJOWE (ISO 3166-1 ALFA-3) / CIDADANIA DA UNIÃO; NACIONALIDADE (ISO 3166-1 ALPHA - 3) / CETĂŢEAN AL UNIUNII; NAŢIONALITATE (ISO 3166-1 ALPHA-3) / OBČAN ÚNIE; ŠTÁTNA PRÍSLUŠNSOŤ (ISO 3166-1 ALPHA-3) / DRŽAVLJANSTVO UNIJE, NARODNOST (ISO 3166-1 ALPHA-3) / UNIONIN KANSALAINEN; KANSALLISUUS (ISO 3166-1 ALPHA-3) / UNIONSMEDBORGARE; NATIONALITET (ISO 3166-1 ALPHA-3) |
| 9 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À LA CITOYENNETÉ DE L'UNION ET À LA NATIONALITÉ / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – UNIONSBÜRGERSCHAFT UND STAATSANGEHÖRIGKEIT / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ГРАЖДАНСТВО НА СЪЮЗА И НАЦИОНАЛНА ПРИНАДЛЕЖНОСТ / UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA CIUDADANÍA DE LA UNIÓN Y A LA NACIONALIDAD / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE OBČANSTVÍ UNIE A STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOSTI / FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE UNIONSBORGERSKAB OG STATSBORGERSKAB / LIIDU KODAKONDSUST JA RAHVUST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΥΠΗΚΟΟΤΗΤΑ ΤΗΣ ΈΝΩΣΗΣ ΚΑΙ ΤΗΝ ΙΘΑΓΕΝΕΙΑ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE SAORÁNACHT AN AONTAIS AGUS NÁISIÚNTACHT / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – GRAĐANSTVO UNIJE I DRŽAVLJANSTVO / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLA CITTADINANZA DELL'UNIONE E ALLA NAZIONALITÀ / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL SĄJUNGOS PILIETYBĖS IR TAUTYBĖS / EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ SAVIENĪBAS PILSONĪBU UN VALSTSPIEDERĪBU / TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY UNIÓS POLGÁRSÁG ÉS ÁLLAMPOLGÁRSÁG TEKINTETÉBEN / FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IĊ-ĊITTADINANZA U N-NAZZJONALITÀ TAL-UNJONI / MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE BURGERSCHAP VAN DE UNIE EN NATIONALITEIT / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY OBYWATELSTWA UNII I OBYWATELSTWA KRAJOWEGO / FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À CIDADANIA DA UNIÃO E NACIONALIDADE / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND CETĂŢENIA UNIUNII ŞI NAŢIONALITATEA / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA OBČIANSTVA ÚNIE A ŠTÁTNEJ PRÍSLUŠNOSTI/ VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O DRŽAVLJANSTVU UNIJE IN NARODNOSTI / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – UNIONIN KANSALAISUUS JA KANSALLISUUS / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE UNIONSMEDBORGARSKAP OCH NATIONALITET

4

NOM / NAME /ФАМИЛНО ИМЕ / APELLIDO(S) / PŘÍJMENÍ / EFTERNAVN / PEREKONNANIMI / ΕΠΩΝΥΜΟ / SLOINNE / PREZIME / COGNOME / UZVĀRDS / PAVARDĖ / CSALÁDI NÉV / KUNJOM / NAAM / NAZWISKO / APELIDO / NUME / PRIEZVISKO / PRIIMEK / SUKUNIMI / EFTERNAMN

5

PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN

6

DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

7

SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN

8

CITOYEN DE L'UNION; NATIONALITÉ (ISO 3166-1 ALPHA-3) / UNIONSBÜRGER; STAATSANGEHÖRIGKEIT: (ISO 3166-1 ALPHA-3) / ГРАЖДАНИН НА СЪЮЗА, ГРАЖДАНСТВО (ISO 3166-1 ALPHA-3) / CIUDADANÍA DE LA UNIÓN, NACIONALIDAD (ISO 3166-1 ALPHA-3) / OBČANSTVÍ UNIE; STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOST (ISO 3166-1 ALPHA-3) / UNIONSBORGERSKAB; STATSBORGERSKAB (ISO 3166-1 ALPHA-3) / LIIDU KODAKONDSUS; RAHVUS (ISO 3166-1 ALPHA-3) / ΠΟΛΙΤΗΣ ΤΗΣ ΈΝΩΣΗΣ• ΙΘΑΓΕΝΕΙΑ (ISO 3166-1 ALPHA-3) / SAORÁNACHT AN AONTAIS; NÁISIÚNTACHT (ISO 3166-1 ALPHA-3) / GRAĐANIN UNIJE; DRŽAVLJANSTVO: (ISO 3166-1 ALPHA-3) / CITTADINO DELL'UNIONE; NAZIONALITÀ (ISO 3166-1 ALPHA-3) / SĄJUNGOS PILIETYBĖ; TAUTYBĖ (ISO 3166-1 ALPHA-3) / SAVIENĪBAS PILSONIS; VALSTSPIEDRĪBA (ISO 3166-1 ALPHA-3) / UNIÓS POLGÁR, ÁLLAMPOLGÁR (ISO 3166-1 ALPHA-3) / ĊITTADIN TAL-UNJONI; NAZZJONALITÀ (ISO 3166-1 ALPHA-3) / BURGER VAN DE UNIE; NATIONALITEIT (ISO 3166-1 ALPHA-3) / OBYWATEL UNII; OBYWATELSTWO KRAJOWE (ISO 3166-1 ALFA-3) / CIDADANIA DA UNIÃO; NACIONALIDADE (ISO 3166-1 ALPHA - 3) / CETĂŢEAN AL UNIUNII; NAŢIONALITATE (ISO 3166-1 ALPHA-3) / OBČAN ÚNIE; ŠTÁTNA PRÍSLUŠNSOŤ (ISO 3166-1 ALPHA-3) / DRŽAVLJANSTVO UNIJE, NARODNOST (ISO 3166-1 ALPHA-3) / UNIONIN KANSALAINEN; KANSALLISUUS (ISO 3166-1 ALPHA-3) / UNIONSMEDBORGARE; NATIONALITET (ISO 3166-1 ALPHA-3)

9

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Mód. 45]

IVc. MELLÉKLET

| A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke | |
| --- | --- |

A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke

Image

| 1 | TAGÁLLAM | 2 | KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY BÜNTETLEN ELŐÉLET TEKINTETÉBEN |
| 4 | NÉV |
| 5 | UTÓNÉV (UTÓNEVEK) |
| 6 | SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ | | Na | | Hó | | Év |
| | | | | | | | | | |

1

TAGÁLLAM

2

KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG

3

TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY BÜNTETLEN ELŐÉLET TEKINTETÉBEN

4

NÉV

5

UTÓNÉV (UTÓNEVEK)

6

SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ

Na

Hó

Év

7

NEM

8

KIÁLLÍTÁS DÁTUMA

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

ALÁÍRÁS, PECSÉT

Jogi megjegyzés: Ezt a többnyelvű európai uniós formanyomtatványt, amely a kiállító tagállamban létező, megfelelő közokirat alternatívájaként igényelhető, a kiállító tagállam hatóságai adják ki. E formanyomtatvány nem érinti a neki megfelelő, a kiállító tagállam hatóságai által készített belföldi közokirat használatát. Ugyanolyan formális bizonyító erővel rendelkezik, mint a kiállító tagállambeli belföldi megfelelője, és felhasználása nem sértheti a társaságok vagy egyéb vállalkozások jogállásával és képviseletével kapcsolatos tagállami anyagi jogszabályokat.

SYMBOLS / SYMBOLES / ZEICHEN / СИМВОЛИ / SÍMBOLOS / SYMBOLY / SYMBOLER / SÜMBOLID / ΣΥΜΒΟΛΑ / NODA / SIMBOLI / SIMBOLI / APZĪMĒJUMI / SIMBOLIAI / JELMAGYARÁZAT / SIMBOLI / AFKORTINGEN / SKRÓT / SÍMBOLOS / SIMBOLURI / SYMBOLY / KRATICE / SYMBOLIT/ FÖRKLARINGAR

| — | Na:




  Nap / Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá / Dan
  /
  Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag |
| --- | --- |

—

Na:




  Nap / Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá / Dan
  /
  Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag

| — | Hó:




  Hónap / Month / Mois / Monat / месец / Mes / Měsíc / Måned / Kuu / Μήνας / Mí / Mjesec /Mese / mēnesis / mėnuo / Xahar / maand / miesiąc / Mês / Luna / Mesiac / Mesec / Kuukausi / Månad |
| --- | --- |

—

Hó:

| — | Év:




  Év / Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina
  /
  Anno / gads / metai / Sena / jaar / rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År |
| --- | --- |

—

Év:




  Év / Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina
  /
  Anno / gads / metai / Sena / jaar / rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År

| — | Fé:




  Férfi / Masculine / Masculin / Männlich / мъжки / Masculino / Mužské / Mand / Mees / Άρρεν / Fireann / Muško / Maschile / Vīrietis / Vyras / Maskil / man / mężczyzna / Masculino / Masculin / Muž / Moški / Mies / Manligt |
| --- | --- |

—

Fé:

| — | Nő:




  Nő / Feminine / Féminin / Weiblich / женски / Femenino / Ženské / Kvinde / Naine / Θήλυ / Baineann / Žensko/ Femminile / Sieviete / Moteris / Femminil / vrouw / kobieta / Feminino / Feminin / Žena / Ženska / Nainen / Kvinnligt |
| --- | --- |

—

Nő:

| 1 | ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À L'ABSENCE D'UN CASIER JUDICIAIRE / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – VORSTRAFENFREIHEIT / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ЛИПСА НА СЪДЕБНО МИНАЛО / UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA CARENCIA DE ANTECEDENTES PENALES / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE NEEXISTENCE ZÁZNAMU V TRESTNÍM REJSTŘÍKU / FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE REN STRAFFEATTEST / KRIMINAALKARISTUSE PUUDUMIST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΑΠΟΥΣΙΑ ΠΟΙΝΙΚΟΥ ΜΗΤΡΩΟΥ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE HÉAGMAIS TAIFID CHOIRIÚIL / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – UVJERENJE O NEKAŽNJAVANJU / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALL'ASSENZA DI PRECEDENTI PENALI / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL NETEISTUMO / EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ KRIMINĀLAS SODAMĪBAS NEESAMĪBU / TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY BÜNTETLEN ELŐÉLET TEKINTETÉBEN / FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IN-NUQQAS TA' REKORD KRIMINALI / MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE DE AFWEZIGHEID VAN EEN STRAFBLAD / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY NIEKARALNOŚCI / FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À INEXISTÊNCIA DE REGISTO CRIMINAL/ FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND ABSENŢA CAZIERULUI JUDICIAR / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA VÝPISU Z REGISTRA TRESTOV BEZ ZÁZNAMU / VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O NEKAZNOVANOSTI / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – MERKINNÄTÖN RIKOSREKISTERIOTE / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE FRÅNVARO AV NOTERINGAR I BELASTNINGSREGISTER |
| 4 | NOM / NAME /ФАМИЛНО ИМЕ / APELLIDO(S) / PŘÍJMENÍ / EFTERNAVN / PEREKONNANIMI / ΕΠΩΝΥΜΟ / SLOINNE / PREZIME / COGNOME / UZVĀRDS / PAVARDĖ / CSALÁDI NÉV / KUNJOM / NAAM / NAZWISKO / APELIDO / NUME / PRIEZVISKO / PRIIMEK / SUKUNIMI / EFTERNAMN |
| 5 | PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN |
| 6 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 7 | SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN |
| 8 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF À L'ABSENCE D'UN CASIER JUDICIAIRE / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – VORSTRAFENFREIHEIT / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ЛИПСА НА СЪДЕБНО МИНАЛО / UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA CARENCIA DE ANTECEDENTES PENALES / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE NEEXISTENCE ZÁZNAMU V TRESTNÍM REJSTŘÍKU / FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE REN STRAFFEATTEST / KRIMINAALKARISTUSE PUUDUMIST PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΑΠΟΥΣΙΑ ΠΟΙΝΙΚΟΥ ΜΗΤΡΩΟΥ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE HÉAGMAIS TAIFID CHOIRIÚIL / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – UVJERENJE O NEKAŽNJAVANJU / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALL'ASSENZA DI PRECEDENTI PENALI / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL NETEISTUMO / EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ KRIMINĀLAS SODAMĪBAS NEESAMĪBU / TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY BÜNTETLEN ELŐÉLET TEKINTETÉBEN / FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IN-NUQQAS TA' REKORD KRIMINALI / MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE DE AFWEZIGHEID VAN EEN STRAFBLAD / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY NIEKARALNOŚCI / FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À INEXISTÊNCIA DE REGISTO CRIMINAL/ FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND ABSENŢA CAZIERULUI JUDICIAR / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA VÝPISU Z REGISTRA TRESTOV BEZ ZÁZNAMU / VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O NEKAZNOVANOSTI / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – MERKINNÄTÖN RIKOSREKISTERIOTE / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE FRÅNVARO AV NOTERINGAR I BELASTNINGSREGISTER

4

NOM / NAME /ФАМИЛНО ИМЕ / APELLIDO(S) / PŘÍJMENÍ / EFTERNAVN / PEREKONNANIMI / ΕΠΩΝΥΜΟ / SLOINNE / PREZIME / COGNOME / UZVĀRDS / PAVARDĖ / CSALÁDI NÉV / KUNJOM / NAAM / NAZWISKO / APELIDO / NUME / PRIEZVISKO / PRIIMEK / SUKUNIMI / EFTERNAMN

5

PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN

6

DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

7

SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN

8

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Mód. 46]

IVd. MELLÉKLET

| A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke | |
| --- | --- |

A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke

Image

| 1 | TAGÁLLAM | 2 | KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY LAKÓHELY TEKINTETÉBEN |
| 4 | NÉV |
| 5 | UTÓNÉV (UTÓNEVEK) |
| 6 | SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ | | Na | | Hó | | Év |
| | | | | | | | | | |

1

TAGÁLLAM

2

KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG

3

TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY LAKÓHELY TEKINTETÉBEN

4

NÉV

5

UTÓNÉV (UTÓNEVEK)

6

SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ

Na

Hó

Év

7

NEM

8

SZÉKHELY

9

KIÁLLÍTÁS DÁTUMA

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

ALÁÍRÁS, PECSÉT

Jogi megjegyzés: Ezt a többnyelvű európai uniós formanyomtatványt, amely a kiállító tagállamban létező, megfelelő közokirat alternatívájaként igényelhető, a kiállító tagállam hatóságai adják ki. E formanyomtatvány nem érinti a neki megfelelő, a kiállító tagállam hatóságai által készített belföldi közokirat használatát. Ugyanolyan formális bizonyító erővel rendelkezik, mint a kiállító tagállambeli belföldi megfelelője, és felhasználása nem sértheti a társaságok vagy egyéb vállalkozások jogállásával és képviseletével kapcsolatos tagállami anyagi jogszabályokat.

SYMBOLS / SYMBOLES / ZEICHEN / СИМВОЛИ / SÍMBOLOS / SYMBOLY / SYMBOLER /


  SÜMBOLID / ΣΥΜΒΟΛΑ / NODA / SIMBOLI / SIMBOLI / APZĪMĒJUMI / SIMBOLIAI / JELMAGYARÁZAT / SIMBOLI / AFKORTINGEN / SKRÓT / SÍMBOLOS / SIMBOLURI / SYMBOLY / KRATICE / SYMBOLIT/ FÖRKLARINGAR

| — | Na:




  Nap / Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá / Dan
  /
  Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag |
| --- | --- |

—

Na:




  Nap / Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá / Dan
  /
  Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag

| — | Hó:




  Hónap / Month / Mois / Monat / месец / Mes / Měsíc / Måned / Kuu / Μήνας / Mí / Mjesec /Mese / mēnesis / mėnuo / Xahar / maand / miesiąc / Mês / Luna / Mesiac / Mesec / Kuukausi / Månad |
| --- | --- |

—

Hó:

| — | Év:




  Év / Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina
  /
  Anno / gads / metai / Sena / jaar / rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År |
| --- | --- |

—

Év:




  Év / Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina
  /
  Anno / gads / metai / Sena / jaar / rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År

| — | Fé:




  Férfi / Masculine / Masculin / Männlich / мъжки / Masculino / Mužské / Mand / Mees / Άρρεν / Fireann / Muško / Maschile / Vīrietis / Vyras / Maskil / man / mężczyzna / Masculino / Masculin / Muž / Moški / Mies / Manligt |
| --- | --- |

—

Fé:

| — | Nő:




  Nő / Feminine / Féminin / Weiblich / женски / Femenino / Ženské / Kvinde / Naine / Θήλυ / Baineann Žensko/ Femminile / Sieviete / Moteris / Femminil / vrouw / kobieta / Feminino / Feminin / Žena / Ženska / Nainen / Kvinnligt |
| --- | --- |

—

Nő:

| 1 | ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU DOMICILE / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – WOHNSITZ / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ / UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA RESIDENCIA / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE BYDLIŠTĚ / FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE BOPÆL / ELUKOHTA PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΚΑΤΟΙΚΙΑ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE CÓNAÍ / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – BORAVIŠTE / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLA RESIDENZA / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL GYVENAMOSIOS VIETOS / EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ DZĪVES VIETU / TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY LAKÓHELY TEKINTETÉBEN / FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IR-RESIDENZA / MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE WOONPLAATS / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY MIEJSCA ZAMIESZKANIA / FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À RESIDÊNCIA / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND REŞEDINŢA / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA POBYTU / VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O STALNEM PREBIVALIŠČU / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – ASUINPAIKKA / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE HEMVIST |
| 4 | NOM / NAME /ФАМИЛНО ИМЕ / APELLIDO(S) / PŘÍJMENÍ / EFTERNAVN / PEREKONNANIMI / ΕΠΩΝΥΜΟ / SLOINNE / PREZIME / COGNOME / UZVĀRDS / PAVARDĖ / CSALÁDI NÉV / KUNJOM / NAAM / NAZWISKO / APELIDO / NUME / PRIEZVISKO / PRIIMEK / SUKUNIMI / EFTERNAMN |
| 5 | PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN |
| 6 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 7 | SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN |
| 8 | DOMICILE / WOHNSITZ / МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ / RESIDENCIA / BYDLIŠTĚ / BOPÆL / ELUKOHT / ΔΙΕΥΘΥΝΣΗ ΚΑΤΟΙΚΙΑΣ / CÓNAÍ / INDIRIZZO DI RESIDENZA / GYVENAMOJI VIETA / DZĪVES VIETA / LAKCÍM / BORAVIŠTE / RESIDENZA / WOONPLAATS / MIEJSCE ZAMIESZKANIA / RESIDÊNCIA / REŞEDINŢA / POBYT / STALNO PREBIVALIŠČE / ASUINPAIKKA / HEMVIST |
| 9 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU DOMICILE / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – WOHNSITZ / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ / UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA RESIDENCIA / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE BYDLIŠTĚ / FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE BOPÆL / ELUKOHTA PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΤΗΝ ΚΑΤΟΙΚΙΑ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE CÓNAÍ / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – BORAVIŠTE / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLA RESIDENZA / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL GYVENAMOSIOS VIETOS / EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ DZĪVES VIETU / TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY LAKÓHELY TEKINTETÉBEN / FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IR-RESIDENZA / MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE WOONPLAATS / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY MIEJSCA ZAMIESZKANIA / FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À RESIDÊNCIA / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND REŞEDINŢA / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA POBYTU / VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O STALNEM PREBIVALIŠČU / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – ASUINPAIKKA / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE HEMVIST

4

NOM / NAME /ФАМИЛНО ИМЕ / APELLIDO(S) / PŘÍJMENÍ / EFTERNAVN / PEREKONNANIMI / ΕΠΩΝΥΜΟ / SLOINNE / PREZIME / COGNOME / UZVĀRDS / PAVARDĖ / CSALÁDI NÉV / KUNJOM / NAAM / NAZWISKO / APELIDO / NUME / PRIEZVISKO / PRIIMEK / SUKUNIMI / EFTERNAMN

5

PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN

6

DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

7

SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN

8

DOMICILE / WOHNSITZ / МЕСТОПРЕБИВАВАНЕ / RESIDENCIA / BYDLIŠTĚ / BOPÆL / ELUKOHT / ΔΙΕΥΘΥΝΣΗ ΚΑΤΟΙΚΙΑΣ / CÓNAÍ / INDIRIZZO DI RESIDENZA / GYVENAMOJI VIETA / DZĪVES VIETA / LAKCÍM / BORAVIŠTE / RESIDENZA / WOONPLAATS / MIEJSCE ZAMIESZKANIA / RESIDÊNCIA / REŞEDINŢA / POBYT / STALNO PREBIVALIŠČE / ASUINPAIKKA / HEMVIST

9

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Mód. 47]

IVe. MELLÉKLET

| A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke | |
| --- | --- |

A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke

Image

| 1 | TAGÁLLAM | 2 | KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY KÉPESÍTÉS TEKINTETÉBEN |
| 4 | NÉV |
| 5 | UTÓNÉV (UTÓNEVEK) |
| 6 | SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ | | Na | | Hó | | Év |
| | | | | | | | | | |

1

TAGÁLLAM

2

KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG

3

TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY KÉPESÍTÉS TEKINTETÉBEN

4

NÉV

5

UTÓNÉV (UTÓNEVEK)

6

SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ

Na

Hó

Év

7

NEM

8

KÉPESÍTÉS SZINTJE

(UNESCO ISCED 2011 II. melléklet)

9

KÉPESÍTÉS SZAKTERÜLETE

(UNESCO ISCED-F 2013 I. melléklet)

10

KIÁLLÍTÁS DÁTUMA

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

ALÁÍRÁS, PECSÉT

Jogi megjegyzés: Ezt a többnyelvű európai uniós formanyomtatványt, amely a kiállító tagállamban létező, megfelelő közokirat alternatívájaként igényelhető, a kiállító tagállam hatóságai adják ki. E formanyomtatvány nem érinti a neki megfelelő, a kiállító tagállam hatóságai által készített belföldi közokirat használatát. Ugyanolyan formális bizonyító erővel rendelkezik, mint a kiállító tagállambeli belföldi megfelelője, és felhasználása nem sértheti a társaságok vagy egyéb vállalkozások jogállásával és képviseletével kapcsolatos tagállami anyagi jogszabályokat.

SYMBOLS / SYMBOLES / ZEICHEN / СИМВОЛИ / SÍMBOLOS / SYMBOLY / SYMBOLER /


  SÜMBOLID / ΣΥΜΒΟΛΑ / NODA / SIMBOLI / SIMBOLI / APZĪMĒJUMI / SIMBOLIAI / JELMAGYARÁZAT / SIMBOLI / AFKORTINGEN / SKRÓT / SÍMBOLOS / SIMBOLURI / SYMBOLY / KRATICE / SYMBOLIT/ FÖRKLARINGAR

| — | Na:




  Nap / Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá / Dan
  /
  Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag |
| --- | --- |

—

Na:




  Nap / Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá / Dan
  /
  Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag

| — | Hó:




  Hónap / Month / Mois / Monat / месец / Mes / Měsíc / Måned / Kuu / Μήνας / Mí / Mjesec /Mese / mēnesis / mėnuo / Xahar / maand / miesiąc / Mês / Luna / Mesiac / Mesec / Kuukausi / Månad |
| --- | --- |

—

Hó:

| — | Év:




  Év / Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina
  /
  Anno / gads / metai / Sena / jaar / rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År |
| --- | --- |

—

Év:




  Év / Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina
  /
  Anno / gads / metai / Sena / jaar / rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År

| — | Fé:




  Férfi / Masculine / Masculin / Männlich / мъжки / Masculino / Mužské / Mand / Mees / Άρρεν / Fireann / Muško / Maschile / Vīrietis / Vyras / Maskil / man / mężczyzna / Masculino / Masculin / Muž / Moški / Mies / Manligt |
| --- | --- |

—

Fé:

| — | Nő:




  Nő / Feminine / Féminin / Weiblich / женски / Femenino / Ženské / Kvinde / Naine / Θήλυ / Baineann / Žensko/ Femminile / Sieviete / Moteris / Femminil / vrouw / kobieta / Feminino / Feminin / Žena / Ženska / Nainen / Kvinnligt |
| --- | --- |

—

Nő:

| 1 | ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE / ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU DIPLÔME / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – BILDUNGSABSCHLUSS / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ПРИДОБИВАНЕ НА УДОСТОВЕРЕНИЕ ЗА ОБРАЗОВАНИЕ / UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO AL CERTIFICADO DE ESTUDIOS / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE OSVĚDČENÍ O ABSOLVOVÁNÍ STUDIA / FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE ET EKSAMENSBEVIS / HARIDUST TÕENDAVAT DOKUMENTI PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΠΙΣΤΟΠΟΙΗΤΙΚΟ ΣΠΟΥΔΩΝ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE TEASTAS OIDEACHAIS / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – POTVRDA O OBRAZOVANJU / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO A UN CERTIFICATO DI STUDI / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL IŠSILAVINIMO PAŽYMĖJIMO / EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ IZGLĪTĪBAS APLIECĪBU / TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY KÉPESÍTÉS TEKINTETÉBEN / FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IĊ-ĊERTIFIKAT TA' EDUKAZZJONI/ MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE EEN VOOR ONDERWIJS OF OPLEIDING BEHAALD GETUIGSCHRIFT / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ŚWIADECTWA POTWIERDZAJĄCEGO WYKSZTAŁCENIE / FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO A UM CERTIFICADO DE ESTUDOS / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVINDDIPLOMELE DE STUDII / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA POTVRDENIA O ŠTÚDIU / VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O POTRDILU O IZOBRAZBI / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – KOULUTUSTODISTUS / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE UTBILDNINGSCERTIFIKAT |
| 4 | NOM / NAME /ФАМИЛНО ИМЕ / APELLIDO(S) / PŘÍJMENÍ / EFTERNAVN / PEREKONNANIMI / ΕΠΩΝΥΜΟ / SLOINNE / PREZIME / COGNOME / UZVĀRDS / PAVARDĖ / CSALÁDI NÉV / KUNJOM / NAAM / NAZWISKO / APELIDO / NUME / PRIEZVISKO / PRIIMEK / SUKUNIMI / EFTERNAMN |
| 5 | PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN |
| 6 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 7 | SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN |
| 8 | NIVEAU DU DIPLÔME (UNESCO CITE 2011, ANNEXE II) / NIVEAU DES ABSCHLUSSES (UNESCO ISCED 2011 ANHANG II) / СТЕПЕН НА ПРИДОБИТО ОБРАЗОВАНИЕ (UNESCO ISCED 2011 ANNEXE II) / NIVEL DEL CERTIFICADO DE ESTUDIOS (UNESCO ISCED 2011 ANEXO II) / ÚROVEŇ OSVĚDČENÍ O ABSOLVOVÁNÍ STUDIA (UNESCO ISCED 2011 PŘÍLOHA II) / EKSAMENSBEVISETS NIVEAU (UNESCO ISCED 2011 BILAG II) / HARIDUST TÕENDAVA DOKUMENDI KLASS (UNESCO ISCED 2011 LISA II) / ΕΠΙΠΕΔΟ ΠΙΣΤΟΠΟΙΗΤΙΚΟΥ ΣΠΟΥΔΩΝ (UNESCO ISCED 2011 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ II) / LEIBHÉAL AN TEASTAIS OIDEACHAIS (UNESCO ISCED 2011 IARSCRÍBHINN II) / RAZINA OBRAZOVANJA (UNESCO ISCED 2011. PRILOG II.) / LIVELLO DEL CERTIFICATO DI STUDI (UNESCO ISCED 2011 ALLEGATO II) / IŠSILAVINIMO PAŽYMĖJIMO LYGIS (2011 M. UNESCO ISCED II PRIEDAS) / IZGLĪTĪBAS APLIECĪBAS LĪMENIS (UNESCO ISCED 2011 II PIELIKUMS) / KÉPESÍTÉS SZINTJE (UNESCO ISCED 2011 ANNEXE II) / LIVELL TAĊ-ĊERTIFIKAT TA' EDUKAZZJONI (UNESCO ISCED 2011 ANNEXE II)/ NIVEAU VAN EEN VOOR ONDERWIJS OF OPLEIDING BEHAALD GETUIGSCHRIFT (UNESCO ISCED 2011 ANNEX II) / POZIOM WSKAZANY NA ŚWIADECTWIE POTWIERDZAJĄCYM WYKSZTAŁCENIE (UNESCO ISCED 2011 ZAŁĄCZNIK II) / NÍVEL DO CERTIFICADO DE ESTUDOS (UNESCO ISCED 2011 ANEXO II) / NIVELUL DIPLOMELOR DE STUDII (UNESCO ISCED 2011 ANEXA II) / ÚROVEŇ POTVRDENIA O ŠTÚDIU (UNESCO ISCED 2011 PRÍLOHA II) / POTRDILO O STOPNJI IZOBRAZBE (UNESCO ISCED 2011 PRILOGA II) / KOULUTUSTODISTUKSEN TASO (UNESCO ISCED 2011 LIITE II) / NIVÅ PÅ STUDIEINTYG (UNESCO ISCED 2011 BILAGA II) |
| 9 | DOMAINE DU DIPLÔME (UNESCO CITE-F 2013, ANNEXE I) / GEBIET DES ABSCHLUSSES (UNESCO ISCED-F 2013 ANHANG I) / ОБЛАСТ НА ПРИДОБИТОТО ОБРАЗОВАНИЕ (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIX I) / RAMA DEL CERTIFICADO DE ESTUDIOS (UNESCO ISCED-F 2013 APÉNDICE I) / OBLAST OSVĚDČENÍ O ABSOLVOVÁNÍ STUDIA (UNESCO ISCED-F 2013 DODATEK I) / EKSAMENSBEVISETS OMRÅDE (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIX I) / HARIDUST TÕENDAVA DOKUMENDI VALDKOND (UNESCO ISCED-F 2013 LISA I) / TΟΜΕΑΣ ΠΙΣΤΟΠΟΙΗΤΙΚΟΥ ΣΠΟΥΔΩΝ (UNESCO ISCED-F 2013 ΠΡΟΣΑΡΤΗΜΑ I) / RÉIMSE AN TEASTAIS OIDEACHAIS (UNESCO ISCED-F 2013 FOSCRÍBHINN I) / PODRUČJE OBRAZOVANJA (UNESCO ISCED-F 2013. PRILOG I.) / SETTORE DEL CERTIFICATO DI STUDI (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDICE I) / IŠSILAVINIMO PAŽYMĖJIMO SRITIS (2013 M. UNESCO ISCED-F I PRIEDĖLIS) / IZGLĪTĪBAS APLIECĪBAS JOMA (UNESCO ISCED-F 2011 II PIELIKUMS) / KÉPESÍTÉS SZAKTERÜLETE (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIX I) / QASAM TAĊ-ĊERTIFIKAT TA' EDUKAZZJONI (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIĊI I) / STUDIERICHTING VAN EEN VOOR ONDERWIJS OF OPLEIDING BEHAALD GETUIGSCHRIFT (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIX I) / DZIEDZINA WSKAZANA NA ŚWIADECTWIE POTWIERDZAJĄCYM WYKSZTAŁCENIE (UNESCO ISCED-F 2013 DODATEK I) / ÁREA DO CERTIFICADO DE ESTUDOS (UNESCO ISCED-F 2013 APÊNDICE I) / DOMENIILE ÎN CARE AU FOST ACORDATE DIPLOMELE DE STUDII (UNESCO ISCED-F 2013 ANEXA I) / OBLASŤ POTVRDENIA O ŠTÚDIU (UNESCO ISCED-F 2013 DODATOK I) / POTRDILO O PODROČJU IZOBRAZBE (UNESCO ISCED-F 2013 DODATEK I) / KOULUTUSTODISTUKSEN ALA (UNESCO ISCED-F 2013 LISÄYS I) / OMRÅDE FÖR STUDIEINTYG (UNESCO ISCED-F 2013 TILLÄGG I) |
| 10 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE / ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU DIPLÔME / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – BILDUNGSABSCHLUSS / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА ПРИДОБИВАНЕ НА УДОСТОВЕРЕНИЕ ЗА ОБРАЗОВАНИЕ / UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO AL CERTIFICADO DE ESTUDIOS / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE OSVĚDČENÍ O ABSOLVOVÁNÍ STUDIA / FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE ET EKSAMENSBEVIS / HARIDUST TÕENDAVAT DOKUMENTI PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΠΙΣΤΟΠΟΙΗΤΙΚΟ ΣΠΟΥΔΩΝ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE TEASTAS OIDEACHAIS / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – POTVRDA O OBRAZOVANJU / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO A UN CERTIFICATO DI STUDI / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL IŠSILAVINIMO PAŽYMĖJIMO / EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ IZGLĪTĪBAS APLIECĪBU / TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY KÉPESÍTÉS TEKINTETÉBEN / FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR IĊ-ĊERTIFIKAT TA' EDUKAZZJONI/ MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE EEN VOOR ONDERWIJS OF OPLEIDING BEHAALD GETUIGSCHRIFT / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY ŚWIADECTWA POTWIERDZAJĄCEGO WYKSZTAŁCENIE / FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO A UM CERTIFICADO DE ESTUDOS / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVINDDIPLOMELE DE STUDII / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA POTVRDENIA O ŠTÚDIU / VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O POTRDILU O IZOBRAZBI / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – KOULUTUSTODISTUS / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE UTBILDNINGSCERTIFIKAT

4

NOM / NAME /ФАМИЛНО ИМЕ / APELLIDO(S) / PŘÍJMENÍ / EFTERNAVN / PEREKONNANIMI / ΕΠΩΝΥΜΟ / SLOINNE / PREZIME / COGNOME / UZVĀRDS / PAVARDĖ / CSALÁDI NÉV / KUNJOM / NAAM / NAZWISKO / APELIDO / NUME / PRIEZVISKO / PRIIMEK / SUKUNIMI / EFTERNAMN

5

PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN

6

DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

7

SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO / POHLAVÍ / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN

8

NIVEAU DU DIPLÔME (UNESCO CITE 2011, ANNEXE II) / NIVEAU DES ABSCHLUSSES (UNESCO ISCED 2011 ANHANG II) / СТЕПЕН НА ПРИДОБИТО ОБРАЗОВАНИЕ (UNESCO ISCED 2011 ANNEXE II) / NIVEL DEL CERTIFICADO DE ESTUDIOS (UNESCO ISCED 2011 ANEXO II) / ÚROVEŇ OSVĚDČENÍ O ABSOLVOVÁNÍ STUDIA (UNESCO ISCED 2011 PŘÍLOHA II) / EKSAMENSBEVISETS NIVEAU (UNESCO ISCED 2011 BILAG II) / HARIDUST TÕENDAVA DOKUMENDI KLASS (UNESCO ISCED 2011 LISA II) / ΕΠΙΠΕΔΟ ΠΙΣΤΟΠΟΙΗΤΙΚΟΥ ΣΠΟΥΔΩΝ (UNESCO ISCED 2011 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ II) / LEIBHÉAL AN TEASTAIS OIDEACHAIS (UNESCO ISCED 2011 IARSCRÍBHINN II) / RAZINA OBRAZOVANJA (UNESCO ISCED 2011. PRILOG II.) / LIVELLO DEL CERTIFICATO DI STUDI (UNESCO ISCED 2011 ALLEGATO II) / IŠSILAVINIMO PAŽYMĖJIMO LYGIS (2011 M. UNESCO ISCED II PRIEDAS) / IZGLĪTĪBAS APLIECĪBAS LĪMENIS (UNESCO ISCED 2011 II PIELIKUMS) / KÉPESÍTÉS SZINTJE (UNESCO ISCED 2011 ANNEXE II) / LIVELL TAĊ-ĊERTIFIKAT TA' EDUKAZZJONI (UNESCO ISCED 2011 ANNEXE II)/ NIVEAU VAN EEN VOOR ONDERWIJS OF OPLEIDING BEHAALD GETUIGSCHRIFT (UNESCO ISCED 2011 ANNEX II) / POZIOM WSKAZANY NA ŚWIADECTWIE POTWIERDZAJĄCYM WYKSZTAŁCENIE (UNESCO ISCED 2011 ZAŁĄCZNIK II) / NÍVEL DO CERTIFICADO DE ESTUDOS (UNESCO ISCED 2011 ANEXO II) / NIVELUL DIPLOMELOR DE STUDII (UNESCO ISCED 2011 ANEXA II) / ÚROVEŇ POTVRDENIA O ŠTÚDIU (UNESCO ISCED 2011 PRÍLOHA II) / POTRDILO O STOPNJI IZOBRAZBE (UNESCO ISCED 2011 PRILOGA II) / KOULUTUSTODISTUKSEN TASO (UNESCO ISCED 2011 LIITE II) / NIVÅ PÅ STUDIEINTYG (UNESCO ISCED 2011 BILAGA II)

9

DOMAINE DU DIPLÔME (UNESCO CITE-F 2013, ANNEXE I) / GEBIET DES ABSCHLUSSES (UNESCO ISCED-F 2013 ANHANG I) / ОБЛАСТ НА ПРИДОБИТОТО ОБРАЗОВАНИЕ (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIX I) / RAMA DEL CERTIFICADO DE ESTUDIOS (UNESCO ISCED-F 2013 APÉNDICE I) / OBLAST OSVĚDČENÍ O ABSOLVOVÁNÍ STUDIA (UNESCO ISCED-F 2013 DODATEK I) / EKSAMENSBEVISETS OMRÅDE (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIX I) / HARIDUST TÕENDAVA DOKUMENDI VALDKOND (UNESCO ISCED-F 2013 LISA I) / TΟΜΕΑΣ ΠΙΣΤΟΠΟΙΗΤΙΚΟΥ ΣΠΟΥΔΩΝ (UNESCO ISCED-F 2013 ΠΡΟΣΑΡΤΗΜΑ I) / RÉIMSE AN TEASTAIS OIDEACHAIS (UNESCO ISCED-F 2013 FOSCRÍBHINN I) / PODRUČJE OBRAZOVANJA (UNESCO ISCED-F 2013. PRILOG I.) / SETTORE DEL CERTIFICATO DI STUDI (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDICE I) / IŠSILAVINIMO PAŽYMĖJIMO SRITIS (2013 M. UNESCO ISCED-F I PRIEDĖLIS) / IZGLĪTĪBAS APLIECĪBAS JOMA (UNESCO ISCED-F 2011 II PIELIKUMS) / KÉPESÍTÉS SZAKTERÜLETE (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIX I) / QASAM TAĊ-ĊERTIFIKAT TA' EDUKAZZJONI (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIĊI I) / STUDIERICHTING VAN EEN VOOR ONDERWIJS OF OPLEIDING BEHAALD GETUIGSCHRIFT (UNESCO ISCED-F 2013 APPENDIX I) / DZIEDZINA WSKAZANA NA ŚWIADECTWIE POTWIERDZAJĄCYM WYKSZTAŁCENIE (UNESCO ISCED-F 2013 DODATEK I) / ÁREA DO CERTIFICADO DE ESTUDOS (UNESCO ISCED-F 2013 APÊNDICE I) / DOMENIILE ÎN CARE AU FOST ACORDATE DIPLOMELE DE STUDII (UNESCO ISCED-F 2013 ANEXA I) / OBLASŤ POTVRDENIA O ŠTÚDIU (UNESCO ISCED-F 2013 DODATOK I) / POTRDILO O PODROČJU IZOBRAZBE (UNESCO ISCED-F 2013 DODATEK I) / KOULUTUSTODISTUKSEN ALA (UNESCO ISCED-F 2013 LISÄYS I) / OMRÅDE FÖR STUDIEINTYG (UNESCO ISCED-F 2013 TILLÄGG I)

10

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Mód. 48]

IVf. MELLÉKLET

| A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke | |
| --- | --- |

A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke

Image

| 1 | TAGÁLLAM | 2 | KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY FOGYATÉKOSSÁG TEKINTETÉBEN |
| 4 | NÉV |
| 5 | UTÓNÉV (UTÓNEVEK) |
| 6 | SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ | | Na | | Hó | | Év |
| | | | | | | | | | |

1

TAGÁLLAM

2

KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG

3

TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY FOGYATÉKOSSÁG TEKINTETÉBEN

4

NÉV

5

UTÓNÉV (UTÓNEVEK)

6

SZÜLETÉSI HELY ÉS IDŐ

Na

Hó

Év

7

NEM

8

FOGYATÉKOSSÁG MÉRTÉKE VAGY JELLEGE A NEMZETI BESOROLÁS SZERINT

9

KIÁLLÍTÁS DÁTUMA

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

ALÁÍRÁS, PECSÉT

Jogi megjegyzés: Ezt a többnyelvű európai uniós formanyomtatványt, amely a kiállító tagállamban létező, megfelelő közokirat alternatívájaként igényelhető, a kiállító tagállam hatóságai adják ki. E formanyomtatvány nem érinti a neki megfelelő, a kiállító tagállam hatóságai által készített belföldi közokirat használatát. Ugyanolyan formális bizonyító erővel rendelkezik, mint a kiállító tagállambeli belföldi megfelelője, és felhasználása nem sértheti a társaságok vagy egyéb vállalkozások jogállásával és képviseletével kapcsolatos tagállami anyagi jogszabályokat.

SYMBOLS / SYMBOLES / ZEICHEN / СИМВОЛИ / SÍMBOLOS / SYMBOLY / SYMBOLER /


  SÜMBOLID / ΣΥΜΒΟΛΑ / NODA / SIMBOLI / SIMBOLI / APZĪMĒJUMI / SIMBOLIAI / JELMAGYARÁZAT / SIMBOLI / AFKORTINGEN / SKRÓT / SÍMBOLOS / SIMBOLURI / SYMBOLY / KRATICE / SYMBOLIT/ FÖRKLARINGAR

| — | Na:




  Nap / Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá / Dan
  /
  Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag |
| --- | --- |

—

Na:




  Nap / Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá / Dan
  /
  Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag

| — | Hó:




  Hónap / Month / Mois / Monat / месец / Mes / Měsíc / Måned / Kuu / Μήνας / Mí / Mjesec /Mese / mēnesis / mėnuo / Xahar / maand / miesiąc / Mês / Luna / Mesiac / Mesec / Kuukausi / Månad |
| --- | --- |

—

Hó:

| — | Év:




  Év / Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina
  /
  Anno / gads / metai / Sena / jaar / rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År |
| --- | --- |

—

Év:




  Év / Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina
  /
  Anno / gads / metai / Sena / jaar / rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År

| — | Fé:




  Férfi / Masculine / Masculin / Männlich / мъжки / Masculino / Mužské / Mand / Mees / Άρρεν / Fireann / Muško / Maschile / Vīrietis / Vyras / Maskil / man / mężczyzna / Masculino / Masculin / Muž / Moški / Mies / Manligt |
| --- | --- |

—

Fé:

| — | Nő:




  Nő / Feminine / Féminin / Weiblich / женски / Femenino / Ženské / Kvinde / Naine / Θήλυ / Baineann / Žensko/ Femminile / Sieviete / Moteris / Femminil / vrouw / kobieta / Feminino / Feminin / Žena / Ženska / Nainen / Kvinnligt |
| --- | --- |

—

Nő:

| 1 | ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU HANDICAP / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – BEHINDERUNG / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА УВРЕЖДАНЕ / UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA INVALIDEZ / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE ZDRAVOTNÍHO POSTIŽENÍ / FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE HANDICAP / PUUET PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΑΝΑΠΗΡΙΑ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE MÍCHUMAS / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – INVALIDNOST / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLA DISABILITÀ / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL NEGALIOS / EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ INVALIDITĀTI / TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY FOGYATÉKOSSÁG TEKINTETÉBEN / FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR ID-DIŻABILITÀ / MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE INVALIDITEIT / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY NIEPEŁNOSPRAWNOŚCI / FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À DEFICIÊNCIA / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND HANDICAPUL / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ZDRAVOTNÉHO POSTIHNUTIA / VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O INVALIDNOSTI / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – VAMMAISUUS / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE FUNKTIONSHINDER |
| 4 | NOM / NAME /ФАМИЛНО ИМЕ / APELLIDO(S) / PŘÍJMENÍ / EFTERNAVN / PEREKONNANIMI / ΕΠΩΝΥΜΟ / SLOINNE / PREZIME / COGNOME / UZVĀRDS / PAVARDĖ / CSALÁDI NÉV / KUNJOM / NAAM / NAZWISKO / APELIDO / NUME / PRIEZVISKO / PRIIMEK / SUKUNIMI / EFTERNAMN |
| 5 | PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN |
| 6 | DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT |
| 7 | SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO /

  POHLAVÍ

  / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN |
| 8 | DEGRÉ OU TYPE DU HANDICAP SELON LA CLASSIFICATION NATIONALE / GRAD ODER ART DER BEHINDERUNG IM NATIONALEN SYSTEM / СТЕПЕН ИЛИ ЕСТЕСТВО НА УВРЕЖДАНЕТО СПОРЕД НАЦИОНАЛНАТА КЛАСИФИКАЦИЯ / GRADO O NATURALEZA DE LA INVALIDEZ DE ACUERDO LA CLASIFICACIÓN NACIONAL / STUPEŇ NEBO POVAHA ZDRAVOTNÍHO POSTIŽENÍ PODLE VNITROSTÁTNÍ KLASIFIKACE / HANDICAPPETS GRAD OG ART EFTER NATIONAL KLASSIFICERING / PUUDE ASTE VÕI OLEMUS VASTAVALT RAHVUSVAHELISELE KLASSIFIKATSIOONILE / BΑΘΜΟΣ Η ΦΥΣΗ ΤΗΣ ΑΝΑΠΗΡΙΑΣ ΣΥΜΦΩΝΑ ΜΕ ΤΗΝ ΕΘΝΙΚΗ ΟΝΟΜΑΤΟΛΟΓΙΑ / GRÁD NÓ CINEÁL AN MHÍCHUMAIS DE RÉIR AN AICMIÚCHÁIN NÁISIÚNTA / STUPANJ ILI VRSTA INVALIDNOSTI PREMA NACIONALNOJ KLASIFIKACIJI / LIVELLO O NATURA DELLA DISABILITÀ SECONDO LA CLASSIFICAZIONE NAZIONALE / NEGALIOS LAIPSNIS AR POBŪDIS PAGAL NACIONALINĘ KLASIFIKACIJĄ / INVALIDITĀTES PAKĀPE VAI VEIDS ATBILSTĪGI VALSTS KLASIFIKĀCIJAI / FOGYATÉKOSSÁG MÉRTÉKE VAGY JELLEGE A NEMZETI BESOROLÁS SZERINT / GRAD JEW IN-NATURA TAD-DIŻABBILTÀ SKONT IL-KLASSIFIKAZZJONI NAZZJONALI / MATE EN AARD VAN INVALIDITEIT VOLGENS DE NATIONALE CLASSIFICATIE / STOPIEŃ LUB RODZAJ NIEPEŁNOSPRAWNOŚCI ZGODNIE Z KLASYFIKACJA KRAJOWĄ / GRAU OU NATUREZA DA DEFICIÊNCIA SEGUNDO O SISTEMA NACIONAL DE CLASSIFICAÇÃO / GRADUL ŞI NATURA HANDICAPULUI PORIVIT CLASIFICĂRII NAŢIONALEO / STUPEŇ ALEBO POVAHA ZDRAVOTNÉHO POSTIHNUTIA PODĽA VNÚTROŠTÁTNEJ KLASIFIKÁCIE / STOPNJA ALI VRSTA INVALIDNOSTI GLEDE NA NACIONALNO KLASIFIKACIJO / KANSALLISEN LUOKITUKSEN MUKAINEN VAMMAISUUDEN TASO TAI LUONNE / GRAD ELLER SLAG AV FUNKTIONSHINDER ENLIGT NATIONELL KLASSIFIKATION |
| 9 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE/ ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE RELATIF AU HANDICAP / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR – BEHINDERUNG / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ ЗА УВРЕЖДАНЕ / UE FORMULARIO NORMALIZADO MULTILINGÜE RELATIVO A LA INVALIDEZ / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE ZDRAVOTNÍHO POSTIŽENÍ / FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE HANDICAP / PUUET PUUDUTAV MITMEKEELNE ELI STANDARDVORM / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΕΕ ΣΧΕΤΙΚΑ ΜΕ ΑΝΑΠΗΡΙΑ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AE MAIDIR LE MÍCHUMAS / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI OBRAZAC EUROPSKE UNIJE – INVALIDNOST / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UNIONE EUROPEA RELATIVO ALLA DISABILITÀ / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL NEGALIOS / EIROPAS SAVIENĪBAS DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ INVALIDITĀTI / TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY FOGYATÉKOSSÁG TEKINTETÉBEN / FORMOLA STANDARD MULTILINGWALI TAL-UE DWAR ID-DIŻABILITÀ / MEERTALIG MODELFORMULIER VAN DE EUROPESE UNIE BETREFFENDE INVALIDITEIT / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY NIEPEŁNOSPRAWNOŚCI / FORMULÁRIO MULTILINGUE NORMALIZADO DA UE RELATIVO À DEFICIÊNCIA / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND HANDICAPUL / ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA ZDRAVOTNÉHO POSTIHNUTIA / VEČJEZIČNI STANDARDNI OBRAZEC EU O INVALIDNOSTI / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – VAMMAISUUS / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE FUNKTIONSHINDER

4

NOM / NAME /ФАМИЛНО ИМЕ / APELLIDO(S) / PŘÍJMENÍ / EFTERNAVN / PEREKONNANIMI / ΕΠΩΝΥΜΟ / SLOINNE / PREZIME / COGNOME / UZVĀRDS / PAVARDĖ / CSALÁDI NÉV / KUNJOM / NAAM / NAZWISKO / APELIDO / NUME / PRIEZVISKO / PRIIMEK / SUKUNIMI / EFTERNAMN

5

PRÉNOM(S) / VORNAME(N) / СОБСТВЕНО ИМЕ / NOMBRE(S) / JMÉNO (JMÉNA) / FORNAVN/-E / EESNIMED / ΟΝΟΜΑ / CÉADAINM(NEACHA) / IME(NA) / NOME/I / VĀRDS(-I) / VARDAS (-AI) / UTÓNÉV (UTÓNEVEK) / ISEM (ISMIJIET) / VOORNAMEN / IMIĘ (IMIONA) / NOME PRÓPRIO / PRENUME / MENO(Á) / IME(NA) / ETUNIMET / FÖRNAMN

6

DATE ET LIEU DE NAISSANCE / TAG UND ORT DER GEBURT / ДАТА И МЯСТО НА РАЖДАНЕ / FECHA Y LUGAR DE NACIMIENTO / DATUM A MÍSTO NAROZENÍ / FØDSELSDATO OG -STED / SÜNNIAEG JA –KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΓΕΝΝΗΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD BREITHE / DATUM I MJESTO ROĐENJA / DATA E LUOGO DI NASCITA / DZIMŠANAS DATUMS UN VIETA / GIMIMO DATA IR VIETA / SZÜLETÉS IDEJE ÉS HELYE / POST U DATA TAT-TWELID / GEBOORTEPLAATS EN –DATUM / DATA I MIEJSCE URODZENIA / DATA E LOCAL DE NASCIMENTO / DATA ŞI LOCUL NAŞTERII / DÁTUM A MIESTO NARODENIA / DATUM IN KRAJ ROJSTVA / SYNTYMÄAIKA JA –PAIKKA / FÖDELSEDATUM OCH FÖDELSEORT

7

SEXE / GESCHLECHT / ПОЛ / SEXO /

  POHLAVÍ

  / KØN / SUGU / ΦΥΛΟ / GNÉAS / SPOL / SESSO / DZIMUMS / LYTIS / NEM / SESS / GESLACHT / PŁEĆ / SEXO / SEX / POHLAVIE / SPOL / SUKUPUOLI / KÖN

8

DEGRÉ OU TYPE DU HANDICAP SELON LA CLASSIFICATION NATIONALE / GRAD ODER ART DER BEHINDERUNG IM NATIONALEN SYSTEM / СТЕПЕН ИЛИ ЕСТЕСТВО НА УВРЕЖДАНЕТО СПОРЕД НАЦИОНАЛНАТА КЛАСИФИКАЦИЯ / GRADO O NATURALEZA DE LA INVALIDEZ DE ACUERDO LA CLASIFICACIÓN NACIONAL / STUPEŇ NEBO POVAHA ZDRAVOTNÍHO POSTIŽENÍ PODLE VNITROSTÁTNÍ KLASIFIKACE / HANDICAPPETS GRAD OG ART EFTER NATIONAL KLASSIFICERING / PUUDE ASTE VÕI OLEMUS VASTAVALT RAHVUSVAHELISELE KLASSIFIKATSIOONILE / BΑΘΜΟΣ Η ΦΥΣΗ ΤΗΣ ΑΝΑΠΗΡΙΑΣ ΣΥΜΦΩΝΑ ΜΕ ΤΗΝ ΕΘΝΙΚΗ ΟΝΟΜΑΤΟΛΟΓΙΑ / GRÁD NÓ CINEÁL AN MHÍCHUMAIS DE RÉIR AN AICMIÚCHÁIN NÁISIÚNTA / STUPANJ ILI VRSTA INVALIDNOSTI PREMA NACIONALNOJ KLASIFIKACIJI / LIVELLO O NATURA DELLA DISABILITÀ SECONDO LA CLASSIFICAZIONE NAZIONALE / NEGALIOS LAIPSNIS AR POBŪDIS PAGAL NACIONALINĘ KLASIFIKACIJĄ / INVALIDITĀTES PAKĀPE VAI VEIDS ATBILSTĪGI VALSTS KLASIFIKĀCIJAI / FOGYATÉKOSSÁG MÉRTÉKE VAGY JELLEGE A NEMZETI BESOROLÁS SZERINT / GRAD JEW IN-NATURA TAD-DIŻABBILTÀ SKONT IL-KLASSIFIKAZZJONI NAZZJONALI / MATE EN AARD VAN INVALIDITEIT VOLGENS DE NATIONALE CLASSIFICATIE / STOPIEŃ LUB RODZAJ NIEPEŁNOSPRAWNOŚCI ZGODNIE Z KLASYFIKACJA KRAJOWĄ / GRAU OU NATUREZA DA DEFICIÊNCIA SEGUNDO O SISTEMA NACIONAL DE CLASSIFICAÇÃO / GRADUL ŞI NATURA HANDICAPULUI PORIVIT CLASIFICĂRII NAŢIONALEO / STUPEŇ ALEBO POVAHA ZDRAVOTNÉHO POSTIHNUTIA PODĽA VNÚTROŠTÁTNEJ KLASIFIKÁCIE / STOPNJA ALI VRSTA INVALIDNOSTI GLEDE NA NACIONALNO KLASIFIKACIJO / KANSALLISEN LUOKITUKSEN MUKAINEN VAMMAISUUDEN TASO TAI LUONNE / GRAD ELLER SLAG AV FUNKTIONSHINDER ENLIGT NATIONELL KLASSIFIKATION

9

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

[Mód. 49]

V. MELLÉKLET

| A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke | |
| --- | --- |

A [e rendelet címe és száma beillesztendő]/EU rendelet 11. cikke

Image

| 1 | TAGÁLLAM | 2 | KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY TÁRSASÁG VAGY EGYÉB VÁLLALKOZÁS JOGÁLLÁSA ÉS KÉPVISELETE TEKINTETÉBEN |
| 4 | A TÁRSASÁG VAGY EGYÉB VÁLLALKOZÁS NEVE |
| 5 | JOGI FORMA |
| | 6 | BELFÖLDI | 7 | EURÓPAI |
| 8 | SZÉKHELY | | |
| 9 | BEJEGYZÉS IDEJE ÉS HELYE | | Na | | Hó | | Év |
| | | | | | | | | | |

1

TAGÁLLAM

2

KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG

3

TÖBBNYELVŰ EURÓPAI UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY TÁRSASÁG VAGY EGYÉB VÁLLALKOZÁS JOGÁLLÁSA ÉS KÉPVISELETE TEKINTETÉBEN

4

A TÁRSASÁG VAGY EGYÉB VÁLLALKOZÁS NEVE

5

JOGI FORMA

6

BELFÖLDI

7

EURÓPAI

8

SZÉKHELY

9

BEJEGYZÉS IDEJE ÉS HELYE

Na

Hó

Év

10

CÉGJEGYZÉKSZÁM

11

KÉPVISELETRE JOGOSULT(AK) CSALÁDI NEVE(I)

12

KÉPVISELETRE JOGOSULT(AK) UTÓNEVE(I)

13

KÉPVISELETRE JOGOSULT(AK) TISZTSÉGE(I)

14

KÉPVISELETI JOG FAJTÁJA

15

ÖNÁLLÓ

16

EGYÜTTES

17

KIÁLLÍTÁS DÁTUMA,

Na

| Na | | Hó | | Év |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |

Hó

Év

ALÁÍRÁS, PECSÉT

Jogi megjegyzés: Ezt a többnyelvű európai uniós formanyomtatványt, amely a kiállító tagállamban létező, megfelelő közokirat alternatívájaként igényelhető, a kiállító tagállam hatóságai adják ki. E formanyomtatvány nem érinti a neki megfelelő, a kiállító tagállam hatóságai által készített belföldi közokirat használatát. Ugyanolyan formális bizonyító erővel rendelkezik, mint a kiállító tagállambeli belföldi megfelelője, és felhasználása nem sértheti a társaságok vagy egyéb vállalkozások jogállásával és képviseletével kapcsolatos tagállami anyagi jogszabályokat.

JELMAGYARÁZAT / SYMBOLS / SYMBOLES / ZEICHEN / СИМВОЛИ / SÍMBOLOS / SYMBOLY / SYMBOLER / SÜMBOLID / ΣΥΜΒΟΛΑ / NODA / SIMBOLI /SIMBOLI / APZĪMĒJUMI / SIMBOLIAI / SIMBOLI / AFKORTINGEN / SKRÓT / SÍMBOLOS / SIMBOLURI / SYMBOLY / KRATICE / SYMBOLIT / FÖRKLARINGAR

| — | Na:
  Nap / Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá / Dan / Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag |
| --- | --- |

—

Na:
  Nap / Day / Jour / Tag / ден / Día / Den / Dag / Päev / Ημέρα / Lá / Dan / Giorno / diena / diena / Jum / dag / dzień / Dia / Ziua / Deň / Dan / Päivä / Dag

| — | Hó:
  Hónap / Month / Mois / Monat / месец / Mes / Měsíc / Måned / Kuu / Μήνας / Mí / Mjesec /Mese / mēnesis / mėnuo / Xahar / maand / miesiąc / Mês / Luna / Mesiac / Mesec / Kuukausi / Månad |
| --- | --- |

—

Hó:
  Hónap / Month / Mois / Monat / месец / Mes / Měsíc / Måned / Kuu / Μήνας / Mí / Mjesec /Mese / mēnesis / mėnuo / Xahar / maand / miesiąc / Mês / Luna / Mesiac / Mesec / Kuukausi / Månad

| — | Év:
  Év / Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina /Anno / gads / metai / Sena / jaar / rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År |
| --- | --- |

—

Év:
  Év / Year / Année / Jahr / година / Año / Rok / År / Aasta / Έτος / Bliain / Godina /Anno / gads / metai / Sena / jaar / rok / Ano / Anul / Rok / Leto / Vuosi / År

| 1 | ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT |
| --- | --- |
| 2 | AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE / ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET |
| 3 | FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LE STATUT ET LA REPRÉSENTATION JURIDIQUE DE LA SOCIÉTÉ OU AUTRE FORME D'ENTREPRISE / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR ZUR RECHTSFORM EINER GESELLSCHAFT/EINES UNTERNEHMENS UND ZUR VERTRETUNGSBEFUGNIS / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА ПРАВНИЯ СТАТУС И ПРЕДСТАВИТЕЛСТВОТО НА ДРУЖЕСТВО ИЛИ НА ДРУГ ВИД ПРЕДПРИЯТИЕ / IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO A LA PERSONALIDAD JURÍDICA Y LA REPRESENTACIÓN DE LA SOCIEDAD O EMPRESA / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE PRÁVNÍHO POSTAVENÍ A ZASTUPOVÁNÍ SPOLEČNOSTI NEBO JINÉHO PODNIKU / FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE ET SELSKABS ELLER ET ANDET FORETAGENDES RETLIGE STATUS OG REPRÆSENTATION / ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM ÄRIÜHINGU VÕI MUU ETTEVÕTJA ÕIGUSLIKU SEISUNDI JA ESINDAMISE KOHTA / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΟ ΝΟΜΙΚΟ ΚΑΘΕΣΤΩΣ ΚΑΙ ΤΗΝ ΕΚΠΡΟΣΩΠΗΣΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑΣ Ή ΑΛΛΗΣ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΗΣ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE STÁDAS DLÍTHIÚIL AGUS IONADAÍOCHT CUIDEACHTA NÓ GNÓTHAIS EILE / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI FORMULAR EU-a KOJI SE ODNOSI NA PRAVNI STATUS I ZASTUPANJE TRGOVAČKIH DRUŠTAVA I DRUGIH VRSTA PODUZEĆA / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO ALLO STATUS GIURIDICO E ALLA RAPPRESENTANZA DI UNA SOCIETÀ O ALTRA IMPRESA / ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ UZŅĒMUMA VAI CITA VEIDA KOMERSANTA JURIDISKO STATUSU UN PĀRSTĀVĪBU / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL BENDROVĖS AR KITOKIOS ĮMONĖS TEISINIO STATUSO IR ATSTOVAVIMO / TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY TÁRSASÁG VAGY EGYÉB VÁLLALKOZÁS JOGÁLLÁSA ÉS KÉPVISELETE TEKINTETÉBEN / FORMOLA STANDARD MULTILINGWA TAL-UE DWAR L-ISTATUS LEGALI U R-RAPPREŻENTAZZJONI TA' KUMPANIJA JEW TA' IMPRIŻA / MEERVOUDIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE DE RECHTSVORM EN VERTEGENWOORDIGING VAN EEN VENNOOTSCHAP OF ANDERE ONDERNEMING / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY STATUSU PRAWNEGO I REPREZENTACJI SPÓŁKI LUB INNYCH PRZEDSIĘBIORSTW / FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO AO ESTATUTO JURÍDICO E À REPRESENTAÇÃO DE UMA EMPRESA OU OUTRA SOCIEDADE / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND STATUTUL LEGAL ŞI REPREZENTAREA UNEI SOCIETĂŢI SAU A UNEI ALTE ÎNTREPRINDERI /ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA PRÁVNEHO POSTAVENIA A ZASTÚPENIA SPOLOČNOSTI ALEBO INÉHO PODNIKU / STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI S PRAVNO OBLIKO IN ZASTOPSTVOM GOSPODARSKE DRUŽBE ALI DRUGEGA PODJETJA / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – YHTIÖN TAI MUUN YRITYKSEN OIKEUDELLINEN MUOTO JA EDUSTAJAT / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE ETT BOLAGS ELLER ANNAT FÖRETAGS RÄTTSLIGA STATUS OCH REPRESENTATION |
| 4 | NOM DE LA SOCIÉTÉ OU AUTRE FORME D'ENTREPRISE / FIRMA DER GESELLSCHAFT/DES UNTERNEHMENS / НАИМЕНОВАНИЕ НА ДРУЖЕСТВОТО/ДРУГИЯ ВИД ПРЕДПРИЯТИЕ / NOMBRE DE LA SOCIEDAD O EMPRESA / NÁZEV SPOLEČNOSTI NEBO JINÉHO PODNIKU / SELSKABETS ELLER FORETAGENDETS NAVN / ÄRIÜHINGU VÕI MUU ETTEVÕTJA NIMI / ΕΠΩΝΥΜΙΑ ΤΗΣ ΕΤΑΙΡΕΙΑΣ Ή ΑΛΛΗΣ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΗΣ / AINM NA CUIDEACHTA NÓ GNÓTHAIS EILE / TVRTKA DRUŠTVA/PODUZEĆA / DENOMINAZIONE DELLA SOCIETÀ O IMPRESA / UZŅĒMUMA VAI CITA VEIDA KOMERSANTA NOSAUKUMS / BENDROVĖS AR KITOKIOS ĮMONĖS PAVADINIMAS / A TÁRSASÁG VAGY EGYÉB VÁLLALKOZÁS NEVE / ISEM TAL-KUMPANIJA JEW TA' IMPRIŻA OĦRA / NAAM VAN DE VENNOOTSCHAP OF ANDERE ONDERNEMING / NAZWA SPÓŁKI LUB INNEGO PRZEDSIĘBIORSTWA / NOME DE UMA EMPRESA OU OUTRA SOCIEDADE / NUMELE SOCIETĂŢII SAU AL ÎNTREPRINDERII / MENO SPOLOČNOSTI ALEBO INÉHO PODNIKU / IME GOSPODARSKE DRUŽBE ALI DRUGEGA PODJETJA / YHTIÖN TAI MUUN YRITYKSEN NIMI / FÖRETAGETS NAMN |
| 5 | FORME JURIDIQUE / RECHTSFORM / ПРАВНА ФОРМА / FORMA JURÍDICA / PRÁVNÍ FORMA / RETLIG STATUS / ÕIGUSLIK VORM / ΝΟΜΙΚΗ ΜΟΡΦΗ / FOIRM DHLÍTHIÚIL / PRAVNI OBLIK / FORMA GIURIDICA / JURIDISKĀ FORMA / TEISINĖ FORMA / JOGI FORMA / FORMA ĠURIDIKA / RECHTSVORM / FORMA PRAWNA / FORMA JURÍDICA / FORMA JURIDICĂ / PRÁVNA FORMA / PRAVNA OBLIKA / OIKEUDELLINEN MUOTO / RÄTTSLIG FORM |
| 6 | NATIONAL / NATIONAL / НАЦИОНАЛНА / NACIONAL / VNITROSTÁTNÍ / NATIONALT / RIIKLIK / ΕΘΝΙΚΗ / NÁISIÚNTA / DRŽAVNA / NAZIONALE / VALSTS / NACIONALINĖ / BELFÖLDI / NAZZJONALI / NATIONAAL / KRAJOWA / NACIONAL / NAŢIONAL / VNÚTROŠTÁTNA / V DRŽAVI / KANSALLINEN / NATIONELL |
| 7 | EUROPÉEN / EUROPÄISCH / ЕВРОПЕЙСКА / EUROPEA / EVROPSKÁ / EUROPÆISK / EUROOPA / ΕΥΡΩΠΑΪΚΗ / EORPACH / EUROPSKA / EUROPEA / EIROPAS / EUROPOS / EURÓPAI / EWROPEA / EUROPEES / EUROPEJSKA / EUROPEIA / EUROPEAN / EURÓPSKA / V EU / EUROOPPALAINEN / EUROPEISK |
| 8 | SIÈGE SOCIAL / SITZ DER GESELLSCHAFT/DES UNTERNEHMENS / СЕДАЛИЩЕ / SEDE SOCIAL / SÍDLO / HJEMSTED / REGISTRIJÄRGNE ASUKOHT / ΕΔΡΑ / OIFIG CHLÁRAITHE / SJEDIŠTE DRUŠTVA / SEDE LEGALE / JURIDISKĀ ADRESE / BUVEINĖ / SZÉKHELY / UFFIĊĊJU REĠISTRAT / STATUTAIRE ZETEL / ZAREJESTROWANA SIEDZIBA / SEDE SOCIAL / SEDIUL SOCIAL / OFICIÁLNE SÍDLO / STATUTARNI SEDEŽ / TOIMIPAIKKA / SÄTE |
| 9 | DATE ET LIEU DE L'IMMATRICULATION / TAG UND ORT DER EINTRAGUNG / ДАТА И МЯСТО НА РЕГИСТРИРАНЕ / FECHA Y LUGAR DE REGISTRO / DATUM A MÍSTO ZÁPISU / DATO OG STED / REGISTRISSE KANDMISE KUUPÄEV JA KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD AN CHLÁRAITHE / DATUM I MJESTO UPISA / DATA E LUOGO DI REGISTRAZIONE / REĢISTRĀCIJAS DATUMS UN VIETA / REGISTRACIJOS DATA IR VIETA / BEJEGYZÉS IDEJE ÉS HELYE / DATA U POST TA' REĠISTRAZZJONI / DATUM EN PLAATS VAN REGISTRATIE / DATA I MIEJSCE REJESTRACJI / DATA E LOCAL DE REGISTO / DATA ŞI LOCUL ÎNREGISTRĂRII / DÁTUM AMIESTO REGISTRÁCIE / DATUM IN KRAJ REGISTRACIJE / REKISTERÖINTIAIKA JA –PAIKKA / REGISTRERINGSDATUM OCH REGISTRERINGSORT |
| 10 | NUMÉRO D'IMMATRICULATION / EINTRAGUNGSNUMMER / НОМЕР В РЕГИСТЪРА / NÚMERO DE REGISTRO / IDENTIFIKAČNÍ ČÍSLO / REGISTRERINGSNUMMER / REGISTRINUMBER / ΑΡΙΘΜΟΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ / UIMHIR CHLÁRAITHE / BROJ UPISA / NUMERO DI REGISTRAZIONE / REĢISTRĀCIJAS NUMURS / REGISTRACIJOS NUMERIS / CÉGJEGYZÉKSZÁM / NUMRU TA' REĠISTRAZZJONI / REGISTRATIENUMMER / NUMER REJESTRACYJNY / NÚMERO DE REGISTO / NUMĂRUL DE ÎNREGISTRARE / REGISTRAČNÉ ČÍSLO / REGISTRSKA ŠTEVILKA / REKISTERÖINTINUMERO / REGISTRERINGSNUMMER |
| 11 | NOM DU/DES REPRÉSENTANT(S) HABILITÉ(S) / NAME DES (DER) VERTRETUNGSBEFUGTEN / ФАМИЛНО(И) ИМЕ(НА) НА УПЪЛНОМОЩЕНИЯ(ТЕ) ПРЕДСТАВИТЕЛ(И) / APELLIDO(S) DEL REPRESENTANTE O LOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS / PŘÍJMENÍ POVĚŘENÉHO ZÁSTUPCE (POVĚŘENÝCH ZÁSTUPCŮ) / EFTERNAVN/-E FOR DE BEMYNDIGEDE REPRÆSENTANTER/-ER / VOLITATUD ESINDAJA(TE) PEREKONNANIMI/NIMED / ΕΠΩNΥΜΟ ΤΟΥ Ή ΤΩΝ ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΗΜΕΝΩΝ ΕΚΠΡΟΣΩΠΩΝ / SLOINNE AN IONADAÍ ÚDARAITHE / NA nIONADAITHE ÚDARAITHE / PREZIME OVLAŠTENOG ZASTUPNIKA / COGNOME/I DEL/I RAPPRESENTANTE/I AUTORIZZATO/I / PILNVAROTĀ(-O) PĀRSTĀVJA(-U) UZVĀRDS(-I) / ĮGALIOTO (-Ų) ATSTOVO (-Ų) PAVARDĖ (-ĖS) / KÉPVISELETRE JOGOSULT(AK) CSALÁDI NEVE(I) / KUNJOM(IJIET) TAR-RAPPREŻENTANT(I) AWTORIZZAT(I) / NAAM VAN DE GEMACHTIGDE VERTEGENWOORDIGER(S) / NAZWISKO (NAZWISKA) UPOWAŻNIONEGO PRZEDSTAWICIELA (UPOWAŻNIONYCH PRZEDSTAWICIELI) / APELIDO DO OU DOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS / NUMELE REPREZENTANTULUI AUTORIZAT/REPREZENTANŢILOR AUTORIZAŢI / PRIEZVISKO(Á) OPRÁVNENÉHO ZÁSTUPCU (OPRÁVNENÝCH ZÁSTUPCOV) / PRIIMEK ZAKONITEGA ZASTOPNIKA / PRIIMKI ZAKONITIH ZASTOPNIKOV / VALTUUTETTUJEN EDUSTAJIEN SUKUNIMET / BEMYNDIGAD(E) FÖRETRÄDARES EFTERNAMN |
| 12 | PRÉNOM(S) DU/DES REPRÉSENTANT(S) HABILITÉ(S) / VORNAME(N) DES (DER) VERTRETUNGSBEFUGTEN / СОБСТВЕНО(И) ИМЕ(НА) НА УПЪЛНОМОЩЕНИЯ(ТЕ) ПРЕДСТАВИТЕЛ(И) / NOMBRE(S) DEL REPRESENTANTE O LOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS / JMÉNO (JMÉNA) POVĚŘENÉHO ZÁSTUPCE (POVĚŘENÝCH ZÁSTUPCŮ) / FORNAVN/-E FOR DE BEMYNDIGEDE REPRÆSENTANT/-ER / VOLITATUD ESINDAJA(TE) EESNIMED / ΟΝΟΜΑ/ΟΝΟΜΑΤΑ ΤΟΥ Ή ΤΩΝ ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΗΜΕΝΩΝ ΕΚΠΡΟΣΩΠΩΝ / CÉADAINM(NEACHA) AN IONADAÍ ÚDARAITHE / NA nIONADAITHE ÚDARAITHE / IME OVLAŠTENOG ZASTUPNIKA / NOME/I DEL/I RAPPRESENTANTE/I AUTORIZZATO/I / PILNVAROTĀ(-O) PĀRSTĀVJA(-U) VĀRDS(-I) / ĮGALIOTO (-Ų) ATSTOVO (-Ų) VARDAS (-AI) / KÉPVISELETRE JOGOSULT(AK) UTÓNEVE(I) / ISEM (ISMIJIET) TAR-RAPPREŻENTANT(I) AWTORIZZAT(I) / VOORNAMEN VAN DE GEMACHTIGDE VERTEGENWOORDIGER(S) / IMIĘ (IMIONA) UPOWAŻNIONEGO PRZEDSTAWICIELA (UPOWAŻNIONYCH PRZEDSTAWICIELI) / NOME PRÓPRIO DO OU DOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS / PRENUMELE REPREZENTANTULUI AUTORIZAT/REPREZENTANŢILOR AUTORIZAŢI / MENO(Á) OPRÁVNENÉHO ZÁSTUPCU (OPRÁVNENÝCH ZASTUPCOV) / IME(NA) ZAKONITEGA ZASTOPNIKA / IMENA ZAKONITIH ZASTOPNIKOV / VALTUUTETTUJEN EDUSTAJIEN ETUNIMET / BEMYNDIGAD(E) FÖRETRÄDARES FÖRNAMN |
| 13 | FONCTION DU/DES RÉPRESENTANT(S) HABILITÉ(S) / FUNKTION DES (DER) VERTRETUNGSBEFUGTEN / ДЛЪЖНОСТ НА УПЪЛНОМОЩЕНИЯ(ТЕ) ПРЕДСТАВИТЕЛ(И) / CARGO DEL REPRESENTANTE O LOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS / FUNKCE POVĚŘENÉHO ZÁSTUPCE (ZÁSTUPCŮ) / DE BEMYNDIGEDE REPRÆSENTANTERS STILLING / VOLITATUD ESINDAJA(TE) ÜLESANDED / ΚΑΘΗΚΟΝΤΑ ΤΟΥ Ή ΤΩΝ ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΗΜΕΝΩΝ ΕΚΠΡΟΣΩΠΩΝ / FEIDHM AN IONADAÍ ÚDARAITHE / NA nIONADAITHE ÚDARAITHE / FUNKCIJA OVLAŠTENOG ZASTUPNIKA / FUNZIONE DEL/I RAPPRESENTANTE/I AUTORIZZATO/I / PILNVAROTĀ(-O) PĀRSTĀVJA(-U) PILNVARAS / ĮGALIOTO (-Ų) ATSTOVO (-Ų) PAREIGOS / KÉPVISELETRE JOGOSULT(AK) TISZTSÉGE(I) / IL-FUNZJONI TAR-RAPPREŻENTANT(I) AWTORIZZAT(I) / FUNCTIE VAN DE GEMACHTIGDE VERTEGENWOORDIGER(S) / FUNKCJA UPOWAŻNIONEGO PRZEDSTAWICIELA (UPOWAŻNIONYCH PRZEDSTAWICIELI) / CARGO DO OU DOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS / FUNCŢIA REPREZENTANTULUI AUTORIZAT/REPREZENTANŢILOR AUTORIZAŢI / FUNKCIA OPRÁVNENÉHO ZÁSTUPCU (OPRÁVNENÝCH ZASTUPCOV) / FUNKCIJA ZAKONITEGA ZASTOPNIKA / FUNKCIJE ZAKONITIH ZASTOPNIKOV / VALTUUTETTUJEN EDUSTAJIEN TEHTÄVÄ / BEMYNDIGAD(E) FÖRETRÄDARES FUNKTION |
| 14 | EST (SONT) HABLITÉ(S) À REPRÉSENTER / IST (SIND) VERTRETUNGSBEFUGT / УПЪЛНОМОЩЕН(И) Е(СА) ДА ПРЕДСТАВЛЯВА(Т) / ESTÁ(N) AUTORIZADO(S) PARA ASUMIR LA REPRESENTACIÓN / JE (JSOU) POVĚŘEN(I) ZASTUPOVAT / ER BEMYNDIGETET TIL AT REPRÆSENTERE / ON VOLITATUD ESINDAMA / ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΕΙΤΑΙ ΝΑ ΕΚΠΡΟΣΩΠΕΙ/ ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΟΥΝΤΑΙ ΝΑ ΕΚΠΡΟΣΩΠΟΥΝ / ATÁ ÚDARAITHE IONADAÍOCHT A DHÉANAMH / OVLAŠTEN(I) ZA ZASTUPANJE / È/SONO AUTORIZZATO/I A RAPPRESENTARE / PĀRSTĀVĪBAS PILNVARAS / YRA ĮGALIOJAMAS (-I) ATSTOVAUTI / KÉPVISELETI JOG FAJTÁJA / HUWA (HUMA) AWTORIZZAT(I) JIRRAPPREŻENTA(W) / IS (ZIJN) GEMACHTIGD TE VERTEGENWOORDIGEN, EN WEL / JEST (SĄ) UPOWAŻNIONY (UPOWAŻNIENI) DO REPREZENTOWANIA / HABILITADO(S) A ASSUMIR A REPRESENTAÇÃO / ESTE (SUNT) AUTORIZAT (AUTORIZAȚI) SĂ REPREZINTE / JE (SÚ) OPRÁVNENÝ(Í) ZASTUPOVAŤ / POOBLAŠČEN(-I) ZA ZASTOPANJE / ON VALTUUTETTU / OVAT VALTUUTETTUJA EDUSTAMAAN / ÄR BEMYNDIGAD(E) ATT FÖRETRÄDA FÖRETAGET |
| 15 | SEUL / ALLEIN / САМОСТОЯТЕЛНО / SOLO(S) / SAMOSTATNĚ / ALENE / ERALDI / ΜΕΜΟΝΩΜΕΝΑ / INA AONAR / SAMOSTALNO / DA SOLO / ATSEVIŠĶI / ATSKIRAI / ÖNÁLLÓ / WAĦDU / ZELFSTANDIG / SAMODZIELNIE / SÓZINHO(S) / INDIVIDUAL / JEDNOTLIVO / SAMOSTOJNO / YKSIN / ENSAM(MA) |
| 16 | CONJOINTEMENT / GEMEINSCHAFTLICH / СЪВМЕСТНО / CONJUNTAMENTE / SPOLEČNĚ / SAMMEN / KOOS / ΑΠΟ ΚΟΙΝΟΥ / LE CHÉILE / ZAJEDNIČKI / CONGIUNTAMENTE / KOPĪGI / KARTU / EGYÜTTES / IN SOLIDUM / GEZAMENLIJK / ŁĄCZNIE / CONJUNTAMENTE / SOLIDAR / SPOLOČNE / SKUPAJ / YHDESSÄ / TILLSAMMANS |
| 17 | DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL |

1

ÉTAT MEMBRE / MITGLIEDSTAAT / ДЪРЖАВА ЧЛЕНКА / ESTADO MIEMBRO / ČLENSKÝ STÁT / MEDLEMSSTAT / LIIKMESRIIK / ΚΡΑΤΟΣ ΜΕΛΟΣ / BALLSTÁT / DRŽAVA ČLANICA / STATO MEMBRO / DALĪBVALSTS / VALSTYBĖ NARĖ / TAGÁLLAM / STAT MEMBRU / LIDSTAAT / PAŃSTWO CZŁONKOWSKIE / ESTADO-MEMBRO / STATUL MEMBRU / ČLENSKÝ ŠTÁT / DRŽAVA ČLANICA / JÄSENVALTIO / MEDLEMSSTAT

2

AUTORITÉ DE DÉLIVRANCE / AUSSTELLUNGSBEHÖRDE / ИЗДАВАЩ ОРГАН / AUTORIDAD EXPEDIDORA / VYDÁVAJÍCÍ ORGÁN / UDSTEDENDE MYNDIGHED / VÄLJAANDJA ASUTUS / ΑΡΧΗ ΕΚΔΟΣΗΣ / ÚDARÁS EISIÚNA / NADLEŽNO TIJELO ZA IZDAVANJE / AUTORITÀ DI RILASCIO / IZSNIEDZĒJA IESTĀDE / IŠDUODANTI INSTITUCIJA / KIÁLLÍTÓ HATÓSÁG / AWTORITÀ KOMPETENTI / AUTORITEIT VAN AFGIFTE / ORGAN WYDAJĄCY / AUTORIDADE DE EMISSÃO / AUTORITATEA EMITENTĂ / VYDÁVAJÚCI ORGÁN / ORGAN IZDAJATELJ / ANTAVA VIRANOMAINEN / UTFÄRDANDE MYNDIGHET

3

FORMULAIRE TYPE MULTILINGUE DE L'UE CONCERNANT LE STATUT ET LA REPRÉSENTATION JURIDIQUE DE LA SOCIÉTÉ OU AUTRE FORME D'ENTREPRISE / MEHRSPRACHIGES EU-FORMULAR ZUR RECHTSFORM EINER GESELLSCHAFT/EINES UNTERNEHMENS UND ZUR VERTRETUNGSBEFUGNIS / МНОГОЕЗИЧНО СТАНДАРТНО УДОСТОВЕРЕНИЕ НА ЕС ЗА ПРАВНИЯ СТАТУС И ПРЕДСТАВИТЕЛСТВОТО НА ДРУЖЕСТВО ИЛИ НА ДРУГ ВИД ПРЕДПРИЯТИЕ / IMPRESO ESTÁNDAR MULTILINGÜE DE LA UE RELATIVO A LA PERSONALIDAD JURÍDICA Y LA REPRESENTACIÓN DE LA SOCIEDAD O EMPRESA / VÍCEJAZYČNÝ STANDARDNÍ FORMULÁŘ EU TÝKAJÍCÍ SE PRÁVNÍHO POSTAVENÍ A ZASTUPOVÁNÍ SPOLEČNOSTI NEBO JINÉHO PODNIKU / FLERSPROGET EU-STANDARDFORMULAR VEDRØRENDE ET SELSKABS ELLER ET ANDET FORETAGENDES RETLIGE STATUS OG REPRÆSENTATION / ELi MITMEKEELNE STANDARDVORM ÄRIÜHINGU VÕI MUU ETTEVÕTJA ÕIGUSLIKU SEISUNDI JA ESINDAMISE KOHTA / ΠΟΛΥΓΛΩΣΣΟ ΤΥΠΟΠΟΙΗΜΕΝΟ ΕΝΤΥΠΟ ΤΗΣ ΕΕ ΓΙΑ ΤΟ ΝΟΜΙΚΟ ΚΑΘΕΣΤΩΣ ΚΑΙ ΤΗΝ ΕΚΠΡΟΣΩΠΗΣΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑΣ Ή ΑΛΛΗΣ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΗΣ / FOIRM CHAIGHDEÁNACH ILTEANGACH AN AE MAIDIR LE STÁDAS DLÍTHIÚIL AGUS IONADAÍOCHT CUIDEACHTA NÓ GNÓTHAIS EILE / VIŠEJEZIČNI STANDARDNI FORMULAR EU-a KOJI SE ODNOSI NA PRAVNI STATUS I ZASTUPANJE TRGOVAČKIH DRUŠTAVA I DRUGIH VRSTA PODUZEĆA / MODULO STANDARD MULTILINGUE DELL'UE RELATIVO ALLO STATUS GIURIDICO E ALLA RAPPRESENTANZA DI UNA SOCIETÀ O ALTRA IMPRESA / ES DAUDZVALODU STANDARTA VEIDLAPA ATTIECĪBĀ UZ UZŅĒMUMA VAI CITA VEIDA KOMERSANTA JURIDISKO STATUSU UN PĀRSTĀVĪBU / ES DAUGIAKALBĖ STANDARTINĖ FORMA DĖL BENDROVĖS AR KITOKIOS ĮMONĖS TEISINIO STATUSO IR ATSTOVAVIMO / TÖBBNYELVŰ UNIÓS FORMANYOMTATVÁNY TÁRSASÁG VAGY EGYÉB VÁLLALKOZÁS JOGÁLLÁSA ÉS KÉPVISELETE TEKINTETÉBEN / FORMOLA STANDARD MULTILINGWA TAL-UE DWAR L-ISTATUS LEGALI U R-RAPPREŻENTAZZJONI TA' KUMPANIJA JEW TA' IMPRIŻA / MEERVOUDIG EU-MODELFORMULIER BETREFFENDE DE RECHTSVORM EN VERTEGENWOORDIGING VAN EEN VENNOOTSCHAP OF ANDERE ONDERNEMING / WIELOJĘZYCZNY FORMULARZ STANDARDOWY UE DOTYCZĄCY STATUSU PRAWNEGO I REPREZENTACJI SPÓŁKI LUB INNYCH PRZEDSIĘBIORSTW / FORMULÁRIO MULTILINGUE DA UE RELATIVO AO ESTATUTO JURÍDICO E À REPRESENTAÇÃO DE UMA EMPRESA OU OUTRA SOCIEDADE / FORMULAR STANDARD MULTILINGV AL UE PRIVIND STATUTUL LEGAL ŞI REPREZENTAREA UNEI SOCIETĂŢI SAU A UNEI ALTE ÎNTREPRINDERI /ŠTANDARDNÝ VIACJAZYČNÝ FORMULÁR EÚ TÝKAJÚCI SA PRÁVNEHO POSTAVENIA A ZASTÚPENIA SPOLOČNOSTI ALEBO INÉHO PODNIKU / STANDARDNI VEČJEZIČNI OBRAZEC EU V ZVEZI S PRAVNO OBLIKO IN ZASTOPSTVOM GOSPODARSKE DRUŽBE ALI DRUGEGA PODJETJA / EU:N MONIKIELINEN VAKIOLOMAKE – YHTIÖN TAI MUUN YRITYKSEN OIKEUDELLINEN MUOTO JA EDUSTAJAT / FLERSPRÅKIGT EU-STANDARDFORMULÄR RÖRANDE ETT BOLAGS ELLER ANNAT FÖRETAGS RÄTTSLIGA STATUS OCH REPRESENTATION

4

NOM DE LA SOCIÉTÉ OU AUTRE FORME D'ENTREPRISE / FIRMA DER GESELLSCHAFT/DES UNTERNEHMENS / НАИМЕНОВАНИЕ НА ДРУЖЕСТВОТО/ДРУГИЯ ВИД ПРЕДПРИЯТИЕ / NOMBRE DE LA SOCIEDAD O EMPRESA / NÁZEV SPOLEČNOSTI NEBO JINÉHO PODNIKU / SELSKABETS ELLER FORETAGENDETS NAVN / ÄRIÜHINGU VÕI MUU ETTEVÕTJA NIMI / ΕΠΩΝΥΜΙΑ ΤΗΣ ΕΤΑΙΡΕΙΑΣ Ή ΑΛΛΗΣ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΗΣ / AINM NA CUIDEACHTA NÓ GNÓTHAIS EILE / TVRTKA DRUŠTVA/PODUZEĆA / DENOMINAZIONE DELLA SOCIETÀ O IMPRESA / UZŅĒMUMA VAI CITA VEIDA KOMERSANTA NOSAUKUMS / BENDROVĖS AR KITOKIOS ĮMONĖS PAVADINIMAS / A TÁRSASÁG VAGY EGYÉB VÁLLALKOZÁS NEVE / ISEM TAL-KUMPANIJA JEW TA' IMPRIŻA OĦRA / NAAM VAN DE VENNOOTSCHAP OF ANDERE ONDERNEMING / NAZWA SPÓŁKI LUB INNEGO PRZEDSIĘBIORSTWA / NOME DE UMA EMPRESA OU OUTRA SOCIEDADE / NUMELE SOCIETĂŢII SAU AL ÎNTREPRINDERII / MENO SPOLOČNOSTI ALEBO INÉHO PODNIKU / IME GOSPODARSKE DRUŽBE ALI DRUGEGA PODJETJA / YHTIÖN TAI MUUN YRITYKSEN NIMI / FÖRETAGETS NAMN

5

FORME JURIDIQUE / RECHTSFORM / ПРАВНА ФОРМА / FORMA JURÍDICA / PRÁVNÍ FORMA / RETLIG STATUS / ÕIGUSLIK VORM / ΝΟΜΙΚΗ ΜΟΡΦΗ / FOIRM DHLÍTHIÚIL / PRAVNI OBLIK / FORMA GIURIDICA / JURIDISKĀ FORMA / TEISINĖ FORMA / JOGI FORMA / FORMA ĠURIDIKA / RECHTSVORM / FORMA PRAWNA / FORMA JURÍDICA / FORMA JURIDICĂ / PRÁVNA FORMA / PRAVNA OBLIKA / OIKEUDELLINEN MUOTO / RÄTTSLIG FORM

6

NATIONAL / NATIONAL / НАЦИОНАЛНА / NACIONAL / VNITROSTÁTNÍ / NATIONALT / RIIKLIK / ΕΘΝΙΚΗ / NÁISIÚNTA / DRŽAVNA / NAZIONALE / VALSTS / NACIONALINĖ / BELFÖLDI / NAZZJONALI / NATIONAAL / KRAJOWA / NACIONAL / NAŢIONAL / VNÚTROŠTÁTNA / V DRŽAVI / KANSALLINEN / NATIONELL

7

EUROPÉEN / EUROPÄISCH / ЕВРОПЕЙСКА / EUROPEA / EVROPSKÁ / EUROPÆISK / EUROOPA / ΕΥΡΩΠΑΪΚΗ / EORPACH / EUROPSKA / EUROPEA / EIROPAS / EUROPOS / EURÓPAI / EWROPEA / EUROPEES / EUROPEJSKA / EUROPEIA / EUROPEAN / EURÓPSKA / V EU / EUROOPPALAINEN / EUROPEISK

8

SIÈGE SOCIAL / SITZ DER GESELLSCHAFT/DES UNTERNEHMENS / СЕДАЛИЩЕ / SEDE SOCIAL / SÍDLO / HJEMSTED / REGISTRIJÄRGNE ASUKOHT / ΕΔΡΑ / OIFIG CHLÁRAITHE / SJEDIŠTE DRUŠTVA / SEDE LEGALE / JURIDISKĀ ADRESE / BUVEINĖ / SZÉKHELY / UFFIĊĊJU REĠISTRAT / STATUTAIRE ZETEL / ZAREJESTROWANA SIEDZIBA / SEDE SOCIAL / SEDIUL SOCIAL / OFICIÁLNE SÍDLO / STATUTARNI SEDEŽ / TOIMIPAIKKA / SÄTE

9

DATE ET LIEU DE L'IMMATRICULATION / TAG UND ORT DER EINTRAGUNG / ДАТА И МЯСТО НА РЕГИСТРИРАНЕ / FECHA Y LUGAR DE REGISTRO / DATUM A MÍSTO ZÁPISU / DATO OG STED / REGISTRISSE KANDMISE KUUPÄEV JA KOHT / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΚΑΙ ΤΟΠΟΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ / DÁTA AGUS IONAD AN CHLÁRAITHE / DATUM I MJESTO UPISA / DATA E LUOGO DI REGISTRAZIONE / REĢISTRĀCIJAS DATUMS UN VIETA / REGISTRACIJOS DATA IR VIETA / BEJEGYZÉS IDEJE ÉS HELYE / DATA U POST TA' REĠISTRAZZJONI / DATUM EN PLAATS VAN REGISTRATIE / DATA I MIEJSCE REJESTRACJI / DATA E LOCAL DE REGISTO / DATA ŞI LOCUL ÎNREGISTRĂRII / DÁTUM AMIESTO REGISTRÁCIE / DATUM IN KRAJ REGISTRACIJE / REKISTERÖINTIAIKA JA –PAIKKA / REGISTRERINGSDATUM OCH REGISTRERINGSORT

10

NUMÉRO D'IMMATRICULATION / EINTRAGUNGSNUMMER / НОМЕР В РЕГИСТЪРА / NÚMERO DE REGISTRO / IDENTIFIKAČNÍ ČÍSLO / REGISTRERINGSNUMMER / REGISTRINUMBER / ΑΡΙΘΜΟΣ ΚΑΤΑΧΩΡΙΣΗΣ / UIMHIR CHLÁRAITHE / BROJ UPISA / NUMERO DI REGISTRAZIONE / REĢISTRĀCIJAS NUMURS / REGISTRACIJOS NUMERIS / CÉGJEGYZÉKSZÁM / NUMRU TA' REĠISTRAZZJONI / REGISTRATIENUMMER / NUMER REJESTRACYJNY / NÚMERO DE REGISTO / NUMĂRUL DE ÎNREGISTRARE / REGISTRAČNÉ ČÍSLO / REGISTRSKA ŠTEVILKA / REKISTERÖINTINUMERO / REGISTRERINGSNUMMER

11

NOM DU/DES REPRÉSENTANT(S) HABILITÉ(S) / NAME DES (DER) VERTRETUNGSBEFUGTEN / ФАМИЛНО(И) ИМЕ(НА) НА УПЪЛНОМОЩЕНИЯ(ТЕ) ПРЕДСТАВИТЕЛ(И) / APELLIDO(S) DEL REPRESENTANTE O LOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS / PŘÍJMENÍ POVĚŘENÉHO ZÁSTUPCE (POVĚŘENÝCH ZÁSTUPCŮ) / EFTERNAVN/-E FOR DE BEMYNDIGEDE REPRÆSENTANTER/-ER / VOLITATUD ESINDAJA(TE) PEREKONNANIMI/NIMED / ΕΠΩNΥΜΟ ΤΟΥ Ή ΤΩΝ ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΗΜΕΝΩΝ ΕΚΠΡΟΣΩΠΩΝ / SLOINNE AN IONADAÍ ÚDARAITHE / NA nIONADAITHE ÚDARAITHE / PREZIME OVLAŠTENOG ZASTUPNIKA / COGNOME/I DEL/I RAPPRESENTANTE/I AUTORIZZATO/I / PILNVAROTĀ(-O) PĀRSTĀVJA(-U) UZVĀRDS(-I) / ĮGALIOTO (-Ų) ATSTOVO (-Ų) PAVARDĖ (-ĖS) / KÉPVISELETRE JOGOSULT(AK) CSALÁDI NEVE(I) / KUNJOM(IJIET) TAR-RAPPREŻENTANT(I) AWTORIZZAT(I) / NAAM VAN DE GEMACHTIGDE VERTEGENWOORDIGER(S) / NAZWISKO (NAZWISKA) UPOWAŻNIONEGO PRZEDSTAWICIELA (UPOWAŻNIONYCH PRZEDSTAWICIELI) / APELIDO DO OU DOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS / NUMELE REPREZENTANTULUI AUTORIZAT/REPREZENTANŢILOR AUTORIZAŢI / PRIEZVISKO(Á) OPRÁVNENÉHO ZÁSTUPCU (OPRÁVNENÝCH ZÁSTUPCOV) / PRIIMEK ZAKONITEGA ZASTOPNIKA / PRIIMKI ZAKONITIH ZASTOPNIKOV / VALTUUTETTUJEN EDUSTAJIEN SUKUNIMET / BEMYNDIGAD(E) FÖRETRÄDARES EFTERNAMN

12

PRÉNOM(S) DU/DES REPRÉSENTANT(S) HABILITÉ(S) / VORNAME(N) DES (DER) VERTRETUNGSBEFUGTEN / СОБСТВЕНО(И) ИМЕ(НА) НА УПЪЛНОМОЩЕНИЯ(ТЕ) ПРЕДСТАВИТЕЛ(И) / NOMBRE(S) DEL REPRESENTANTE O LOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS / JMÉNO (JMÉNA) POVĚŘENÉHO ZÁSTUPCE (POVĚŘENÝCH ZÁSTUPCŮ) / FORNAVN/-E FOR DE BEMYNDIGEDE REPRÆSENTANT/-ER / VOLITATUD ESINDAJA(TE) EESNIMED / ΟΝΟΜΑ/ΟΝΟΜΑΤΑ ΤΟΥ Ή ΤΩΝ ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΗΜΕΝΩΝ ΕΚΠΡΟΣΩΠΩΝ / CÉADAINM(NEACHA) AN IONADAÍ ÚDARAITHE / NA nIONADAITHE ÚDARAITHE / IME OVLAŠTENOG ZASTUPNIKA / NOME/I DEL/I RAPPRESENTANTE/I AUTORIZZATO/I / PILNVAROTĀ(-O) PĀRSTĀVJA(-U) VĀRDS(-I) / ĮGALIOTO (-Ų) ATSTOVO (-Ų) VARDAS (-AI) / KÉPVISELETRE JOGOSULT(AK) UTÓNEVE(I) / ISEM (ISMIJIET) TAR-RAPPREŻENTANT(I) AWTORIZZAT(I) / VOORNAMEN VAN DE GEMACHTIGDE VERTEGENWOORDIGER(S) / IMIĘ (IMIONA) UPOWAŻNIONEGO PRZEDSTAWICIELA (UPOWAŻNIONYCH PRZEDSTAWICIELI) / NOME PRÓPRIO DO OU DOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS / PRENUMELE REPREZENTANTULUI AUTORIZAT/REPREZENTANŢILOR AUTORIZAŢI / MENO(Á) OPRÁVNENÉHO ZÁSTUPCU (OPRÁVNENÝCH ZASTUPCOV) / IME(NA) ZAKONITEGA ZASTOPNIKA / IMENA ZAKONITIH ZASTOPNIKOV / VALTUUTETTUJEN EDUSTAJIEN ETUNIMET / BEMYNDIGAD(E) FÖRETRÄDARES FÖRNAMN

13

FONCTION DU/DES RÉPRESENTANT(S) HABILITÉ(S) / FUNKTION DES (DER) VERTRETUNGSBEFUGTEN / ДЛЪЖНОСТ НА УПЪЛНОМОЩЕНИЯ(ТЕ) ПРЕДСТАВИТЕЛ(И) / CARGO DEL REPRESENTANTE O LOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS / FUNKCE POVĚŘENÉHO ZÁSTUPCE (ZÁSTUPCŮ) / DE BEMYNDIGEDE REPRÆSENTANTERS STILLING / VOLITATUD ESINDAJA(TE) ÜLESANDED / ΚΑΘΗΚΟΝΤΑ ΤΟΥ Ή ΤΩΝ ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΗΜΕΝΩΝ ΕΚΠΡΟΣΩΠΩΝ / FEIDHM AN IONADAÍ ÚDARAITHE / NA nIONADAITHE ÚDARAITHE / FUNKCIJA OVLAŠTENOG ZASTUPNIKA / FUNZIONE DEL/I RAPPRESENTANTE/I AUTORIZZATO/I / PILNVAROTĀ(-O) PĀRSTĀVJA(-U) PILNVARAS / ĮGALIOTO (-Ų) ATSTOVO (-Ų) PAREIGOS / KÉPVISELETRE JOGOSULT(AK) TISZTSÉGE(I) / IL-FUNZJONI TAR-RAPPREŻENTANT(I) AWTORIZZAT(I) / FUNCTIE VAN DE GEMACHTIGDE VERTEGENWOORDIGER(S) / FUNKCJA UPOWAŻNIONEGO PRZEDSTAWICIELA (UPOWAŻNIONYCH PRZEDSTAWICIELI) / CARGO DO OU DOS REPRESENTANTES AUTORIZADOS / FUNCŢIA REPREZENTANTULUI AUTORIZAT/REPREZENTANŢILOR AUTORIZAŢI / FUNKCIA OPRÁVNENÉHO ZÁSTUPCU (OPRÁVNENÝCH ZASTUPCOV) / FUNKCIJA ZAKONITEGA ZASTOPNIKA / FUNKCIJE ZAKONITIH ZASTOPNIKOV / VALTUUTETTUJEN EDUSTAJIEN TEHTÄVÄ / BEMYNDIGAD(E) FÖRETRÄDARES FUNKTION

14

EST (SONT) HABLITÉ(S) À REPRÉSENTER / IST (SIND) VERTRETUNGSBEFUGT / УПЪЛНОМОЩЕН(И) Е(СА) ДА ПРЕДСТАВЛЯВА(Т) / ESTÁ(N) AUTORIZADO(S) PARA ASUMIR LA REPRESENTACIÓN / JE (JSOU) POVĚŘEN(I) ZASTUPOVAT / ER BEMYNDIGETET TIL AT REPRÆSENTERE / ON VOLITATUD ESINDAMA / ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΕΙΤΑΙ ΝΑ ΕΚΠΡΟΣΩΠΕΙ/ ΕΞΟΥΣΙΟΔΟΤΟΥΝΤΑΙ ΝΑ ΕΚΠΡΟΣΩΠΟΥΝ / ATÁ ÚDARAITHE IONADAÍOCHT A DHÉANAMH / OVLAŠTEN(I) ZA ZASTUPANJE / È/SONO AUTORIZZATO/I A RAPPRESENTARE / PĀRSTĀVĪBAS PILNVARAS / YRA ĮGALIOJAMAS (-I) ATSTOVAUTI / KÉPVISELETI JOG FAJTÁJA / HUWA (HUMA) AWTORIZZAT(I) JIRRAPPREŻENTA(W) / IS (ZIJN) GEMACHTIGD TE VERTEGENWOORDIGEN, EN WEL / JEST (SĄ) UPOWAŻNIONY (UPOWAŻNIENI) DO REPREZENTOWANIA / HABILITADO(S) A ASSUMIR A REPRESENTAÇÃO / ESTE (SUNT) AUTORIZAT (AUTORIZAȚI) SĂ REPREZINTE / JE (SÚ) OPRÁVNENÝ(Í) ZASTUPOVAŤ / POOBLAŠČEN(-I) ZA ZASTOPANJE / ON VALTUUTETTU / OVAT VALTUUTETTUJA EDUSTAMAAN / ÄR BEMYNDIGAD(E) ATT FÖRETRÄDA FÖRETAGET

15

SEUL / ALLEIN / САМОСТОЯТЕЛНО / SOLO(S) / SAMOSTATNĚ / ALENE / ERALDI / ΜΕΜΟΝΩΜΕΝΑ / INA AONAR / SAMOSTALNO / DA SOLO / ATSEVIŠĶI / ATSKIRAI / ÖNÁLLÓ / WAĦDU / ZELFSTANDIG / SAMODZIELNIE / SÓZINHO(S) / INDIVIDUAL / JEDNOTLIVO / SAMOSTOJNO / YKSIN / ENSAM(MA)

16

CONJOINTEMENT / GEMEINSCHAFTLICH / СЪВМЕСТНО / CONJUNTAMENTE / SPOLEČNĚ / SAMMEN / KOOS / ΑΠΟ ΚΟΙΝΟΥ / LE CHÉILE / ZAJEDNIČKI / CONGIUNTAMENTE / KOPĪGI / KARTU / EGYÜTTES / IN SOLIDUM / GEZAMENLIJK / ŁĄCZNIE / CONJUNTAMENTE / SOLIDAR / SPOLOČNE / SKUPAJ / YHDESSÄ / TILLSAMMANS

17

DATE DE DÉLIVRANCE, SIGNATURE, SCEAU / TAG DER AUSSTELLUNG, UNTERSCHRIFT, SIEGEL / ДАТА НА ИЗДАВАНЕ, ПОДПИС, ПЕЧАТ / FECHA DE EXPEDICIÓN, FIRMA Y SELLO / DATUM VYDÁNÍ, PODPIS, RAZÍTKO / UDSTEDELSESDATO, UNDERSKRIFT, STEMPEL / VÄLJAANDMISE KUUPÄEV, ALLKIRI, PITSER / ΗΜΕΡΟΜΗΝΙΑ ΕΚΔΟΣΗΣ, ΥΠΟΓΡΑΦΗ, ΣΦΡΑΓΙΔΑ / DÁTA EISIÚNA, SÍNIÚ, SÉALA / DATUM IZDAVANJA, POTPIS, PEČAT / DATA DI RILASCIO, FIRMA, TIMBRO / IZSNIEGŠANAS DATUMS, PARAKSTS, ZĪMOGS / IŠDAVIMO DATA, PARAŠAS, ANTSPAUDAS / KIÁLLÍTÁS DÁTUMA, ALÁÍRÁS, PECSÉT / DATA TAL-ĦRUĠ, FIRMA, TIMBRU / DATUM VAN AFGIFTE, HANDTEKENING, STEMPEL / DATA WYDANIA, PODPIS, PIECZĘĆ / DATA DE EMISSÃO, ASSINATURA, SELO / DATA ELIBERĂRII, SEMNĂTURA, ŞTAMPILA / DÁTUM VYDANIA, PODPIS, PEČIATKA / DATUM IZDAJE, PODPIS, ŽIG / ANTAMISPÄIVÄ, ALLEKIRJOITUS, SINETTI / UTFÄRDANDEDATUM, UNDERSKRIFT, STÄMPEL

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/239 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/239

---

P7_TA(2014)0055

Anyagok és keverékek osztályozása, címkézése és csomagolása ***I

Az Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása a 92/58/EGK, a 92/85/EGK, a 94/33/EK, a 98/24/EK tanácsi irányelvnek, valamint a 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK rendelethez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2013)0102 – C7-0047/2013 – 2013/0062(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 093/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0102), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0102),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 153. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0047/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 153. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0047/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. március 12-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. március 12-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 4-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 4-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A7-0319/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A7-0319/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 204., 2008.8.9., 47. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0062

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 4-én került elfogadásra a a 92/58/EGK, a 92/85/EGK, a 94/33/EK és a 98/24/EK tanácsi irányelvnek, valamint a 2004/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK rendelethez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2014/27/EU irányelv.)

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/240 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/240

---

P7_TA(2014)0056

A szerzői és szomszédos jogok és a zeneművek jogainak online felhasználására szóló, több területre érvényes engedélyezése ***I

Az Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó közös jogkezelésről és a zeneművek jogainak belső piacon történő online felhasználásra szóló, több területre érvényes engedélyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0372 – C7-0183/2012 – 2012/0180(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 093/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0372), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0372),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (2) bekezdésének g) pontjára, 50. cikkének (2) bekezdésére, valamint 53. és 62. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0183/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (2) bekezdésének g) pontjára, 50. cikkének (2) bekezdésére, valamint 53. és 62. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0183/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, az 50. cikk (1) bekezdésére, az 53. cikk (19 bekezdésére és a 62. cikkre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, az 50. cikk (1) bekezdésére, az 53. cikk (19 bekezdésére és a 62. cikkre,

| — | tekintettel a francia szenátus, a luxemburgi képviselőház, a lengyel szejm és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a francia szenátus, a luxemburgi képviselőház, a lengyel szejm és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményekre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. december 12-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. december 12-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 6-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 6-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A7-0281/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A7-0281/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet ismét a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy ha a javaslat helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet ismét a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy ha a javaslat helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 44., 2013.2.15., 104. o.

---

P7_TC1-COD(2012)0180

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 4-én került elfogadásra a szerzői és szomszédos jogokra vonatkozó közös jogkezelésről és a zeneművek belső piacon történő online felhasználásának több területre kiterjedő hatályú engedélyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2014/26/EU irányelv.)

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/241 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/241

---

P7_TA(2014)0057

A bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció büntetőjogi szankciói ***I

Az Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció esetén alkalmazandó büntetőjogi szankciókról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0654 – C7-0358/2011 – 2011/0297(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 093/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0654) és módosított javaslatára (COM(2012)0420), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0654) és módosított javaslatára (COM(2012)0420),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 83. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0358/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 83. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0358/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a német Bundesrat által benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely azt hangsúlyozza, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a német Bundesrat által benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely azt hangsúlyozza, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2012. március 22-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2012. március 22-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. december 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0344/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0344/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 161., 2012.6.7., 3. o.

(2)  HL C 181., 2012.6.21., 64. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0297

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 4-én került elfogadásra a piaci visszaélések büntetőjogi szankcióiról (piaci visszaélésekről szóló irányelv) szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2014/57/EU irányelv.)

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/242 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/242

---

P7_TA(2014)0058

Az energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projektek ***I

Az Európai Parlament 2014. február 4-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unión belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projekteknek a Bizottság részére való bejelentéséről és a 617/2010/EU, Euratom tanácsi rendelet felváltásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0153 – C7-0075/2013 – 2013/0082(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 093/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0153), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0153),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 194. cikkére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7–0075/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 194. cikkére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7–0075/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. május 22-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. május 22-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságával folytatott konzultációra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságával folytatott konzultációra,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 13-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangba |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 13-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangba

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A7-0323/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A7-0323/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik javaslatát, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik javaslatát, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 271., 2013.9.19., 153. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0082

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 4-én került elfogadásra az Európai Unión belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projekteknek a Bizottság részére való bejelentéséről, a 617/2010/EU, Euratom tanácsi rendelet felváltásáról és a 736/96/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 256/2014/EU rendelet.)

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/243 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/243

---

P7_TA(2014)0059

Számvevőszék egy tagjának kinevezése (Klaus-Heiner LEHNE – DE)

Az Európai Parlament 2014. február 4-i határozata Klaus Heiner Lehnének a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C7-0423/2013 – 2013/0813(NLE))

(Konzultáció)

(2017/C 093/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7–0423/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7–0423/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0050/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0050/2014),

| A. | mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit; |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

| B. | mivel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság 2014. január 23-i ülésén meghallgatta a Tanács által a Számvevőszék tagjának jelölt személyt, |
| --- | --- |

B.

mivel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság 2014. január 23-i ülésén meghallgatta a Tanács által a Számvevőszék tagjának jelölt személyt,

| 1. | kedvezően véleményezi a Tanács Klaus Heiner Lehne számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát; |
| --- | --- |

1.

kedvezően véleményezi a Tanács Klaus Heiner Lehne számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

2014. február 5., szerda

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/244 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/244

---

P7_TA(2014)0070

Végrehajtási intézkedés ellenzésének mellőzése: a polgári légi közlekedéshez kapcsolódó műszaki követelmények és igazgatási eljárások

Az Európai Parlament határozata a Bizottságnak a polgári légi közlekedéshez kapcsolódó műszaki követelmények és igazgatási eljárások rögzítésére vonatkozó 1178/2011/EU rendeletét módosító bizottsági rendelet tervezete ellenzésének mellőzésére (D029683/02 – 2014/2500(RPS))

(2017/C 093/41)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a bizottsági rendelet tervezetére (D029683/02, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bizottsági rendelet tervezetére (D029683/02,

| — | tekintettel a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EGK tanácsi irányelv, az 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (5) és (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EGK tanácsi irányelv, az 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (5) és (6) bekezdésére,

| — | tekintettel a fenti rendelet 65. cikkében említett bizottság 2013. október 18-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenti rendelet 65. cikkében említett bizottság 2013. október 18-i véleményére,

| — | tekintettel a Bizottság 2014. január 16-i levelére, amelyben annak kinyilvánítására kéri az Európai Parlamentet, hogy nem ellenzi a rendelet tervezetét, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2014. január 16-i levelére, amelyben annak kinyilvánítására kéri az Európai Parlamentet, hogy nem ellenzi a rendelet tervezetét,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2014. január 21-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2014. január 21-i levélre,

| — | tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (2) 5a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (2) 5a. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. cikke (4) bekezdésének d) pontjára és 87a. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. cikke (4) bekezdésének d) pontjára és 87a. cikkének (6) bekezdésére,

| — | tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 87a. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik francia bekezdésében említett határidőn belül – amely 2014. február 4-én járt le – nem érkezett kifogás, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 87a. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik francia bekezdésében említett határidőn belül – amely 2014. február 4-én járt le – nem érkezett kifogás,

| 1. | kijelenti, hogy nem ellenzi a bizottsági rendelet tervezetét; |
| --- | --- |

1.

kijelenti, hogy nem ellenzi a bizottsági rendelet tervezetét;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Bizottságnak és tájékoztatás céljából a Tanácsnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Bizottságnak és tájékoztatás céljából a Tanácsnak.

---

(1)  HL L 79., 2008.3.19., 1. o.

(2)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/245 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/245

---

P7_TA(2014)0071

Végrehajtási intézkedés ellenzésének mellőzése: az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósított partnerségre vonatkozó európai magatartási kódex

Az Európai Parlament határozata az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósított partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexről szóló, 2014. január 7-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szembeni kifogás mellőzésére (C(2013)9651 – 2014/2508(DEA))

(2017/C 093/42)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2013)9651), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2013)9651),

| — | tekintettel a Bizottság 2014. január 21-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2014. január 21-i levelére, amelyben kéri az Európai Parlamenttől annak kinyilvánítását, hogy nem emel kifogást a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet (1) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és a tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet (1) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és a tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87a. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87a. cikkének (6) bekezdésére,

| — | tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 87a. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik francia bekezdésében említett határidőn belül – amely 2014. február 4-én járt le – nem érkezett kifogás, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 87a. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik francia bekezdésében említett határidőn belül – amely 2014. február 4-én járt le – nem érkezett kifogás,

| A. | mivel fontos ügyelni arra, hogy a partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexről szóló, felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet a lehető leghamarabb hatályba lépjen, ugyanis sürgős szükség van arra, hogy a magatartási kódex alkalmazandó legyen a 2014–2020-as időszakra vonatkozó partnerségi megállapodások és programok jelenleg folyó kidolgozására; |
| --- | --- |

A.

mivel fontos ügyelni arra, hogy a partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexről szóló, felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet a lehető leghamarabb hatályba lépjen, ugyanis sürgős szükség van arra, hogy a magatartási kódex alkalmazandó legyen a 2014–2020-as időszakra vonatkozó partnerségi megállapodások és programok jelenleg folyó kidolgozására;

| 1. | kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben nem emel kifogást; |
| --- | --- |

1.

kijelenti, hogy a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben nem emel kifogást;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/246 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/246

---

P7_TA(2014)0072

A harmadik országbeli állampolgárok idényjellegű munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételei ***I

Az Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a harmadik országbeli állampolgárok idényjellegű munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2010)0379 – C7-0180/2010 – 2010/0210(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 093/43)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0379), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0379),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 79. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0180/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 79. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0180/2010),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapról szóló véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapról szóló véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv keretében a Cseh Képviselőház, a Cseh Szenátus, a Holland Szenátus, a Holland Képviselőház, az Osztrák Nemzeti Tanács és az Osztrák Szövetségi Tanács által benyújtott, indokolással ellátott véleményekre, amelyek azt hangsúlyozzák, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv keretében a Cseh Képviselőház, a Cseh Szenátus, a Holland Szenátus, a Holland Képviselőház, az Osztrák Nemzeti Tanács és az Osztrák Szövetségi Tanács által benyújtott, indokolással ellátott véleményekre, amelyek azt hangsúlyozzák, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. május 4-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. május 4-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2011. március 31-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2011. március 31-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 6-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. november 6-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0428/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0428/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 218., 2011.7.23., 97. o.

(2)  HL C 166., 2011.6.7., 59. o.

---

P7_TC1-COD(2010)0210

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a harmadik országbeli állampolgárok idényjellegű munkavállalás céljából való belépésének és tartózkodásának feltételeiről szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2014/36/EU irányelv.)

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/247 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/247

---

P7_TA(2014)0073

Az atlanti nagyszemű tonhal behozatala ***I

Az Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a Bolíviából, Kambodzsából, Egyenlítői-Guineából, Grúziából és Sierra Leonéból származó atlanti nagyszemű tonhal (Thunnus obesus) behozatalának tilalmáról, valamint az 1036/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 827/2004/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0185 – C7-0091/2013 – 2013/0097(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 093/44)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0185), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0185),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0091/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0091/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. január 22-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2014. január 22-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0475/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0475/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatbeli álláspontját; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatbeli álláspontját;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P7_TC1-COD(2013)0097

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a Bolíviából, Kambodzsából, Egyenlítői-Guineából, Grúziából és Sierra Leonéból származó atlanti nagyszemű tonhal (Thunnus obesus) behozatalának tilalmáról, valamint az 1036/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 827/2004/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 249/2014/EU rendelet.)

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/248 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/248

---

P7_TA(2014)0074

Az Európai Unió és Gabon közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv ***

Az Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Gaboni Köztársaság között érvényben lévő halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról szóló tanácsi határozattervezetről (11871/2013 – C7-0484/2013 – 2013/0216(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 093/45)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11871/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11871/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Gaboni Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (11875/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Gaboni Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodásban előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (11875/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének, valamint 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjának és (7) bekezdésének értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0484/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének, valamint 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjának és (7) bekezdésének értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0484/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2011. évi uniós jelentésről szóló 2012. október 25-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2011. évi uniós jelentésről szóló 2012. október 25-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0049/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0049/2014),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a jegyzőkönyv megkötésével;

| 2. | kéri a Bizottságot, hogy továbbítsa a Parlamentnek a megállapodás 9. cikke alapján felállított vegyes bizottság üléseinek jegyzőkönyveit és következtetéseit, a jegyzőkönyv 3. cikkében említett többéves ágazati programot és a vonatkozó éves értékeléseket, valamint a jegyzőkönyv 4. cikkében előírt ülések jegyzőkönyveit és következtetéseit; kéri a Bizottságot, hogy segítse elő a Parlament képviselőinek megfigyelőként történő részvételét a vegyes bizottság ülésein; kéri a Bizottságot, hogy a jegyzőkönyv alkalmazásának utolsó évében és a megújítására irányuló tárgyalások megkezdését megelőzően nyújtson be teljes körű jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a jegyzőkönyv végrehajtásáról, felmérve a halászati lehetőségek kihasználtságát és értékelve a jegyzőkönyv költséghatékonyságát; fenntartja, hogy az említett jelentéshez való hozzáférést nem szabad szükségtelenül korlátozni; |
| --- | --- |

2.

kéri a Bizottságot, hogy továbbítsa a Parlamentnek a megállapodás 9. cikke alapján felállított vegyes bizottság üléseinek jegyzőkönyveit és következtetéseit, a jegyzőkönyv 3. cikkében említett többéves ágazati programot és a vonatkozó éves értékeléseket, valamint a jegyzőkönyv 4. cikkében előírt ülések jegyzőkönyveit és következtetéseit; kéri a Bizottságot, hogy segítse elő a Parlament képviselőinek megfigyelőként történő részvételét a vegyes bizottság ülésein; kéri a Bizottságot, hogy a jegyzőkönyv alkalmazásának utolsó évében és a megújítására irányuló tárgyalások megkezdését megelőzően nyújtson be teljes körű jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a jegyzőkönyv végrehajtásáról, felmérve a halászati lehetőségek kihasználtságát és értékelve a jegyzőkönyv költséghatékonyságát; fenntartja, hogy az említett jelentéshez való hozzáférést nem szabad szükségtelenül korlátozni;

| 3. | kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdése értelmében saját hatáskörükön belül eljárva haladéktalanul és teljes körűen tájékoztassák a Parlamentet az új jegyzőkönyvvel és megújításával kapcsolatos eljárások valamennyi szakaszában; |
| --- | --- |

3.

kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdése értelmében saját hatáskörükön belül eljárva haladéktalanul és teljes körűen tájékoztassák a Parlamentet az új jegyzőkönyvvel és megújításával kapcsolatos eljárások valamennyi szakaszában;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Gaboni Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Gaboni Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0399.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/249 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/249

---

P7_TA(2014)0075

Kapcsolatok egyrészről az EU, másrészről Grönland és a Dán Királyság között *

Az Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió, másrészről Grönland és a Dán Királyság közötti kapcsolatokról szóló tanácsi határozattervezetről (12274/2013 – C7-0237/2013 – 2011/0410(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

(2017/C 093/46)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12274/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12274/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 203. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0237/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 203. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0237/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0054/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0054/2014),

| 1. | jóváhagyja a Tanács határozattervezetét az alábbi módosításokkal; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács határozattervezetét az alábbi módosításokkal;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja tervezetét; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja tervezetét;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

Módosítás 1

Határozatra irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Tanács által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Az uniós támogatásnak azokra a területekre kell koncentrálnia, amelyeken nagyobb hatást tud gyakorolni, tekintettel arra, hogy képes globális szinten reagálni és az olyan globális kérdéseket kezelni, mint a szegénység felszámolása, a fenntartható és inkluzív fejlődés vagy a demokrácia világszintű előmozdítása, a jó kormányzás, az emberi jogok és a jogállamiság, valamint tekintettel a fejlesztési támogatásban betöltött hosszú távú és kiszámítható részvételére és a tagállamaival történő koordinációban betöltött szerepére. |

A Tanács által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Az uniós támogatásnak azokra a területekre kell koncentrálnia, amelyeken nagyobb hatást tud gyakorolni, tekintettel arra, hogy képes globális szinten reagálni és az olyan globális kérdéseket kezelni, mint a szegénység felszámolása, a fenntartható és inkluzív fejlődés vagy a demokrácia világszintű előmozdítása, a jó kormányzás, az emberi jogok és a jogállamiság, valamint tekintettel a fejlesztési támogatásban betöltött hosszú távú és kiszámítható részvételére és a tagállamaival történő koordinációban betöltött szerepére.

| (10) | Az uniós támogatásnak azokra a területekre kell koncentrálnia, amelyeken nagyobb hatást tud gyakorolni, tekintettel arra, hogy képes globális szinten reagálni és az olyan globális kérdéseket kezelni, mint a szegénység felszámolása, a fenntartható és inkluzív fejlődés
  és növekedés
  vagy a demokrácia világszintű előmozdítása, a jó kormányzás, az emberi jogok és a jogállamiság, valamint tekintettel a fejlesztési támogatásban betöltött hosszú távú és kiszámítható részvételére és a tagállamaival történő koordinációban betöltött szerepére. |
| --- | --- |

(10)

Az uniós támogatásnak azokra a területekre kell koncentrálnia, amelyeken nagyobb hatást tud gyakorolni, tekintettel arra, hogy képes globális szinten reagálni és az olyan globális kérdéseket kezelni, mint a szegénység felszámolása, a fenntartható és inkluzív fejlődés
  és növekedés
  vagy a demokrácia világszintű előmozdítása, a jó kormányzás, az emberi jogok és a jogállamiság, valamint tekintettel a fejlesztési támogatásban betöltött hosszú távú és kiszámítható részvételére és a tagállamaival történő koordinációban betöltött szerepére.

Módosítás 2

Határozatra irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Tanács által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Az EU-Grönland partnerségnek olyan keretet kell biztosítania, amely lehetővé teszi a rendszeres párbeszéd folytatását az Unió vagy Grönland érdeklődésére számot tartó olyan kérdésekről, mint pl. a globális kérdések, amelyek esetében a véleménycsere, valamint az ötletek és vélemények lehetséges közelítése mindkét fél számára hasznos lehet. Az éghajlatváltozás emberi tevékenységekre és a környezetre, a tengeri szállításra, a természeti erőforrásokra, ideértve a nyersanyagokat is, valamint a kutatásra és innovációra gyakorolt egyre növekvő hatása miatt párbeszédre és megerősített együttműködésre van szükség. |

A Tanács által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Az EU-Grönland partnerségnek olyan keretet kell biztosítania, amely lehetővé teszi a rendszeres párbeszéd folytatását az Unió vagy Grönland érdeklődésére számot tartó olyan kérdésekről, mint pl. a globális kérdések, amelyek esetében a véleménycsere, valamint az ötletek és vélemények lehetséges közelítése mindkét fél számára hasznos lehet. Az éghajlatváltozás emberi tevékenységekre és a környezetre, a tengeri szállításra, a természeti erőforrásokra, ideértve a nyersanyagokat is, valamint a kutatásra és innovációra gyakorolt egyre növekvő hatása miatt párbeszédre és megerősített együttműködésre van szükség.

| (11) | Az EU-Grönland partnerségnek olyan keretet kell biztosítania, amely lehetővé teszi a rendszeres párbeszéd folytatását az Unió vagy Grönland érdeklődésére számot tartó olyan kérdésekről, mint pl. a globális kérdések, amelyek esetében a véleménycsere, valamint az ötletek és vélemények lehetséges közelítése mindkét fél számára hasznos lehet. Az éghajlatváltozás emberi tevékenységekre és a környezetre, a tengeri szállításra, a természeti erőforrásokra, ideértve a nyersanyagokat is, valamint
  az oktatásra,
  a kutatásra és az innovációra gyakorolt egyre növekvő hatása miatt párbeszédre és megerősített együttműködésre van szükség. |
| --- | --- |

(11)

Az EU-Grönland partnerségnek olyan keretet kell biztosítania, amely lehetővé teszi a rendszeres párbeszéd folytatását az Unió vagy Grönland érdeklődésére számot tartó olyan kérdésekről, mint pl. a globális kérdések, amelyek esetében a véleménycsere, valamint az ötletek és vélemények lehetséges közelítése mindkét fél számára hasznos lehet. Az éghajlatváltozás emberi tevékenységekre és a környezetre, a tengeri szállításra, a természeti erőforrásokra, ideértve a nyersanyagokat is, valamint
  az oktatásra,
  a kutatásra és az innovációra gyakorolt egyre növekvő hatása miatt párbeszédre és megerősített együttműködésre van szükség.

Módosítás 3

Határozatra irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Tanács által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | Grönland kormányának programozási dokumentumot kell kidolgoznia és benyújtania Grönland fenntartható fejlődéséről. E dokumentumot átlátható és részvételen alapuló megközelítés alapján kell előkészíteni, végrehajtani és értékelni. |

A Tanács által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

Grönland kormányának programozási dokumentumot kell kidolgoznia és benyújtania Grönland fenntartható fejlődéséről. E dokumentumot átlátható és részvételen alapuló megközelítés alapján kell előkészíteni, végrehajtani és értékelni.

Módosítás 4

Határozatra irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Tanács által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | A 2014–2020 közötti időszakot érintő uniós pénzügyi támogatást
  egy vagy legfeljebb két
  együttműködési területre kell összpontosítani, lehetővé téve a partnerség számára az uniós fellépés hatásának maximalizálását, a további méretgazdaságossági előnyöket, a szinergiahatásokat, a nagyobb hatékonyságot és az uniós tevékenység láthatóságát. |

A Tanács által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

A 2014–2020 közötti időszakot érintő uniós pénzügyi támogatást
  egy vagy legfeljebb két
  együttműködési területre kell összpontosítani, lehetővé téve a partnerség számára az uniós fellépés hatásának maximalizálását, a további méretgazdaságossági előnyöket, a szinergiahatásokat, a nagyobb hatékonyságot és az uniós tevékenység láthatóságát.

| (13) | A 2014 és 2020 közötti időszakot érintő uniós pénzügyi támogatást
  korlátozott számú
  együttműködési területre kell összpontosítani, lehetővé téve a partnerség számára az uniós fellépés hatásának maximalizálását, a további méretgazdaságossági előnyöket, a szinergiahatásokat, a nagyobb hatékonyságot és az uniós tevékenység ismertségét. |
| --- | --- |

(13)

A 2014 és 2020 közötti időszakot érintő uniós pénzügyi támogatást
  korlátozott számú
  együttműködési területre kell összpontosítani, lehetővé téve a partnerség számára az uniós fellépés hatásának maximalizálását, a további méretgazdaságossági előnyöket, a szinergiahatásokat, a nagyobb hatékonyságot és az uniós tevékenység ismertségét.

Módosítás 5

Határozatra irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Tanács által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | A Grönland természeti erőforrásainak – különösen az ásványi anyagoknak, a kőolajnak és a földgáznak – feltárása, kitermelése és hasznosítása területén bármely együttműködést a legmagasabb szintű biztonsági, szociális és környezetvédelmi normák, valamint szigorú környezetgazdálkodási kritériumok betartásával kell folytatni az erőforrások fenntartható felhasználásának biztosítása és az Északi-sarkvidék értékes, ám törékeny ökoszisztémájának megóvása érdekében. |

A Tanács által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

Módosítás 6

Határozatra irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Tanács által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | Az e határozat végrehajtásához szükséges programozási dokumentumokat és finanszírozási intézkedéseket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (5)

  megfelelően kell elfogadni. Figyelemmel a végrehajtási aktusok jellegére, különösen azok szakpolitikai irányultságára és pénzügyi hatásaira, azok elfogadására elvileg a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni, kivéve a kisebb összegű, technikai végrehajtási intézkedéseket. |

A Tanács által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

Az e határozat végrehajtásához szükséges programozási dokumentumokat és finanszírozási intézkedéseket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (5)

  megfelelően kell elfogadni. Figyelemmel a végrehajtási aktusok jellegére, különösen azok szakpolitikai irányultságára és pénzügyi hatásaira, azok elfogadására elvileg a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni, kivéve a kisebb összegű, technikai végrehajtási intézkedéseket.

törölve

Módosítás 7

Határozatra irányuló javaslat

17 a preambulumbekezdés (új)

| A Tanács által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17a) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban a Bizottság számára felhatalmazást kell adni az e határozat végrehajtásához szükséges programozási dokumentumok és pénzügyi intézkedések elfogadására vonatkozó jogalkotási aktusok elfogadására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. |

A Tanács által javasolt szöveg

Módosítás

(17a)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban a Bizottság számára felhatalmazást kell adni az e határozat végrehajtásához szükséges programozási dokumentumok és pénzügyi intézkedések elfogadására vonatkozó jogalkotási aktusok elfogadására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

Módosítás 8

Határozatra irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés

| A Tanács által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A partnerség elismeri
  Grönland Arktiszon
  betöltött geostratégiai szerepét
  , a természeti erőforrások, ideértve a nyersanyagokat is, feltárásával és kiaknázásával kapcsolatos kérdéseket
  , és biztosítja
  az ezeket a
  kérdésekkel kapcsolatos megerősített együttműködést és szakpolitikai párbeszédet. | (2)   A partnerség elismeri
  Grönlandnak az Északi-sarkvidéken
  betöltött geostratégiai szerepét, és biztosítja
  a felek közös érdekeivel összefüggő
  kérdésekkel kapcsolatos megerősített együttműködést és szakpolitikai párbeszédet. |

A Tanács által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A partnerség elismeri
  Grönland Arktiszon
  betöltött geostratégiai szerepét
  , a természeti erőforrások, ideértve a nyersanyagokat is, feltárásával és kiaknázásával kapcsolatos kérdéseket
  , és biztosítja
  az ezeket a
  kérdésekkel kapcsolatos megerősített együttműködést és szakpolitikai párbeszédet.

(2)   A partnerség elismeri
  Grönlandnak az Északi-sarkvidéken
  betöltött geostratégiai szerepét, és biztosítja
  a felek közös érdekeivel összefüggő
  kérdésekkel kapcsolatos megerősített együttműködést és szakpolitikai párbeszédet.

Módosítás 9

Határozatra irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – 1 francia bekezdés

| A Tanács által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Az olyan globális kérdések, mint az energia, az éghajlatváltozás és környezet, természeti erőforrások, ideértve a nyersanyagokat is, valamint a tengeri szállítás, a kutatás és innováció. |

A Tanács által javasolt szöveg

Módosítás

—

Az olyan globális kérdések, mint az energia, az éghajlatváltozás és környezet, természeti erőforrások, ideértve a nyersanyagokat is, valamint a tengeri szállítás, a kutatás és innováció.

| — | az olyan globális kérdések, mint az energia, az éghajlatváltozás és
  a
  környezet,
  a biológiai sokféleség,
  a természeti erőforrások, ideértve a nyersanyagokat is, valamint a tengeri szállítás, a kutatás és az innováció. |
| --- | --- |

—

az olyan globális kérdések, mint az energia, az éghajlatváltozás és
  a
  környezet,
  a biológiai sokféleség,
  a természeti erőforrások, ideértve a nyersanyagokat is, valamint a tengeri szállítás, a kutatás és az innováció.

Módosítás 10

Határozatra irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – 2 francia bekezdés

| A Tanács által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos kérdések. |

A Tanács által javasolt szöveg

Módosítás

—

az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos kérdések.

| — | az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos kérdések
  , többek között az Európai Unió Északi-sarkvidéki Tanácsban állandó megfigyelőként való részvétele
  . |
| --- | --- |

—

az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos kérdések
  , többek között az Európai Unió Északi-sarkvidéki Tanácsban állandó megfigyelőként való részvétele
  .

Módosítás 11

Határozatra irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Tanács által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | Segítségnyújtás Grönland számára a legfontosabb kihívások kezeléséhez, különösen a gazdaság fenntartható diverzifikációja, munkaereje – a tudósokat is ideértve – készségeinek fejlesztése, és a grönlandi információs rendszereknek az információs és kommunikációs technológiák területén való javítása tekintetében. E célok megvalósulását a következő mutatókkal kell mérni: a külkereskedelmi mérleg a GDP százalékában, a halászat az összes export százalékában, az oktatási statisztikai mutatók eredményei, valamint egyéb alkalmasnak ítélt mutatók. |

A Tanács által javasolt szöveg

Módosítás

a)

Segítségnyújtás Grönland számára a legfontosabb kihívások kezeléséhez, különösen a gazdaság fenntartható diverzifikációja, munkaereje – a tudósokat is ideértve – készségeinek fejlesztése, és a grönlandi információs rendszereknek az információs és kommunikációs technológiák területén való javítása tekintetében. E célok megvalósulását a következő mutatókkal kell mérni: a külkereskedelmi mérleg a GDP százalékában, a halászat az összes export százalékában, az oktatási statisztikai mutatók eredményei, valamint egyéb alkalmasnak ítélt mutatók.

| a) | Segítségnyújtás Grönland számára a legfontosabb kihívások kezeléséhez, különösen a gazdaság fenntartható
  növekedése és
  diverzifikációja, munkaereje – a tudósokat is ideértve – készségeinek fejlesztése, és a grönlandi információs rendszereknek az információs és kommunikációs technológiák területén való javítása tekintetében. E célok megvalósulását a következő mutatókkal kell mérni: a külkereskedelmi mérleg a GDP százalékában, a halászat az összes export százalékában, az oktatási statisztikai mutatók eredményei, valamint egyéb alkalmasnak ítélt mutatók. |
| --- | --- |

a)

Segítségnyújtás Grönland számára a legfontosabb kihívások kezeléséhez, különösen a gazdaság fenntartható
  növekedése és
  diverzifikációja, munkaereje – a tudósokat is ideértve – készségeinek fejlesztése, és a grönlandi információs rendszereknek az információs és kommunikációs technológiák területén való javítása tekintetében. E célok megvalósulását a következő mutatókkal kell mérni: a külkereskedelmi mérleg a GDP százalékában, a halászat az összes export százalékában, az oktatási statisztikai mutatók eredményei, valamint egyéb alkalmasnak ítélt mutatók.

Módosítás 12

Határozatra irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Tanács által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | Segítségnyújtás Grönland számára a legfontosabb kihívások kezeléséhez, különösen a gazdaság fenntartható diverzifikációja, munkaereje – a
  tudósokat
  is ideértve – készségeinek fejlesztése, és a grönlandi információs rendszereknek az információs és kommunikációs technológiák területén való javítása tekintetében. E célok megvalósulását a következő mutatókkal kell mérni: a külkereskedelmi mérleg a GDP százalékában, a halászat az összes export százalékában, az oktatási statisztikai mutatók eredményei, valamint egyéb alkalmasnak ítélt mutatók. |

A Tanács által javasolt szöveg

Módosítás

a)

Segítségnyújtás Grönland számára a legfontosabb kihívások kezeléséhez, különösen a gazdaság fenntartható diverzifikációja, munkaereje – a
  tudósokat
  is ideértve – készségeinek fejlesztése, és a grönlandi információs rendszereknek az információs és kommunikációs technológiák területén való javítása tekintetében. E célok megvalósulását a következő mutatókkal kell mérni: a külkereskedelmi mérleg a GDP százalékában, a halászat az összes export százalékában, az oktatási statisztikai mutatók eredményei, valamint egyéb alkalmasnak ítélt mutatók.

| a) | Segítségnyújtás Grönland számára a legfontosabb kihívások kezeléséhez, különösen a gazdaság fenntartható diverzifikációja, munkaereje – a
  bányászat és a tudomány területét
  is ideértve – készségeinek fejlesztése, és a grönlandi információs rendszereknek az információs és kommunikációs technológiák területén való javítása tekintetében. E célok megvalósulását a következő mutatókkal kell mérni: a külkereskedelmi mérleg a GDP százalékában, a halászat az összes export százalékában, az oktatási statisztikai mutatók eredményei, valamint egyéb alkalmasnak ítélt mutatók. |
| --- | --- |

a)

Segítségnyújtás Grönland számára a legfontosabb kihívások kezeléséhez, különösen a gazdaság fenntartható diverzifikációja, munkaereje – a
  bányászat és a tudomány területét
  is ideértve – készségeinek fejlesztése, és a grönlandi információs rendszereknek az információs és kommunikációs technológiák területén való javítása tekintetében. E célok megvalósulását a következő mutatókkal kell mérni: a külkereskedelmi mérleg a GDP százalékában, a halászat az összes export százalékában, az oktatási statisztikai mutatók eredményei, valamint egyéb alkalmasnak ítélt mutatók.

Módosítás 13

Határozatra irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Tanács által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | energia,
  éghajlat
  , környezet és biológiai sokféleség; |

A Tanács által javasolt szöveg

Módosítás

c)

energia,
  éghajlat
  , környezet és biológiai sokféleség;

| c) | energia,
  éghajlatváltozás
  , környezet és biológiai sokféleség; |
| --- | --- |

c)

energia,
  éghajlatváltozás
  , környezet és biológiai sokféleség;

Módosítás 14

Határozatra irányuló javaslat

4 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

| A Tanács által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A programozási dokumentum iránti elkötelezettség megfelelő szintjének biztosítása érdekében azt a civil társadalommal, a helyi hatóságokkal és más érdekelt felekkel való konzultációra és párbeszédre kell alapozni, és figyelembe kell venni a levont tanulságokat és a legjobb gyakorlatokat. | A programozási dokumentum iránti elkötelezettség megfelelő szintjének biztosítása érdekében azt a
  grönlandi
  civil társadalommal,
  a szociális partnerekkel, a parlamenttel,
  a helyi hatóságokkal és más érdekelt felekkel való konzultációra és párbeszédre kell alapozni, és figyelembe kell venni a levont tanulságokat és a legjobb gyakorlatokat. |

A Tanács által javasolt szöveg

Módosítás

A programozási dokumentum iránti elkötelezettség megfelelő szintjének biztosítása érdekében azt a civil társadalommal, a helyi hatóságokkal és más érdekelt felekkel való konzultációra és párbeszédre kell alapozni, és figyelembe kell venni a levont tanulságokat és a legjobb gyakorlatokat.

A programozási dokumentum iránti elkötelezettség megfelelő szintjének biztosítása érdekében azt a
  grönlandi
  civil társadalommal,
  a szociális partnerekkel, a parlamenttel,
  a helyi hatóságokkal és más érdekelt felekkel való konzultációra és párbeszédre kell alapozni, és figyelembe kell venni a levont tanulságokat és a legjobb gyakorlatokat.

Módosítás 15

Határozatra irányuló javaslat

4 cikk – 6 bekezdés

| A Tanács által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A
  PDSD-t
  a
  9. cikk (2) bekezdésében
  említett
  vizsgálóbizottsági
  eljárással összhangban kell elfogadni. Ez az eljárás alkalmazandó azokra a lényeges felülvizsgálatokra is, amelyek a stratégia vagy programozásának jelentős módosítását eredményezik. Az eljárás nem alkalmazandó a programozási dokumentum olyan nem érdemi módosításaira, mint a technikai kiigazítások, a források átcsoportosítása a prioritási területenkénti indikatív előirányzatokon belül, vagy az eredeti indikatív előirányzat kevesebb mint 20 %-kal történő emelése vagy csökkentése, feltéve, hogy ezek a módosítások nem érintik a dokumentumban meghatározott prioritási területeket és célokat. Ebben az esetben az ilyen kiigazításokról az Európai Parlamentet és a Tanácsot egy hónapon belül tájékoztatni kell. | (6)   A
  programozási dokumentumot
  a
  9a., illetve a 9b. cikkben
  említett eljárással összhangban
  , felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján
  kell elfogadni. Ez az eljárás alkalmazandó azokra a lényeges felülvizsgálatokra is, amelyek a stratégia vagy programozásának jelentős módosítását eredményezik. Az eljárás nem alkalmazandó a programozási dokumentum olyan nem érdemi módosításaira, mint a technikai kiigazítások, a források átcsoportosítása a prioritási területenkénti indikatív előirányzatokon belül, vagy az eredeti indikatív előirányzat kevesebb mint 20 %-kal történő emelése vagy csökkentése, feltéve, hogy ezek a módosítások nem érintik a dokumentumban meghatározott prioritási területeket és célokat. Ebben az esetben az ilyen kiigazításokról az Európai Parlamentet és a Tanácsot egy hónapon belül tájékoztatni kell. |

A Tanács által javasolt szöveg

Módosítás

(6)   A
  PDSD-t
  a
  9. cikk (2) bekezdésében
  említett
  vizsgálóbizottsági
  eljárással összhangban kell elfogadni. Ez az eljárás alkalmazandó azokra a lényeges felülvizsgálatokra is, amelyek a stratégia vagy programozásának jelentős módosítását eredményezik. Az eljárás nem alkalmazandó a programozási dokumentum olyan nem érdemi módosításaira, mint a technikai kiigazítások, a források átcsoportosítása a prioritási területenkénti indikatív előirányzatokon belül, vagy az eredeti indikatív előirányzat kevesebb mint 20 %-kal történő emelése vagy csökkentése, feltéve, hogy ezek a módosítások nem érintik a dokumentumban meghatározott prioritási területeket és célokat. Ebben az esetben az ilyen kiigazításokról az Európai Parlamentet és a Tanácsot egy hónapon belül tájékoztatni kell.

(6)   A
  programozási dokumentumot
  a
  9a., illetve a 9b. cikkben
  említett eljárással összhangban
  , felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján
  kell elfogadni. Ez az eljárás alkalmazandó azokra a lényeges felülvizsgálatokra is, amelyek a stratégia vagy programozásának jelentős módosítását eredményezik. Az eljárás nem alkalmazandó a programozási dokumentum olyan nem érdemi módosításaira, mint a technikai kiigazítások, a források átcsoportosítása a prioritási területenkénti indikatív előirányzatokon belül, vagy az eredeti indikatív előirányzat kevesebb mint 20 %-kal történő emelése vagy csökkentése, feltéve, hogy ezek a módosítások nem érintik a dokumentumban meghatározott prioritási területeket és célokat. Ebben az esetben az ilyen kiigazításokról az Európai Parlamentet és a Tanácsot egy hónapon belül tájékoztatni kell.

Módosítás 16

Határozatra irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés

| A Tanács által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   2017. december 31-ig az Európai Bizottság, Grönland kormánya és Dánia kormánya félidős értékelést végez a programozási dokumentumról és annak Grönland egészére gyakorolt hatásáról. Az értékelésébe a Bizottság valamennyi érdekelt felet
  – beleértve a nem állami szereplőket és a helyi hatóságokat is –
  bevonja. | (1)   2017. december 31-ig az Európai Bizottság, Grönland kormánya és Dánia kormánya félidős értékelést végez a programozási dokumentumról és annak Grönland egészére gyakorolt hatásáról. Az értékelésbe a Bizottság
  a 4. cikk (4) bekezdésében említett
  valamennyi érdekelt felet bevonja. |

A Tanács által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   2017. december 31-ig az Európai Bizottság, Grönland kormánya és Dánia kormánya félidős értékelést végez a programozási dokumentumról és annak Grönland egészére gyakorolt hatásáról. Az értékelésébe a Bizottság valamennyi érdekelt felet
  – beleértve a nem állami szereplőket és a helyi hatóságokat is –
  bevonja.

(1)   2017. december 31-ig az Európai Bizottság, Grönland kormánya és Dánia kormánya félidős értékelést végez a programozási dokumentumról és annak Grönland egészére gyakorolt hatásáról. Az értékelésbe a Bizottság
  a 4. cikk (4) bekezdésében említett
  valamennyi érdekelt felet bevonja.

Módosítás 17

Határozatra irányuló javaslat

8 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Tanács által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Amennyiben Grönland kormánya úgy dönt, hogy a programozási dokumentum keretén belül az oktatás és képzés területét célzó uniós pénzügyi támogatást kér, akkor a támogatásnak kellő mértékben figyelembe kell vennie a Grönland által e területen kifejtett kapacitásépítési erőfeszítésekhez való hozzájárulás, illetve a megfelelő technikai segítségnyújtás szükségességét. |

A Tanács által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  Amennyiben Grönland kormánya úgy dönt, hogy a programozási dokumentum keretén belül az oktatás és képzés területét célzó uniós pénzügyi támogatást kér, akkor a támogatásnak kellő mértékben figyelembe kell vennie a Grönland által e területen kifejtett kapacitásépítési erőfeszítésekhez való hozzájárulás, illetve a megfelelő technikai segítségnyújtás szükségességét.

Módosítás 18

Határozatra irányuló javaslat

9 a cikk (új)

| A Tanács által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9a. cikk |
| | A Bizottság felhatalmazása |
| | A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 9b. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a programozási dokumentum jóváhagyása céljából. |

A Tanács által javasolt szöveg

Módosítás

9a. cikk

A Bizottság felhatalmazása

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 9b. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a programozási dokumentum jóváhagyása céljából.

Módosítás 19

Határozatra irányuló javaslat

9 b cikk (új)

| A Tanács által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9b. cikk |
| | A felhatalmazás gyakorlása |
| | (1)
     
  A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására. |
| | (2)
     
  A 9a. cikkben említett felhatalmazás e határozat érvényességi időtartamára szól. |
| | (3)
     
  A Tanács bármikor visszavonhatja a 9a. cikkben említett felhatalmazást. Ha a Tanács belső eljárást indított annak eldöntésére, hogy visszavonja-e a felhatalmazást, törekszik arra, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű idővel tájékoztassa erről az Európai Parlamentet és a Bizottságot, megjelölve az esetlegesen visszavonandó felhatalmazást és a visszavonás lehetséges indokait. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon vagy a határozatban meghatározott későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. |
| | (4)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról. |
| | (5)
     
  A 9b. szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor léphet hatályba, ha a Tanács az értesítés napját követő kéthónapos időtartamon belül nem emel kifogást, vagy ha a Tanács az időtartam leteltét megelőzően arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. A Tanács kezdeményezésére ezen időtartam két hónappal meghosszabbodik. |
| | Ha a Tanács kifogást kíván emelni, törekszik arra, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű idővel tájékoztassa erről az Európai Parlamentet, megjelölve azt a felhatalmazáson alapuló jogi aktust, amely ellen kifogást kíván emelni, és a kifogás lehetséges indokait. |

A Tanács által javasolt szöveg

Módosítás

9b. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.

(2)
     
  A 9a. cikkben említett felhatalmazás e határozat érvényességi időtartamára szól.

(3)
     
  A Tanács bármikor visszavonhatja a 9a. cikkben említett felhatalmazást. Ha a Tanács belső eljárást indított annak eldöntésére, hogy visszavonja-e a felhatalmazást, törekszik arra, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű idővel tájékoztassa erről az Európai Parlamentet és a Bizottságot, megjelölve az esetlegesen visszavonandó felhatalmazást és a visszavonás lehetséges indokait. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon vagy a határozatban meghatározott későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.

(5)
     
  A 9b. szerint elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor léphet hatályba, ha a Tanács az értesítés napját követő kéthónapos időtartamon belül nem emel kifogást, vagy ha a Tanács az időtartam leteltét megelőzően arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. A Tanács kezdeményezésére ezen időtartam két hónappal meghosszabbodik.

Ha a Tanács kifogást kíván emelni, törekszik arra, hogy a végső határozat meghozatala előtt ésszerű idővel tájékoztassa erről az Európai Parlamentet, megjelölve azt a felhatalmazáson alapuló jogi aktust, amely ellen kifogást kíván emelni, és a kifogás lehetséges indokait.

Módosítás 20

Határozatra irányuló javaslat

10 cikk

| A Tanács által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 10. cikk | törölve |
| Bizottsági eljárás | |
| (1)
     
  Az Európai Bizottság munkáját a Grönland-bizottság (a továbbiakban: a bizottság) segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság. | |
| (2)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikke alkalmazandó. | |
| (3)
     
  Amikor a bizottság véleményét írásbeli eljárás keretében kell megkérni, az eljárást eredmény nélkül lezárják, amennyiben a véleménynyilvánításra rendelkezésre álló határidőn belül a bizottság elnöke így dönt, vagy a bizottsági tagok egyszerű többsége ezt kéri. | |

A Tanács által javasolt szöveg

Módosítás

10. cikk

törölve

Bizottsági eljárás

(1)
     
  Az Európai Bizottság munkáját a Grönland-bizottság (a továbbiakban: a bizottság) segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság.

(2)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikke alkalmazandó.

(3)
     
  Amikor a bizottság véleményét írásbeli eljárás keretében kell megkérni, az eljárást eredmény nélkül lezárják, amennyiben a véleménynyilvánításra rendelkezésre álló határidőn belül a bizottság elnöke így dönt, vagy a bizottsági tagok egyszerű többsége ezt kéri.

Módosítás 21

Határozatra irányuló javaslat

11 cikk

| A Tanács által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 2014-től 2020-ig terjedő időszakra az e határozat végrehajtására fordítható indikatív összeg [217,8  millió] EUR (6). | Az EU és Grönland közötti, hosszú múltra visszatekintő és különleges kapcsolatokra, valamint az Északi-sarkvidék globális jelentőségének növekedésére való tekintettel az Unió megerősíti Grönlanddal szembeni pénzügyi kötelezettségvállalásának fenntartását.
   A 2014-től 2020-ig terjedő időszakra az e határozat végrehajtására fordítható indikatív összeg
  ezért
  217,8  millió EUR. |

A Tanács által javasolt szöveg

Módosítás

A 2014-től 2020-ig terjedő időszakra az e határozat végrehajtására fordítható indikatív összeg [217,8  millió] EUR (6).

Az EU és Grönland közötti, hosszú múltra visszatekintő és különleges kapcsolatokra, valamint az Északi-sarkvidék globális jelentőségének növekedésére való tekintettel az Unió megerősíti Grönlanddal szembeni pénzügyi kötelezettségvállalásának fenntartását.
   A 2014-től 2020-ig terjedő időszakra az e határozat végrehajtására fordítható indikatív összeg
  ezért
  217,8  millió EUR.

---

(5)  

  HL L 55., 2011.2.28., 13–18. o.

(6)  
  A referenciaösszegek a többéves pénzügyi keretre (2014–2020) irányuló tárgyalások lezárulása után kerülnek be a szövegbe.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/258 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/258

---

P7_TA(2014)0077

Az Európai Központi Bank felügyeleti tanácsa alelnökének kinevezése

Az Európai Parlament 2014. február 5-i határozata az Európai Központi Bank felügyeleti tanácsa alelnökének kinevezésére irányuló európai központi banki javaslatról (N7-0003/2014 – C7-0017/2014 – 2014/0900(NLE))

(Jóváhagyás)

(2017/C 093/47)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank felügyeleti tanácsa alelnökének kinevezésére irányuló, 2014. január 22-i európai központi banki javaslatra (N7-0003/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank felügyeleti tanácsa alelnökének kinevezésére irányuló, 2014. január 22-i európai központi banki javaslatra (N7-0003/2014),

| — | tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendelet 26. cikkének (3) bekezdésére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendelet 26. cikkének (3) bekezdésére (1),

| — | tekintettel az egységes felügyeleti mechanizmus keretében az Európai Központi Bankra ruházott feladatok végrehajtásával kapcsolatos demokratikus elszámoltatás és felügyelet gyakorlásának szabályairól szóló, az Európai Parlament és az Európai Központi Bank között létrejött intézményközi megállapodásra, (2) |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes felügyeleti mechanizmus keretében az Európai Központi Bankra ruházott feladatok végrehajtásával kapcsolatos demokratikus elszámoltatás és felügyelet gyakorlásának szabályairól szóló, az Európai Parlament és az Európai Központi Bank között létrejött intézményközi megállapodásra, (2)

| — | tekintettel eljárási szabályzatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatára,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0086/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0086/2014),

| A. | mivel az 1024/2013/EU rendelet 26. cikkének (3) bekezdése értelmében az Európai Központi Banknak felügyeleti tanácsa alelnökének kinevezésére vonatkozó javaslatát a Parlamentnek kell benyújtania, illetve az alelnököt az EKB igazgatósági tagjai közül választják; |
| --- | --- |

A.

mivel az 1024/2013/EU rendelet 26. cikkének (3) bekezdése értelmében az Európai Központi Banknak felügyeleti tanácsa alelnökének kinevezésére vonatkozó javaslatát a Parlamentnek kell benyújtania, illetve az alelnököt az EKB igazgatósági tagjai közül választják;

| B. | mivel az 1024/2013/EU rendelet 26. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a felügyeleti testületbe az említett rendelettel összhangban történő kinevezések során tiszteletben kell tartani a nemek egyensúlyára, a tapasztalatra és a képzettségre vonatkozó alapelveket; |
| --- | --- |

B.

mivel az 1024/2013/EU rendelet 26. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a felügyeleti testületbe az említett rendelettel összhangban történő kinevezések során tiszteletben kell tartani a nemek egyensúlyára, a tapasztalatra és a képzettségre vonatkozó alapelveket;

| C. | mivel az Európai Tanács 2014. január 21-én az Európai Unió működéséről szóló szerződés 283. cikkének (2) bekezdésében foglaltakkal összhangban kinevezte Sabine Lautenschlägert az Európai Központi Bank igazgatósági tagjává; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Tanács 2014. január 21-én az Európai Unió működéséről szóló szerződés 283. cikkének (2) bekezdésében foglaltakkal összhangban kinevezte Sabine Lautenschlägert az Európai Központi Bank igazgatósági tagjává;

| D. | mivel az EKB 2014. január 22-én levél útján javaslatot nyújtott be a Parlamentnek Sabine Lautenschlägernek az EKB felügyeleti tanácsa alelnökévé történő, öt év hivatali időre szóló kinevezéséről; |
| --- | --- |

D.

mivel az EKB 2014. január 22-én levél útján javaslatot nyújtott be a Parlamentnek Sabine Lautenschlägernek az EKB felügyeleti tanácsa alelnökévé történő, öt év hivatali időre szóló kinevezéséről;

| E. | mivel a Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottsága – különösen az 1024/2013/EU rendelet 26. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt követelmények szempontjából – értékelte a javasolt jelölt képességeit; mivel ezen értékelése keretében a bizottság megismerhette a javasolt jelölt önéletrajzát, valamint írásbeli kérdőívre adott válaszait; |
| --- | --- |

E.

mivel a Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottsága – különösen az 1024/2013/EU rendelet 26. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt követelmények szempontjából – értékelte a javasolt jelölt képességeit; mivel ezen értékelése keretében a bizottság megismerhette a javasolt jelölt önéletrajzát, valamint írásbeli kérdőívre adott válaszait;

| F. | mivel a bizottság 2014. február 3-én meghallgatta a javasolt jelöltet, aki a meghallgatáson nyitóbeszédet mondott, majd válaszolt a bizottság tagjai által feltett kérdésekre; |
| --- | --- |

F.

mivel a bizottság 2014. február 3-én meghallgatta a javasolt jelöltet, aki a meghallgatáson nyitóbeszédet mondott, majd válaszolt a bizottság tagjai által feltett kérdésekre;

| 1. | jóváhagyja az EKB Sabine Lautenschlägernek az EKB felügyeleti tanácsa alelnökévé történő kinevezésére irányuló javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja az EKB Sabine Lautenschlägernek az EKB felügyeleti tanácsa alelnökévé történő kinevezésére irányuló javaslatát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Központi Banknak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Központi Banknak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak.

---

(1)  HL L 287., 2013.10.29., 63. o.

(2)  HL L 320., 2013.11.30., 1. o.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/259 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/259

---

P7_TA(2014)0078

Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között, versenyjogi szabályaik alkalmazására vonatkozó együttműködésről szóló megállapodás ***

Az Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a versenyjogi szabályaik alkalmazására vonatkozó együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12418/2012 – C7-0146/2013 – 2012/0127(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 093/48)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12418/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12418/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között a versenyjogi szabályaik alkalmazására vonatkozó együttműködésről szóló megállapodástervezetre (12513/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között a versenyjogi szabályaik alkalmazására vonatkozó együttműködésről szóló megállapodástervezetre (12513/2012),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 103. és 352. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0146/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 103. és 352. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0146/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság ajánlására és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0060/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság ajánlására és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0060/2014),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | emlékezteti a Tanácsot arra, hogy amennyiben a határozattervezetében változtatást eszközölne, újból az Európai Parlament egyetértését kell kérnie; |
| --- | --- |

2.

emlékezteti a Tanácsot arra, hogy amennyiben a határozattervezetében változtatást eszközölne, újból az Európai Parlament egyetértését kell kérnie;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Svájci Államszövetség kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Svájci Államszövetség kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/260 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/260

---

P7_TA(2014)0080

A fegyverkereskedelmi szerződésnek az Európai Unió érdekében történő ratifikálására a tagállamoknak adott felhatalmazás ***

Az Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a tagállamoknak a fegyverkereskedelmi szerződésnek az Európai Unió érdekében történő aláírására adott felhatalmazásról szóló tanácsi határozattervezetről (12178/2013 – C7-0233/2013 – 2013/0225(NLE))

(Egyetértés)

(2017/C 093/49)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12178/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12178/2013),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikkével és 207. cikkének (3) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0233/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikkével és 207. cikkének (3) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0233/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0041/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0041/2014),

| 1. | egyetért a Tanács határozattervezetével, |
| --- | --- |

1.

egyetért a Tanács határozattervezetével,

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/261 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/261

---

P7_TA(2014)0082

Az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt és támogatott behozatallal szembeni védelem ***I

Az Európai Parlament által 2014. február 5-én elfogadott módosítások az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1225/2009/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló 597/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2013)0192 – C7-0097/2013 – 2013/0103(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 093/50)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A felülvizsgálatot követően célszerű módosítani a rendeletek egyes rendelkezéseit, hogy javuljon az átláthatóság és a kiszámíthatóság, hatékony eszközök álljanak rendelkezésre a megtorló intézkedésekkel szembeni fellépéshez, javuljon az eredményesség és az érvényesítés, valamint optimalizálható legyen a felülvizsgálati gyakorlat.
  Emellett ajánlatos belefoglalni a rendeletekbe az elmúlt évek során a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok tekintetében alkalmazott bizonyos gyakorlatokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A felülvizsgálatot követően célszerű módosítani a rendeletek egyes rendelkezéseit, hogy javuljon az átláthatóság és a kiszámíthatóság, hatékony eszközök álljanak rendelkezésre a megtorló intézkedésekkel szembeni fellépéshez, javuljon az eredményesség és az érvényesítés, valamint optimalizálható legyen a felülvizsgálati gyakorlat.
  Emellett ajánlatos belefoglalni a rendeletekbe az elmúlt évek során a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok tekintetében alkalmazott bizonyos gyakorlatokat.

| (3) | A felülvizsgálatot követően célszerű módosítani a rendeletek egyes rendelkezéseit, hogy javuljon az átláthatóság és a kiszámíthatóság, hatékony eszközök álljanak rendelkezésre a
  harmadik országok általi
  megtorló intézkedésekkel szembeni fellépéshez, javuljon az eredményesség és az érvényesítés, valamint optimalizálható legyen a felülvizsgálati gyakorlat. |
| --- | --- |

(3)

A felülvizsgálatot követően célszerű módosítani a rendeletek egyes rendelkezéseit, hogy javuljon az átláthatóság és a kiszámíthatóság, hatékony eszközök álljanak rendelkezésre a
  harmadik országok általi
  megtorló intézkedésekkel szembeni fellépéshez, javuljon az eredményesség és az érvényesítés, valamint optimalizálható legyen a felülvizsgálati gyakorlat.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Annak érdekében, hogy javuljon a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok átláthatósága és kiszámíthatósága, biztosítani kell, hogy az ideiglenes dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések bevezetése által érintett feleknek – különösen az importőröknek – tudomásuk legyen az ilyen intézkedések közelgő bevezetéséről. A biztosított időnek meg kell felelnie annak az időtartamnak, amely a végrehajtási jogi aktus tervezetének az 1225/2009/EK rendelet 15. cikke alapján létrehozott dömpingellenes bizottság, illetve az 597/2009/EK rendelet 25. cikke alapján létrehozott szubvencióellenes bizottság elé terjesztésétől és a jogi aktus Bizottság általi elfogadásáig tart. Ezt az időtartamot a 182/2011/EU rendelet 3. cikkének (3) bekezdése határozza meg. Továbbá az is kívánatos, hogy olyan vizsgálatok esetében, amikor nem helyénvaló ideiglenes intézkedéseket bevezetni, a feleknek ezt megelőzően kellő időben tudomásuk legyen arról, hogy nem kerül sor intézkedések bevezetésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Annak érdekében, hogy javuljon a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok átláthatósága és kiszámíthatósága, biztosítani kell, hogy az ideiglenes dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések bevezetése által érintett feleknek – különösen az importőröknek – tudomásuk legyen az ilyen intézkedések közelgő bevezetéséről. A biztosított időnek meg kell felelnie annak az időtartamnak, amely a végrehajtási jogi aktus tervezetének az 1225/2009/EK rendelet 15. cikke alapján létrehozott dömpingellenes bizottság, illetve az 597/2009/EK rendelet 25. cikke alapján létrehozott szubvencióellenes bizottság elé terjesztésétől és a jogi aktus Bizottság általi elfogadásáig tart. Ezt az időtartamot a 182/2011/EU rendelet 3. cikkének (3) bekezdése határozza meg. Továbbá az is kívánatos, hogy olyan vizsgálatok esetében, amikor nem helyénvaló ideiglenes intézkedéseket bevezetni, a feleknek ezt megelőzően kellő időben tudomásuk legyen arról, hogy nem kerül sor intézkedések bevezetésére.

törölve

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Célszerű, hogy az ideiglenes intézkedések bevezetése előtt rendelkezésre álljon az exportőrök vagy gyártók számára egy rövid időszak ahhoz, hogy ellenőrizhessék a rájuk vonatkozó dömpingkülönbözet vagy támogatási különbözet kiszámítását. Így az intézkedések bevezetése előtt ki lehetne javítani az esetleges számítási hibákat.. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Célszerű, hogy az ideiglenes intézkedések bevezetése előtt rendelkezésre álljon az exportőrök vagy gyártók számára egy rövid időszak ahhoz, hogy ellenőrizhessék a rájuk vonatkozó dömpingkülönbözet vagy támogatási különbözet kiszámítását. Így az intézkedések bevezetése előtt ki lehetne javítani az esetleges számítási hibákat..

törölve

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A megtorló intézkedések elleni küzdelmet szolgáló hatékony intézkedések érdekében az uniós gyártók számára biztosítani kell, hogy a rendeletek alkalmazása során ne kelljen tartaniuk a harmadik felek megtorló intézkedéseitől. A hatályos rendelkezések különleges körülmények esetén lehetővé teszik a vizsgálatindítást akkor is, ha nem érkezik be panasz, amennyiben a dömping, illetve a kiegyenlíthető támogatás, a kár és az oksági kapcsolat fennállását elegendő bizonyíték támasztja alá. E különleges körülményeknek a megtorló intézkedések veszélyére is ki kell terjedniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A megtorló intézkedések elleni küzdelmet szolgáló hatékony intézkedések érdekében az uniós gyártók számára biztosítani kell, hogy a rendeletek alkalmazása során ne kelljen tartaniuk a harmadik felek megtorló intézkedéseitől. A hatályos rendelkezések különleges körülmények esetén lehetővé teszik a vizsgálatindítást akkor is, ha nem érkezik be panasz, amennyiben a dömping, illetve a kiegyenlíthető támogatás, a kár és az oksági kapcsolat fennállását elegendő bizonyíték támasztja alá. E különleges körülményeknek a megtorló intézkedések veszélyére is ki kell terjedniük.

| (6) | A megtorló intézkedések elleni küzdelmet szolgáló hatékony intézkedések érdekében az uniós gyártók számára biztosítani kell, hogy a rendeletek alkalmazása során ne kelljen tartaniuk a harmadik felek megtorló intézkedéseitől. A hatályos rendelkezések különleges
  , elsősorban a sokféle és felaprózott, nagyrészt kis- és középvállalkozásokból (kkv-k) álló ágazatokat érintő –
  körülmények esetén lehetővé teszik a vizsgálatindítást akkor is, ha nem érkezik be panasz, amennyiben a dömping, illetve a kiegyenlíthető támogatás, a kár és az oksági kapcsolat fennállását elegendő bizonyíték támasztja alá. E különleges körülményeknek a
  harmadik országok általi
  megtorló intézkedések veszélyére is ki kell terjedniük. |
| --- | --- |

(6)

A megtorló intézkedések elleni küzdelmet szolgáló hatékony intézkedések érdekében az uniós gyártók számára biztosítani kell, hogy a rendeletek alkalmazása során ne kelljen tartaniuk a harmadik felek megtorló intézkedéseitől. A hatályos rendelkezések különleges
  , elsősorban a sokféle és felaprózott, nagyrészt kis- és középvállalkozásokból (kkv-k) álló ágazatokat érintő –
  körülmények esetén lehetővé teszik a vizsgálatindítást akkor is, ha nem érkezik be panasz, amennyiben a dömping, illetve a kiegyenlíthető támogatás, a kár és az oksági kapcsolat fennállását elegendő bizonyíték támasztja alá. E különleges körülményeknek a
  harmadik országok általi
  megtorló intézkedések veszélyére is ki kell terjedniük.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Amennyiben a vizsgálatot nem panasz alapján indítják, az uniós
  gyártókat kötelezni
  kell
  arra
  , hogy biztosítsák a vizsgálat folytatásához szükséges információkat, annak érdekében, hogy megtorló intézkedések veszélye esetén elegendő információ álljon rendelkezésre a vizsgálat elvégzéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Amennyiben a vizsgálatot nem panasz alapján indítják, az uniós
  gyártókat kötelezni
  kell
  arra
  , hogy biztosítsák a vizsgálat folytatásához szükséges információkat, annak érdekében, hogy megtorló intézkedések veszélye esetén elegendő információ álljon rendelkezésre a vizsgálat elvégzéséhez.

| (7) | Amennyiben a vizsgálatot nem panasz alapján indítják, az uniós
  gyártókhoz együttműködésre irányuló kérést
  kell
  intézni
  , hogy biztosítsák a vizsgálat folytatásához szükséges információkat, annak érdekében, hogy megtorló intézkedések veszélye esetén elegendő információ álljon rendelkezésre a vizsgálat elvégzéséhez.
  Az őket terhelő ésszerűtlen adminisztratív terhek és költségek kiküszöbölése érdekében a kis- és mikrovállalkozásokat mentesíteni kell e kötelezettség alól. |
| --- | --- |

(7)

Amennyiben a vizsgálatot nem panasz alapján indítják, az uniós
  gyártókhoz együttműködésre irányuló kérést
  kell
  intézni
  , hogy biztosítsák a vizsgálat folytatásához szükséges információkat, annak érdekében, hogy megtorló intézkedések veszélye esetén elegendő információ álljon rendelkezésre a vizsgálat elvégzéséhez.
  Az őket terhelő ésszerűtlen adminisztratív terhek és költségek kiküszöbölése érdekében a kis- és mikrovállalkozásokat mentesíteni kell e kötelezettség alól.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A felülvizsgálati gyakorlat optimalizálása érdekében a vizsgálat ideje alatt beszedett vámokat vissza kell téríteni az importőröknek, amennyiben a hatályvesztési felülvizsgálat lezárását követően az intézkedéseket nem hosszabbítják meg. Ez helyénvalónak tűnik azt tekintetbe véve, hogy vizsgálat következtetése szerint az intézkedések fenntartásához szükséges feltételek a vizsgálati időszakban nem álltak fenn. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A felülvizsgálati gyakorlat optimalizálása érdekében a vizsgálat ideje alatt beszedett vámokat vissza kell téríteni az importőröknek, amennyiben a hatályvesztési felülvizsgálat lezárását követően az intézkedéseket nem hosszabbítják meg. Ez helyénvalónak tűnik azt tekintetbe véve, hogy vizsgálat következtetése szerint az intézkedések fenntartásához szükséges feltételek a vizsgálati időszakban nem álltak fenn.

törölve

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | Az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos állandó bizottsági gyakorlatok pontosabb megismerését célzó dokumentumokat (mint például az analóg ország kiválasztására, a hatályvesztés felülvizsgálatára és az intézkedések időtartamára, a kárkülönbözetre, illetve az uniós érdekre vonatkozó négy iránymutatástervezet) a Bizottság csak a rendelet hatálybalépése, valamint az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal történő megfelelő konzultáció után fogadhatja el, és azoknak teljes mértékben tükrözniük kell e rendelet tartalmát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

Az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos állandó bizottsági gyakorlatok pontosabb megismerését célzó dokumentumokat (mint például az analóg ország kiválasztására, a hatályvesztés felülvizsgálatára és az intézkedések időtartamára, a kárkülönbözetre, illetve az uniós érdekre vonatkozó négy iránymutatástervezet) a Bizottság csak a rendelet hatálybalépése, valamint az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal történő megfelelő konzultáció után fogadhatja el, és azoknak teljes mértékben tükrözniük kell e rendelet tartalmát.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

11 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11b) | Az Unió nem részes fele az ILO egyezményeinek, tagállamai azonban igen. Ez idáig csupán az „alapvető” ILO egyezményeket ratifikálta valamennyi uniós tagállam. Annak érdekében, hogy a szociális normák megfelelő szintjének az 1225/2009/EK rendelet Ia. mellékletében felsorolt ILO egyezményeken alapuló meghatározása továbbra is naprakész maradjon, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján aktualizálni fogja ezt a mellékletet, miután az uniós tagállamok az ILO más prioritást élvező egyezményeit is ratifikálták. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11b)

Az Unió nem részes fele az ILO egyezményeinek, tagállamai azonban igen. Ez idáig csupán az „alapvető” ILO egyezményeket ratifikálta valamennyi uniós tagállam. Annak érdekében, hogy a szociális normák megfelelő szintjének az 1225/2009/EK rendelet Ia. mellékletében felsorolt ILO egyezményeken alapuló meghatározása továbbra is naprakész maradjon, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján aktualizálni fogja ezt a mellékletet, miután az uniós tagállamok az ILO más prioritást élvező egyezményeit is ratifikálták.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12a) | A sokféle és felaprózott, nagyrészt kkv-kból álló ágazatok a piacvédelmi eljárások összetett jellege és a magas költségvonzatok miatt nehezen férnek hozzá az ilyen eljárásokhoz. A kkv-k részvételét a kkv-segélyszolgálat szerepének erősítésével kell javítani, amelynek feladata, hogy segítséget nyújtson a kkv-knak a panasztételhez, és ahhoz, hogy elérjék a vizsgálat indításához szükséges küszöbértékeket. A piacvédelmi eljárásokhoz kapcsolódó igazgatási eljárásokat szintén jobban hozzá kell igazítani a kkv-k lehetőségeihez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12a)

A sokféle és felaprózott, nagyrészt kkv-kból álló ágazatok a piacvédelmi eljárások összetett jellege és a magas költségvonzatok miatt nehezen férnek hozzá az ilyen eljárásokhoz. A kkv-k részvételét a kkv-segélyszolgálat szerepének erősítésével kell javítani, amelynek feladata, hogy segítséget nyújtson a kkv-knak a panasztételhez, és ahhoz, hogy elérjék a vizsgálat indításához szükséges küszöbértékeket. A piacvédelmi eljárásokhoz kapcsolódó igazgatási eljárásokat szintén jobban hozzá kell igazítani a kkv-k lehetőségeihez.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

12 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12b) | A dömpingellenes ügyekben a vizsgálatok időtartamát kilenc hónapra kell korlátozni, és e vizsgálatokat az eljárás megindításától számított 12 hónapon belül be kell fejezni. A szubvencióellenes ügyekben a vizsgálatok időtartamát kilenc hónapra kell korlátozni, és e vizsgálatokat az eljárás megindításától számított 10 hónapon belül be kell fejezni. Ideiglenes vám azonban csak az eljárás megindításától számított 60. naptól kezdődő és hat hónapon belüli időszakban vethető ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12b)

A dömpingellenes ügyekben a vizsgálatok időtartamát kilenc hónapra kell korlátozni, és e vizsgálatokat az eljárás megindításától számított 12 hónapon belül be kell fejezni. A szubvencióellenes ügyekben a vizsgálatok időtartamát kilenc hónapra kell korlátozni, és e vizsgálatokat az eljárás megindításától számított 10 hónapon belül be kell fejezni. Ideiglenes vám azonban csak az eljárás megindításától számított 60. naptól kezdődő és hat hónapon belüli időszakban vethető ki.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

12 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12c) | Könnyebben hozzáférhetővé kell tenni a Bizottsághoz benyújtott, a kötelezettségvállalások nem bizalmas elemeit az érintett felek, azaz az Európai Parlament és a Tanács számára. Kötelezővé kell tenni az uniós gazdasági ágazattal történő egyeztetést, mielőtt a Bizottság elfogad egy kötelezettségvállalást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12c)

Könnyebben hozzáférhetővé kell tenni a Bizottsághoz benyújtott, a kötelezettségvállalások nem bizalmas elemeit az érintett felek, azaz az Európai Parlament és a Tanács számára. Kötelezővé kell tenni az uniós gazdasági ágazattal történő egyeztetést, mielőtt a Bizottság elfogad egy kötelezettségvállalást.

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | Az uniós érdek értékelésének elvégzése során nem csupán a panaszt benyújtó gyártók számára, hanem valamennyi uniós gyártó számára lehetőséget kell biztosítani észrevételek megtételére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

Az uniós érdek értékelésének elvégzése során nem csupán a panaszt benyújtó gyártók számára, hanem valamennyi uniós gyártó számára lehetőséget kell biztosítani észrevételek megtételére.

törölve

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

18 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18a) | Az 1225/2009/EK rendelet és az 597/2009/EK rendelet végrehajtásáról szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz benyújtott éves bizottsági jelentés lehetővé teszi a piacvédelmi eszközök rendszeres és megfelelő időben történő felügyeletét az e téren létrehozott strukturális intézményközi párbeszéd részeként. A jelentésnek az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz való benyújtását követő hat hónap után történő nyilvánossá tétele biztosítja a piacvédelmi eszközök átláthatóságát az érintett felek és a nyilvánosság felé. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18a)

Az 1225/2009/EK rendelet és az 597/2009/EK rendelet végrehajtásáról szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz benyújtott éves bizottsági jelentés lehetővé teszi a piacvédelmi eszközök rendszeres és megfelelő időben történő felügyeletét az e téren létrehozott strukturális intézményközi párbeszéd részeként. A jelentésnek az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz való benyújtását követő hat hónap után történő nyilvánossá tétele biztosítja a piacvédelmi eszközök átláthatóságát az érintett felek és a nyilvánosság felé.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

18 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18b) | A Bizottságnak az eljárások és a belső eljárások, valamint a vizsgálatok eredményei tekintetében fokozott átláthatóságot kell biztosítania, és a nem bizalmas jellegű ügyiratokat egy internetes platformon keresztül elérhetővé kell tenni az érdekelt felet számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18b)

A Bizottságnak az eljárások és a belső eljárások, valamint a vizsgálatok eredményei tekintetében fokozott átláthatóságot kell biztosítania, és a nem bizalmas jellegű ügyiratokat egy internetes platformon keresztül elérhetővé kell tenni az érdekelt felet számára.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

18 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18c) | A Bizottságnak bármely vizsgálat megindításáról és az azokkal kapcsolatos fejleményekről rendszeres jelleggel tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18c)

A Bizottságnak bármely vizsgálat megindításáról és az azokkal kapcsolatos fejleményekről rendszeres jelleggel tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

18 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18d) | Amennyiben az Unióban működő gyártók száma olyan magas, hogy mintavételt kell alkalmazni, a gyártók mintájának kiválasztásakor a Bizottságnak teljes mértékben figyelembe kell vennie a kkv-k arányát a mintában, különösen sokféle és felaprózott, nagyrészt kkv-kból álló ipari ágazatok esetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18d)

Amennyiben az Unióban működő gyártók száma olyan magas, hogy mintavételt kell alkalmazni, a gyártók mintájának kiválasztásakor a Bizottságnak teljes mértékben figyelembe kell vennie a kkv-k arányát a mintában, különösen sokféle és felaprózott, nagyrészt kkv-kból álló ipari ágazatok esetében.

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

18 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18e) | A piacvédelmi eszközök hatékonyságának növelése érdekében lehetővé kell tenni, hogy a szakszervezetek az uniós gazdasági ágazattal közösen írásos panaszt nyújthassanak be. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18e)

A piacvédelmi eszközök hatékonyságának növelése érdekében lehetővé kell tenni, hogy a szakszervezetek az uniós gazdasági ágazattal közösen írásos panaszt nyújthassanak be.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – - 1 pont (új)

1225/2009/EK rendelet

Cím

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Tanács 1225/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről | A Tanács 1225/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai
  Unióban
  tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről |
| | (Ez a módosítás az 1225/2009/EK rendelet teljes szövegére vonatkozik) |

Hatályos szöveg

Módosítás

A Tanács 1225/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről

A Tanács 1225/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai
  Unióban
  tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről

(Ez a módosítás az 1225/2009/EK rendelet teljes szövegére vonatkozik)

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – - 1 a pont (új)

1225/2009/EK rendelet

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | Egyre gyakoribb jelenség, hogy harmadik országok beavatkoznak a kereskedelembe azzal a céllal, hogy például exportvám kivetésével vagy kettős árképzés alkalmazásával javítsák a belföldi gyártók helyzetét. Az ilyen beavatkozás a kereskedelem további torzulásához vezet. Ezért az uniós gyártókat nem csupán a dömping károsítja, hanem – az ilyen gyakorlatban részt vevő harmadik országbeli gyártókhoz képest – a kereskedelem további torzulásai is. A munkaügyi és környezetvédelmi előírások eltérő színvonala szintén további kereskedelemtorzulásokat okozhat. Ezért az alacsonyabb vám szabályát ilyen esetekben – azaz amikor az exportáló ország elégtelen szociális normákkal és környezetvédelmi előírásokkal rendelkezik – nem szabadna alkalmazni. E normák és előírások megfelelő szintjét a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) az Unió által is aláírt alapvető egyezményeinek és többoldalú környezetvédelmi megállapodásainak ratifikált szövegei határozzák meg. A kkv-kat különösen súlyosan érinti a tisztességes kereskedelem, mivel kis méretük miatt nem tudnak ahhoz alkalmazkodni. Ezért az alacsonyabb vám szabályát nem szabadna alkalmazni akkor, ha a panaszt egy nagyrészt kkv-kból álló ágazat nevében nyújtották be. Az alacsonyabb vám szabályát ugyanakkor minden olyan esetben alkalmazni kellene, amikor a nyersanyagokkal kapcsolatos strukturális torzulások egy legkevésbé fejlett ország által a közérdek védelme érdekében hozott szándékos döntés eredményei. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

Egyre gyakoribb jelenség, hogy harmadik országok beavatkoznak a kereskedelembe azzal a céllal, hogy például exportvám kivetésével vagy kettős árképzés alkalmazásával javítsák a belföldi gyártók helyzetét. Az ilyen beavatkozás a kereskedelem további torzulásához vezet. Ezért az uniós gyártókat nem csupán a dömping károsítja, hanem – az ilyen gyakorlatban részt vevő harmadik országbeli gyártókhoz képest – a kereskedelem további torzulásai is. A munkaügyi és környezetvédelmi előírások eltérő színvonala szintén további kereskedelemtorzulásokat okozhat. Ezért az alacsonyabb vám szabályát ilyen esetekben – azaz amikor az exportáló ország elégtelen szociális normákkal és környezetvédelmi előírásokkal rendelkezik – nem szabadna alkalmazni. E normák és előírások megfelelő szintjét a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) az Unió által is aláírt alapvető egyezményeinek és többoldalú környezetvédelmi megállapodásainak ratifikált szövegei határozzák meg. A kkv-kat különösen súlyosan érinti a tisztességes kereskedelem, mivel kis méretük miatt nem tudnak ahhoz alkalmazkodni. Ezért az alacsonyabb vám szabályát nem szabadna alkalmazni akkor, ha a panaszt egy nagyrészt kkv-kból álló ágazat nevében nyújtották be. Az alacsonyabb vám szabályát ugyanakkor minden olyan esetben alkalmazni kellene, amikor a nyersanyagokkal kapcsolatos strukturális torzulások egy legkevésbé fejlett ország által a közérdek védelme érdekében hozott szándékos döntés eredményei.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – - 1 b pont (új)

1225/2009/EK rendelet

1 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1b.
     
  Az 1. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki: |
| | „A dömpingelt termékek valamely tagállam kontinentális talapzatának vagy kizárólagos gazdasági övezetének feltárásával vagy az ottani erőforrások kitermelésével összefüggésben történő használata a hatályos rendelet értelmében behozatalnak minősül, és arra megfelelő vámot vetnek ki, amennyiben kárt okoz az uniós gazdasági ágazat számára.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

-1b.
     
  Az 1. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„A dömpingelt termékek valamely tagállam kontinentális talapzatának vagy kizárólagos gazdasági övezetének feltárásával vagy az ottani erőforrások kitermelésével összefüggésben történő használata a hatályos rendelet értelmében behozatalnak minősül, és arra megfelelő vámot vetnek ki, amennyiben kárt okoz az uniós gazdasági ágazat számára.”

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – - 1 c pont (új)

1225/2009/EK rendelet

1 cikk – 4 a bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1c.
     
  Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki: |
| | „(4a
     
  ) E rendelet alkalmazásában a »nyersanyag« kifejezést úgy kell érteni, hogy az egy adott termék bevitele, amely az előállítási költségét meghatározóan befolyásolja.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

-1c.
     
  Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4a
     
  ) E rendelet alkalmazásában a »nyersanyag« kifejezést úgy kell érteni, hogy az egy adott termék bevitele, amely az előállítási költségét meghatározóan befolyásolja.”

Módosítás 19

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – - 1 d pont (új)

1 cikk – - 1 d pont (új)

1225/2009/EK rendelet

1 cikk – 4 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1d.
     
  Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki: |
| | „(4b)
     
  Egy nyersanyagot akkor érint strukturális torzulás, amennyiben az ár nem csupán a kínálatot és a keresletet tükröző piaci erők rendes műveletének eredménye. E torzulások harmadik országok részéről érkező interferenciák eredményei, melyek közé tartoznak többek között az exportvámok, az exportkorlátozások, valamint a kettős árképzési rendszerek.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

-1d.
     
  Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

-1d.

Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4b)
     
  Egy nyersanyagot akkor érint strukturális torzulás, amennyiben az ár nem csupán a kínálatot és a keresletet tükröző piaci erők rendes műveletének eredménye. E torzulások harmadik országok részéről érkező interferenciák eredményei, melyek közé tartoznak többek között az exportvámok, az exportkorlátozások, valamint a kettős árképzési rendszerek.”

Módosítás 70 és 86

Módosítás 70 és 86

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 e pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 e pont (új)

1225/2009/EK rendelet

2 cikk – 7 bekezdés – a pont – 2 albekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1e.
     
  A 2. cikk (7) bekezdése a) pontjának második albekezdése helyébe a következő szöveg lép: |
| A megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik országot megalapozott módon, a kiválasztás idején rendelkezésre álló összes megbízható információ figyelembevételével kell kiválasztani. A határidőket szintén figyelembe kell venni; ha mód van rá, olyan, piacgazdasággal rendelkező harmadik országot kell kiválasztani, amely ugyanazon vizsgálat alá esik. | A megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik országot megalapozott módon, a kiválasztás idején rendelkezésre álló összes megbízható információ figyelembevételével kell kiválasztani. A
  kiválasztott országnak ezenfelül megfelelő szintű szociális normákkal és környezetvédelmi előírásokkal kell rendelkeznie; a megfelelő szint meghatározása annak alapján történik, hogy a harmadik ország ratifikálta és ténylegesen végrehajtja-e azokat a többoldalú környezetvédelmi megállapodásokat, valamint azok jegyzőkönyveit, amelyeknek az Unió valamely adott időpontban részes fele, illetve az ILO I. mellékletben felsorolt egyezményeit. A
  határidőket szintén figyelembe kell venni; ha mód van rá, olyan, piacgazdasággal rendelkező harmadik országot kell kiválasztani, amely ugyanazon vizsgálat alá esik. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-1e.
     
  A 2. cikk (7) bekezdése a) pontjának második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

-1e.

A 2. cikk (7) bekezdése a) pontjának második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

A megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik országot megalapozott módon, a kiválasztás idején rendelkezésre álló összes megbízható információ figyelembevételével kell kiválasztani. A határidőket szintén figyelembe kell venni; ha mód van rá, olyan, piacgazdasággal rendelkező harmadik országot kell kiválasztani, amely ugyanazon vizsgálat alá esik.

A megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik országot megalapozott módon, a kiválasztás idején rendelkezésre álló összes megbízható információ figyelembevételével kell kiválasztani. A
  kiválasztott országnak ezenfelül megfelelő szintű szociális normákkal és környezetvédelmi előírásokkal kell rendelkeznie; a megfelelő szint meghatározása annak alapján történik, hogy a harmadik ország ratifikálta és ténylegesen végrehajtja-e azokat a többoldalú környezetvédelmi megállapodásokat, valamint azok jegyzőkönyveit, amelyeknek az Unió valamely adott időpontban részes fele, illetve az ILO I. mellékletben felsorolt egyezményeit. A
  határidőket szintén figyelembe kell venni; ha mód van rá, olyan, piacgazdasággal rendelkező harmadik országot kell kiválasztani, amely ugyanazon vizsgálat alá esik.

kiválasztott országnak ezenfelül megfelelő szintű szociális normákkal és környezetvédelmi előírásokkal kell rendelkeznie; a megfelelő szint meghatározása annak alapján történik, hogy a harmadik ország ratifikálta és ténylegesen végrehajtja-e azokat a többoldalú környezetvédelmi megállapodásokat, valamint azok jegyzőkönyveit, amelyeknek az Unió valamely adott időpontban részes fele, illetve az ILO I. mellékletben felsorolt egyezményeit. A

Módosítás 87 és 90

Módosítás 87 és 90

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 a pont (új)

1 cikk – 1 a pont (új)

1225/2009/EK rendelet

5 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Az 5. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép: |
| A (6) bekezdésben szabályozottak kivételével, az állítólagos dömping fennállásának, mértékének és hatásának megállapítására irányuló vizsgálatot bármely természetes vagy jogi személy vagy
  a közösségi
  gazdasági ágazat nevében eljáró jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet írásbeli panaszára kell megindítani. | „A (6) bekezdésben szabályozottak kivételével, az állítólagos dömping fennállásának, mértékének és hatásának megállapítására irányuló vizsgálatot bármely természetes vagy jogi személy vagy
  az uniós
  gazdasági ágazat nevében eljáró jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet írásbeli panaszára kell megindítani.
  Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat, valamely természetes vagy jogi személy vagy az uniós gazdasági ágazat nevében eljáró jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, valamint a szakszervezetek közös panaszt is benyújthatnak.” |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.
     
  Az 5. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

1a.

Az 5. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

A (6) bekezdésben szabályozottak kivételével, az állítólagos dömping fennállásának, mértékének és hatásának megállapítására irányuló vizsgálatot bármely természetes vagy jogi személy vagy
  a közösségi
  gazdasági ágazat nevében eljáró jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet írásbeli panaszára kell megindítani.

a közösségi

„A (6) bekezdésben szabályozottak kivételével, az állítólagos dömping fennállásának, mértékének és hatásának megállapítására irányuló vizsgálatot bármely természetes vagy jogi személy vagy
  az uniós
  gazdasági ágazat nevében eljáró jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet írásbeli panaszára kell megindítani.
  Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat, valamely természetes vagy jogi személy vagy az uniós gazdasági ágazat nevében eljáró jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, valamint a szakszervezetek közös panaszt is benyújthatnak.”

az uniós

Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat, valamely természetes vagy jogi személy vagy az uniós gazdasági ágazat nevében eljáró jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, valamint a szakszervezetek közös panaszt is benyújthatnak.”

Módosítás 20

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 b pont (új)

1 cikk – 1 b pont (új)

1225/2009/EK rendelet

5 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Az 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki: |
| | „(1a)
     
  A Bizottság egy kkv-segélyszolgálat révén megkönnyíti az eszközhöz való hozzáférést a dömpingellenes ügyekkel összefüggésben a sokféle és felaprózott, nagyrészt kis- és középvállalkozásokból (kkv-k) álló ipari ágazatok számára. |
| | A kkv-segélyszolgálat feladata, hogy növelje az eszközzel kapcsolatos tudatosságot, valamint tájékoztatással és magyarázattal szolgáljon a jogi esetekről, és a panaszok benyújtásának, illetve a dömpinget és a kárt igazoló bizonyítékok hatékonyabb ismertetésének módjáról. |
| | A kkv-segélyszolgálat rendelkezésre bocsátja a jogosultság meghatározására és statisztikai célokra szolgáló egységes űrlapokat és kérdőíveket. |
| | A vizsgálat megindítása után a kkv-segélyszolgálat felveszi a kapcsolatot az eljárás megindításával valószínűsíthetően érintett kkv-kkal és azok társulásaival, és tájékoztatja őket az érdekelt félként történő bejelentkezés vonatkozó határideiről. |
| | Segítséget nyújt a kérdőívek kitöltése kapcsán felmerülő kérdésekben, amelynek során az 5. cikk (6) bekezdése alapján megindított vizsgálatok tekintetében külön figyelmet fordít a kkv-k kérdéseire. A lehetőségekhez mérten igyekszik a nyelvi akadályokból eredő terheket csökkenteni. |
| | Amennyiben a kkv-k meggyőző bizonyítékkal igazolják a dömpinget, a kkv-segélyszolgálat a 14. cikk (6) bekezdésével összhangban a kkv-k rendelkezésére bocsátja az érintett termék behozatali mennyiségének és értékének alakulásával kapcsolatos információkat. |
| | Ezen túlmenően útmutatást nyújt a meghallgató tisztviselővel és a nemzeti vámhatóságokkal való kapcsolatfelvétel és kapcsolattartás további lehetőségeiről. A kkv-segélyszolgálat azokról a lehetőségekről és feltételekről is tájékoztatja a kkv-kat, amelyek mellett kérhetik az intézkedések felülvizsgálatát és a kifizetett dömpingellenes vámok visszatérítését.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1b.
     
  Az 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

1b.

Az 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)
     
  A Bizottság egy kkv-segélyszolgálat révén megkönnyíti az eszközhöz való hozzáférést a dömpingellenes ügyekkel összefüggésben a sokféle és felaprózott, nagyrészt kis- és középvállalkozásokból (kkv-k) álló ipari ágazatok számára.

„(1a)

A Bizottság egy kkv-segélyszolgálat révén megkönnyíti az eszközhöz való hozzáférést a dömpingellenes ügyekkel összefüggésben a sokféle és felaprózott, nagyrészt kis- és középvállalkozásokból (kkv-k) álló ipari ágazatok számára.

A kkv-segélyszolgálat feladata, hogy növelje az eszközzel kapcsolatos tudatosságot, valamint tájékoztatással és magyarázattal szolgáljon a jogi esetekről, és a panaszok benyújtásának, illetve a dömpinget és a kárt igazoló bizonyítékok hatékonyabb ismertetésének módjáról.

A kkv-segélyszolgálat feladata, hogy növelje az eszközzel kapcsolatos tudatosságot, valamint tájékoztatással és magyarázattal szolgáljon a jogi esetekről, és a panaszok benyújtásának, illetve a dömpinget és a kárt igazoló bizonyítékok hatékonyabb ismertetésének módjáról.

A kkv-segélyszolgálat rendelkezésre bocsátja a jogosultság meghatározására és statisztikai célokra szolgáló egységes űrlapokat és kérdőíveket.

A kkv-segélyszolgálat rendelkezésre bocsátja a jogosultság meghatározására és statisztikai célokra szolgáló egységes űrlapokat és kérdőíveket.

A vizsgálat megindítása után a kkv-segélyszolgálat felveszi a kapcsolatot az eljárás megindításával valószínűsíthetően érintett kkv-kkal és azok társulásaival, és tájékoztatja őket az érdekelt félként történő bejelentkezés vonatkozó határideiről.

A vizsgálat megindítása után a kkv-segélyszolgálat felveszi a kapcsolatot az eljárás megindításával valószínűsíthetően érintett kkv-kkal és azok társulásaival, és tájékoztatja őket az érdekelt félként történő bejelentkezés vonatkozó határideiről.

Segítséget nyújt a kérdőívek kitöltése kapcsán felmerülő kérdésekben, amelynek során az 5. cikk (6) bekezdése alapján megindított vizsgálatok tekintetében külön figyelmet fordít a kkv-k kérdéseire. A lehetőségekhez mérten igyekszik a nyelvi akadályokból eredő terheket csökkenteni.

Segítséget nyújt a kérdőívek kitöltése kapcsán felmerülő kérdésekben, amelynek során az 5. cikk (6) bekezdése alapján megindított vizsgálatok tekintetében külön figyelmet fordít a kkv-k kérdéseire. A lehetőségekhez mérten igyekszik a nyelvi akadályokból eredő terheket csökkenteni.

Amennyiben a kkv-k meggyőző bizonyítékkal igazolják a dömpinget, a kkv-segélyszolgálat a 14. cikk (6) bekezdésével összhangban a kkv-k rendelkezésére bocsátja az érintett termék behozatali mennyiségének és értékének alakulásával kapcsolatos információkat.

Amennyiben a kkv-k meggyőző bizonyítékkal igazolják a dömpinget, a kkv-segélyszolgálat a 14. cikk (6) bekezdésével összhangban a kkv-k rendelkezésére bocsátja az érintett termék behozatali mennyiségének és értékének alakulásával kapcsolatos információkat.

Ezen túlmenően útmutatást nyújt a meghallgató tisztviselővel és a nemzeti vámhatóságokkal való kapcsolatfelvétel és kapcsolattartás további lehetőségeiről. A kkv-segélyszolgálat azokról a lehetőségekről és feltételekről is tájékoztatja a kkv-kat, amelyek mellett kérhetik az intézkedések felülvizsgálatát és a kifizetett dömpingellenes vámok visszatérítését.”

Ezen túlmenően útmutatást nyújt a meghallgató tisztviselővel és a nemzeti vámhatóságokkal való kapcsolatfelvétel és kapcsolattartás további lehetőségeiről. A kkv-segélyszolgálat azokról a lehetőségekről és feltételekről is tájékoztatja a kkv-kat, amelyek mellett kérhetik az intézkedések felülvizsgálatát és a kifizetett dömpingellenes vámok visszatérítését.”

Módosítás 21

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 c pont (új)

1 cikk – 1 c pont (új)

1225/2009/EK rendelet

5 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Az 5. cikk (4) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki: |
| | „A Bizottság a kkv-segélyszolgálat támogatása révén elősegíti e küszöbértékek elérését a sokféle és felaprózott, nagyrészt kis- és középvállalkozásokból álló ipari ágazatok számára.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1c.
     
  Az 5. cikk (4) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

1c.

Az 5. cikk (4) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság a kkv-segélyszolgálat támogatása révén elősegíti e küszöbértékek elérését a sokféle és felaprózott, nagyrészt kis- és középvállalkozásokból álló ipari ágazatok számára.”

„A Bizottság a kkv-segélyszolgálat támogatása révén elősegíti e küszöbértékek elérését a sokféle és felaprózott, nagyrészt kis- és középvállalkozásokból álló ipari ágazatok számára.”

Módosítás 22

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 d pont (új)

1 cikk – 1 d pont (új)

1225/2009/EK rendelet

5 cikk – 6 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1d.
     
  A 5. cikk (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |
| (6)   
  Ha
  rendkívüli körülmények
  fennállása esetén úgy határoznak, hogy
  a közösségi gazdasági ágazat
  részéről vagy annak nevében született, a
  vizsgálat
  kezdeményezésére
  irányuló
  írásbeli
  panasz
  kézhezvétele
  nélkül
  indítanak vizsgálatot
  ,
  a vizsgálat megindításához
  a (2) bekezdésben
  előírtaknak megfelelően elegendő bizonyítékkal kell rendelkezni a dömpingelt behozatalról, a kárról és az
  okozati
  összefüggésről
  . | „(6)   
  Amennyiben
  rendkívüli körülmények
  miatt – elsősorban a sokféle és felaprózott, nagyrészt kis- és középvállalkozásokból álló ipari ágazatok esetében – a Bizottság
  a közösségi gazdasági ágazat
  helyett és nevében
  vizsgálat
  megindítására
  irányuló
  írásos
  panasz
  benyújtása
  nélkül
  kezdeményezi vizsgálat megindítását
  ,
  az ilyen kezdeményezést megfelelő indokokkal kell alátámasztani
  a (2) bekezdésben
  előírtak szerint az okozott sérelmet és az
  okozati
  összefüggést igazoló bizonyítékokkal
  .” |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

1d.
     
  A 5. cikk (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

1d.

A 5. cikk (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(6)   
  Ha
  rendkívüli körülmények
  fennállása esetén úgy határoznak, hogy
  a közösségi gazdasági ágazat
  részéről vagy annak nevében született, a
  vizsgálat
  kezdeményezésére
  irányuló
  írásbeli
  panasz
  kézhezvétele
  nélkül
  indítanak vizsgálatot
  ,
  a vizsgálat megindításához
  a (2) bekezdésben
  előírtaknak megfelelően elegendő bizonyítékkal kell rendelkezni a dömpingelt behozatalról, a kárról és az
  okozati
  összefüggésről
  .

Ha

fennállása esetén úgy határoznak, hogy

részéről vagy annak nevében született, a

kezdeményezésére

írásbeli

kézhezvétele

indítanak vizsgálatot

a vizsgálat megindításához

előírtaknak megfelelően elegendő bizonyítékkal kell rendelkezni a dömpingelt behozatalról, a kárról és az

összefüggésről

„(6)   
  Amennyiben
  rendkívüli körülmények
  miatt – elsősorban a sokféle és felaprózott, nagyrészt kis- és középvállalkozásokból álló ipari ágazatok esetében – a Bizottság
  a közösségi gazdasági ágazat
  helyett és nevében
  vizsgálat
  megindítására
  irányuló
  írásos
  panasz
  benyújtása
  nélkül
  kezdeményezi vizsgálat megindítását
  ,
  az ilyen kezdeményezést megfelelő indokokkal kell alátámasztani
  a (2) bekezdésben
  előírtak szerint az okozott sérelmet és az
  okozati
  összefüggést igazoló bizonyítékokkal
  .”

Módosítás 23

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 e pont (új)

1 cikk – 1 e pont (új)

1225/2009/EK rendelet

6 cikk – 9 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1e.
     
  A 6. cikk (9) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |
| (9)   A 5. cikk (9) bekezdése szerint kezdeményezett eljárások keretében végrehajtandó vizsgálatot
  minden lehetséges esetben
  a vizsgálat megindításától számított
  egy éven
  belül le kell folytatni, és le kell zárni. A vizsgálatot azonban, a kötelezettségvállalásról szóló 8. cikk alapján tett ténymegállapításoknak vagy a végleges intézkedésekről szóló 9. cikk alapján tett ténymegállapításoknak megfelelően, az eljárás megindításától számított
  15 hónapon
  belül minden esetben be kell fejezni. | „(9)   Az 5. cikk (9) bekezdése szerint kezdeményezett eljárások keretében végrehajtandó vizsgálatot legfeljebb a vizsgálat megindításától számított
  9 hónapon
  belül le kell folytatni, és le kell zárni. A vizsgálatot azonban, a kötelezettségvállalásról szóló 8. cikk alapján tett ténymegállapításoknak vagy a végleges intézkedésekről szóló 9. cikk alapján tett ténymegállapításoknak megfelelően, az eljárás megindításától számított
  egy éven
  belül minden esetben be kell fejezni.
  A vizsgálati időszakoknak lehetőség szerint és különösen a sokféle és felaprózott, nagyrészt kis- és középvállalkozásokból álló ágazatok esetében egybe kell esniük a pénzügyi évvel.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1e.
     
  A 6. cikk (9) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

1e.

A 6. cikk (9) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(9)   A 5. cikk (9) bekezdése szerint kezdeményezett eljárások keretében végrehajtandó vizsgálatot
  minden lehetséges esetben
  a vizsgálat megindításától számított
  egy éven
  belül le kell folytatni, és le kell zárni. A vizsgálatot azonban, a kötelezettségvállalásról szóló 8. cikk alapján tett ténymegállapításoknak vagy a végleges intézkedésekről szóló 9. cikk alapján tett ténymegállapításoknak megfelelően, az eljárás megindításától számított
  15 hónapon
  belül minden esetben be kell fejezni.

minden lehetséges esetben

egy éven

15 hónapon

„(9)   Az 5. cikk (9) bekezdése szerint kezdeményezett eljárások keretében végrehajtandó vizsgálatot legfeljebb a vizsgálat megindításától számított
  9 hónapon
  belül le kell folytatni, és le kell zárni. A vizsgálatot azonban, a kötelezettségvállalásról szóló 8. cikk alapján tett ténymegállapításoknak vagy a végleges intézkedésekről szóló 9. cikk alapján tett ténymegállapításoknak megfelelően, az eljárás megindításától számított
  egy éven
  belül minden esetben be kell fejezni.
  A vizsgálati időszakoknak lehetőség szerint és különösen a sokféle és felaprózott, nagyrészt kis- és középvállalkozásokból álló ágazatok esetében egybe kell esniük a pénzügyi évvel.”

Módosítás 24

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 pont

1 cikk – 2 pont

1225/2009/EK rendelet

6 cikk – 10 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az 5. cikk (6) bekezdése alapján indított eljárásokban a hasonló termék uniós
  gyártói kötelesek együttműködni
  . | Az 5. cikk (6) bekezdése alapján indított eljárásokban a hasonló termék uniós
  gyártóinak – a kis- és mikroméretű uniós gyártók kivételével – lehetőség szerint együtt kell működniük
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az 5. cikk (6) bekezdése alapján indított eljárásokban a hasonló termék uniós
  gyártói kötelesek együttműködni
  .

gyártói kötelesek együttműködni

Az 5. cikk (6) bekezdése alapján indított eljárásokban a hasonló termék uniós
  gyártóinak – a kis- és mikroméretű uniós gyártók kivételével – lehetőség szerint együtt kell működniük
  .

gyártóinak – a kis- és mikroméretű uniós gyártók kivételével – lehetőség szerint együtt kell működniük

Módosítás 25

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 pont

1 cikk – 2 pont

1225/2009/EK rendelet

6 cikk – 10 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10a)
     
  A Bizottság valamennyi érdekelt fél számára biztosítja az információkhoz való lehető legjobb hozzáférést, egy olyan információs rendszer elősegítésével, amelynek révén az érdekelt felek értesítést kapnak, ha a vizsgálati ügyiratok új, nem bizalmas jellegű információkkal egészülnek ki. A nem bizalmas jellegű információkat egy internetes alapú platformon keresztül is elérhetővé teszik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(10a)
     
  A Bizottság valamennyi érdekelt fél számára biztosítja az információkhoz való lehető legjobb hozzáférést, egy olyan információs rendszer elősegítésével, amelynek révén az érdekelt felek értesítést kapnak, ha a vizsgálati ügyiratok új, nem bizalmas jellegű információkkal egészülnek ki. A nem bizalmas jellegű információkat egy internetes alapú platformon keresztül is elérhetővé teszik.

(10a)

A Bizottság valamennyi érdekelt fél számára biztosítja az információkhoz való lehető legjobb hozzáférést, egy olyan információs rendszer elősegítésével, amelynek révén az érdekelt felek értesítést kapnak, ha a vizsgálati ügyiratok új, nem bizalmas jellegű információkkal egészülnek ki. A nem bizalmas jellegű információkat egy internetes alapú platformon keresztül is elérhetővé teszik.

Módosítás 26

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 pont

1 cikk – 2 pont

1225/2009/EK rendelet

6 cikk – 10 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10b)
     
  A Bizottság biztosítja az érdekelt felek eljárási jogainak tényleges gyakorlását, és adott esetben biztosítja az eljárások meghallgató tisztviselő általi pártatlan, tárgyilagos és ésszerű időn belül történő lebonyolítását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(10b)
     
  A Bizottság biztosítja az érdekelt felek eljárási jogainak tényleges gyakorlását, és adott esetben biztosítja az eljárások meghallgató tisztviselő általi pártatlan, tárgyilagos és ésszerű időn belül történő lebonyolítását.

(10b)

A Bizottság biztosítja az érdekelt felek eljárási jogainak tényleges gyakorlását, és adott esetben biztosítja az eljárások meghallgató tisztviselő általi pártatlan, tárgyilagos és ésszerű időn belül történő lebonyolítását.

Módosítás 27

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 pont

1 cikk – 2 pont

1225/2009/EK rendelet

6 cikk – 10 c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10c)
     
  A Bizottság az érdekelt felek kérésére az Unió valamennyi hivatalos nyelvén kiadja a vizsgálatok során használatos kérdőíveket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(10c)
     
  A Bizottság az érdekelt felek kérésére az Unió valamennyi hivatalos nyelvén kiadja a vizsgálatok során használatos kérdőíveket.

(10c)

A Bizottság az érdekelt felek kérésére az Unió valamennyi hivatalos nyelvén kiadja a vizsgálatok során használatos kérdőíveket.

Módosítás 28

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 pont – a pont

1 cikk – 3 pont – a pont

1225/2009/EK rendelet

7 cikk – 1 bekezdés – 1 és 2 mondat

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Átmeneti vámokat lehet kivetni, ha az 5. cikknek megfelelően eljárás indult, erről értesítést adtak ki, és az 5. cikk (10) bekezdésének megfelelően az érdekelt felek megfelelő lehetőséget kaptak az információik benyújtására és az észrevételeik megtételére, továbbá amennyiben a dömping és az ebből következően
  a közösség
  gazdasági ágazatának okozott kár ténye időleges megállapítást nyert, és ha
  a Közösség
  érdekei beavatkozást kívánnak meg a kár megelőzése céljából. Az ideiglenes vámot az eljárás kezdeményezésének napjától számított legalább 60 napos időszak eltelte után, de legfeljebb az eljárás kezdeményezésének napjától számított
  kilenc
  hónapon belül ki kell vetni. | (1)   Átmeneti vámokat lehet kivetni, ha az 5. cikknek megfelelően eljárás indult, erről értesítést adtak ki, és az 5. cikk (10) bekezdésének megfelelően az érdekelt felek megfelelő lehetőséget kaptak az információik benyújtására és az észrevételeik megtételére, továbbá amennyiben a dömping és az ebből következően
  az Unió
  gazdasági ágazatának okozott kár ténye időleges megállapítást nyert, és ha
  az Unió
  érdekei beavatkozást kívánnak meg a kár megelőzése céljából. Az ideiglenes vámot az eljárás megindításának napjától számított legalább 60 napos időszak eltelte után, de legfeljebb az eljárás kezdeményezésének napjától számított
  hat
  hónapon belül ki kell vetni. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Átmeneti vámokat lehet kivetni, ha az 5. cikknek megfelelően eljárás indult, erről értesítést adtak ki, és az 5. cikk (10) bekezdésének megfelelően az érdekelt felek megfelelő lehetőséget kaptak az információik benyújtására és az észrevételeik megtételére, továbbá amennyiben a dömping és az ebből következően
  a közösség
  gazdasági ágazatának okozott kár ténye időleges megállapítást nyert, és ha
  a Közösség
  érdekei beavatkozást kívánnak meg a kár megelőzése céljából. Az ideiglenes vámot az eljárás kezdeményezésének napjától számított legalább 60 napos időszak eltelte után, de legfeljebb az eljárás kezdeményezésének napjától számított
  kilenc
  hónapon belül ki kell vetni.

a közösség

a Közösség

kilenc

(1)   Átmeneti vámokat lehet kivetni, ha az 5. cikknek megfelelően eljárás indult, erről értesítést adtak ki, és az 5. cikk (10) bekezdésének megfelelően az érdekelt felek megfelelő lehetőséget kaptak az információik benyújtására és az észrevételeik megtételére, továbbá amennyiben a dömping és az ebből következően
  az Unió
  gazdasági ágazatának okozott kár ténye időleges megállapítást nyert, és ha
  az Unió
  érdekei beavatkozást kívánnak meg a kár megelőzése céljából. Az ideiglenes vámot az eljárás megindításának napjától számított legalább 60 napos időszak eltelte után, de legfeljebb az eljárás kezdeményezésének napjától számított
  hat
  hónapon belül ki kell vetni.

az Unió

az Unió

hat

Módosítás 29

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 pont – a pont

1 cikk – 3 pont – a pont

1225/2009/EK rendelet

7 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az (1) bekezdés a következő mondattal egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a)

az (1) bekezdés a következő mondattal egészül ki:

az (1) bekezdés a következő mondattal egészül ki:

törölve

törölve

| | „Attól az időponttól számítva, hogy az érdekelt felek számára megküldték a 19a. cikk szerinti tájékoztatást, két hétig nem alkalmazhatók átmeneti vámok. E tájékoztatás nyújtása a Bizottság által meghozható döntéseket nem befolyásolja.” |
| --- | --- |

„Attól az időponttól számítva, hogy az érdekelt felek számára megküldték a 19a. cikk szerinti tájékoztatást, két hétig nem alkalmazhatók átmeneti vámok. E tájékoztatás nyújtása a Bizottság által meghozható döntéseket nem befolyásolja.”

„Attól az időponttól számítva, hogy az érdekelt felek számára megküldték a 19a. cikk szerinti tájékoztatást, két hétig nem alkalmazhatók átmeneti vámok. E tájékoztatás nyújtása a Bizottság által meghozható döntéseket nem befolyásolja.”

Módosítás 30

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 pont – b pont

1 cikk – 3 pont – b pont

1225/2009/EK rendelet

7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az átmeneti dömpingellenes vám összege nem haladhatja meg az ideiglenesen megállapított dömpingkülönbözetet.
  Amennyiben nem állapították meg
  , hogy az érintett termék esetében az exportáló országban a nyersanyagokkal kapcsolatos strukturális torzulások állnak fenn
  , a vám összegének a dömpingkülönbözetnél alacsonyabbnak kell lennie, ha az ilyen
  alacsonyabb összegű
  vám is elegendő az uniós gazdasági ágazatot ért kár elhárításához
  . | Az átmeneti dömpingellenes vám összege nem haladhatja meg az ideiglenesen megállapított dömpingkülönbözetet,
  de alacsonyabbnak kell lennie a különbözetnél, ha az alacsonyabb összegű vám is elegendő az uniós gazdasági ágazatot érő kár elhárításához. |
| | Ilyen alacsonyabb vámot az alábbiak esetén nem lehet alkalmazni: |
| | a) | megállapítást nyert
  , hogy az érintett termék esetében az exportáló országban
  többek között az árakkal, a költségekkel és a ráfordításokkal, ezen belül például
  a nyersanyagokkal
  vagy az energiával, továbbá a kutatással, a munkavégzéssel, a termeléssel, az értékesítésekkel és a beruházásokkal, az árfolyammal és a tisztességes kereskedelemfinanszírozási feltételekkel
  kapcsolatos strukturális torzulások állnak fenn
  vagy ezeket érintő jelentős állami beavatkozások történtek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az átmeneti dömpingellenes vám összege nem haladhatja meg az ideiglenesen megállapított dömpingkülönbözetet.
  Amennyiben nem állapították meg
  , hogy az érintett termék esetében az exportáló országban a nyersanyagokkal kapcsolatos strukturális torzulások állnak fenn
  , a vám összegének a dömpingkülönbözetnél alacsonyabbnak kell lennie, ha az ilyen
  alacsonyabb összegű
  vám is elegendő az uniós gazdasági ágazatot ért kár elhárításához
  .

Amennyiben nem állapították meg

, a vám összegének a dömpingkülönbözetnél alacsonyabbnak kell lennie, ha az ilyen

vám is elegendő az uniós gazdasági ágazatot ért kár elhárításához

Az átmeneti dömpingellenes vám összege nem haladhatja meg az ideiglenesen megállapított dömpingkülönbözetet,
  de alacsonyabbnak kell lennie a különbözetnél, ha az alacsonyabb összegű vám is elegendő az uniós gazdasági ágazatot érő kár elhárításához.

de alacsonyabbnak kell lennie a különbözetnél, ha az alacsonyabb összegű vám is elegendő az uniós gazdasági ágazatot érő kár elhárításához.

Ilyen alacsonyabb vámot az alábbiak esetén nem lehet alkalmazni:

Ilyen alacsonyabb vámot az alábbiak esetén nem lehet alkalmazni:

a)

a)

megállapítást nyert
  , hogy az érintett termék esetében az exportáló országban
  többek között az árakkal, a költségekkel és a ráfordításokkal, ezen belül például
  a nyersanyagokkal
  vagy az energiával, továbbá a kutatással, a munkavégzéssel, a termeléssel, az értékesítésekkel és a beruházásokkal, az árfolyammal és a tisztességes kereskedelemfinanszírozási feltételekkel
  kapcsolatos strukturális torzulások állnak fenn
  vagy ezeket érintő jelentős állami beavatkozások történtek;

megállapítást nyert

többek között az árakkal, a költségekkel és a ráfordításokkal, ezen belül például

vagy az energiával, továbbá a kutatással, a munkavégzéssel, a termeléssel, az értékesítésekkel és a beruházásokkal, az árfolyammal és a tisztességes kereskedelemfinanszírozási feltételekkel

vagy ezeket érintő jelentős állami beavatkozások történtek;

| b) | az exportáló ország nem rendelkezik megfelelő szintű szociális normákkal és környezetvédelmi előírásokkal; a megfelelő szint meghatározása annak alapján történik, hogy a harmadik ország ratifikálta és ténylegesen végrehajtja-e azokat a többoldalú környezetvédelmi megállapodásokat, valamint azok jegyzőkönyveit, amelyeknek az Unió valamely adott időpontban részes fele, illetve az ILO Ia. mellékletben felsorolt egyezményeit; |
| --- | --- |

b)

b)

az exportáló ország nem rendelkezik megfelelő szintű szociális normákkal és környezetvédelmi előírásokkal; a megfelelő szint meghatározása annak alapján történik, hogy a harmadik ország ratifikálta és ténylegesen végrehajtja-e azokat a többoldalú környezetvédelmi megállapodásokat, valamint azok jegyzőkönyveit, amelyeknek az Unió valamely adott időpontban részes fele, illetve az ILO Ia. mellékletben felsorolt egyezményeit;

az exportáló ország nem rendelkezik megfelelő szintű szociális normákkal és környezetvédelmi előírásokkal; a megfelelő szint meghatározása annak alapján történik, hogy a harmadik ország ratifikálta és ténylegesen végrehajtja-e azokat a többoldalú környezetvédelmi megállapodásokat, valamint azok jegyzőkönyveit, amelyeknek az Unió valamely adott időpontban részes fele, illetve az ILO Ia. mellékletben felsorolt egyezményeit;

| c) | a panaszos egy sokféle és felaprózott, nagyrészt kkv-ból álló ipari ágazat képviselője; |
| --- | --- |

c)

c)

a panaszos egy sokféle és felaprózott, nagyrészt kkv-ból álló ipari ágazat képviselője;

a panaszos egy sokféle és felaprózott, nagyrészt kkv-ból álló ipari ágazat képviselője;

| d) | a vizsgálat vagy egy független szubvencióellenes vizsgálat legalább ideiglenesen megállapította, hogy az exportáló ország egy vagy több támogatást nyújt az érintett termék exportáló gyártóinak. |
| --- | --- |

d)

d)

a vizsgálat vagy egy független szubvencióellenes vizsgálat legalább ideiglenesen megállapította, hogy az exportáló ország egy vagy több támogatást nyújt az érintett termék exportáló gyártóinak.

a vizsgálat vagy egy független szubvencióellenes vizsgálat legalább ideiglenesen megállapította, hogy az exportáló ország egy vagy több támogatást nyújt az érintett termék exportáló gyártóinak.

Ezt az
  alacsonyabb összegű
  vámot ugyanakkor minden olyan esetben biztosítani kell, amikor az érintett termék tekintetében megállapítást nyert, hogy az exportáló országban a nyersanyagokkal kapcsolatos strukturális torzulások állnak fenn, és ez az ország a 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (*1)

  IV. melléklete szerinti legkevésbé fejlett ország
  .

Ezt az

vámot ugyanakkor minden olyan esetben biztosítani kell, amikor az érintett termék tekintetében megállapítást nyert, hogy az exportáló országban a nyersanyagokkal kapcsolatos strukturális torzulások állnak fenn, és ez az ország a 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

*1

IV. melléklete szerinti legkevésbé fejlett ország

Módosítás 31

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 a pont (új)

1 cikk – 3 a pont (új)

1225/2009/EK rendelet

8 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  A 8. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |
| (1)   Abban az esetben, ha sor került a dömping és a kár előzetes megállapítására, a Bizottság elfogadhatja az exportőr
  megfelelő
  önkéntes kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy az árait felülvizsgálja vagy a dömpingáron történő kivitelt leállítja
  ; a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott egyedi konzultációt követően megállapítja, hogy ezzel
  a dömping káros hatása megszűnik. Ilyen esetben, és ameddig a kötelezettségvállalás fennáll, a 7. cikk (1) bekezdésével összhangban a Bizottság által kivetett ideiglenes vámok, vagy a 9. cikk (4) bekezdésével összhangban a Tanács által kivetett végleges vámok – a körülményektől függően – nem alkalmazandók a Bizottságnak a kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló határozatában és annak módosításaiban említett vállalkozások által előállított érintett termék behozatalára. Az ilyen kötelezettségvállalások alapján való árnövekedés nem lehet magasabb, mint ami a dömpingkülönbözet megszüntetéséhez szükséges, és alacsonyabbnak kell lennie, mint a dömpingkülönbözet, ha az ilyen növekedés
  a közösségi
  gazdasági ágazatot ért kár elhárításához elegendő. | „(1)   Abban az esetben, ha sor került a dömping és a kár előzetes megállapítására, a Bizottság
  a tanácsadó bizottsággal folytatott egyedi konzultációt követően
  elfogadhatja az exportőr önkéntes kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy az árait felülvizsgálja vagy a dömpingáron történő kivitelt leállítja
  , feltéve, hogy e kötelezettségvállalások nyomán
  a dömping káros hatása
  ténylegesen
  megszűnik. Ilyen esetben, és ameddig a kötelezettségvállalás fennáll, a 7. cikk (1) bekezdésével összhangban a Bizottság által kivetett ideiglenes vámok, vagy a 9. cikk (4) bekezdésével összhangban a Tanács által kivetett végleges vámok – a körülményektől függően – nem alkalmazandók a Bizottságnak a kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló határozatában és annak módosításaiban említett vállalkozások által előállított érintett termék behozatalára. Az ilyen kötelezettségvállalások alapján való árnövekedés nem lehet magasabb, mint ami a dömpingkülönbözet megszüntetéséhez szükséges, és alacsonyabbnak kell lennie, mint a dömpingkülönbözet, ha az ilyen növekedés
  az uniós
  gazdasági ágazatot ért kár elhárításához elegendő
  , kivéve ha a Bizottság ideiglenes vagy állandó vámok kivetése során úgy határozott, hogy nem alkalmazza az ilyen alacsonyabb összegű vámot
  .” |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3a.
     
  A 8. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

3a.

A 8. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(1)   Abban az esetben, ha sor került a dömping és a kár előzetes megállapítására, a Bizottság elfogadhatja az exportőr
  megfelelő
  önkéntes kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy az árait felülvizsgálja vagy a dömpingáron történő kivitelt leállítja
  ; a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott egyedi konzultációt követően megállapítja, hogy ezzel
  a dömping káros hatása megszűnik. Ilyen esetben, és ameddig a kötelezettségvállalás fennáll, a 7. cikk (1) bekezdésével összhangban a Bizottság által kivetett ideiglenes vámok, vagy a 9. cikk (4) bekezdésével összhangban a Tanács által kivetett végleges vámok – a körülményektől függően – nem alkalmazandók a Bizottságnak a kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló határozatában és annak módosításaiban említett vállalkozások által előállított érintett termék behozatalára. Az ilyen kötelezettségvállalások alapján való árnövekedés nem lehet magasabb, mint ami a dömpingkülönbözet megszüntetéséhez szükséges, és alacsonyabbnak kell lennie, mint a dömpingkülönbözet, ha az ilyen növekedés
  a közösségi
  gazdasági ágazatot ért kár elhárításához elegendő.

megfelelő

; a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott egyedi konzultációt követően megállapítja, hogy ezzel

a közösségi

„(1)   Abban az esetben, ha sor került a dömping és a kár előzetes megállapítására, a Bizottság
  a tanácsadó bizottsággal folytatott egyedi konzultációt követően
  elfogadhatja az exportőr önkéntes kötelezettségvállalását arra vonatkozóan, hogy az árait felülvizsgálja vagy a dömpingáron történő kivitelt leállítja
  , feltéve, hogy e kötelezettségvállalások nyomán
  a dömping káros hatása
  ténylegesen
  megszűnik. Ilyen esetben, és ameddig a kötelezettségvállalás fennáll, a 7. cikk (1) bekezdésével összhangban a Bizottság által kivetett ideiglenes vámok, vagy a 9. cikk (4) bekezdésével összhangban a Tanács által kivetett végleges vámok – a körülményektől függően – nem alkalmazandók a Bizottságnak a kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló határozatában és annak módosításaiban említett vállalkozások által előállított érintett termék behozatalára. Az ilyen kötelezettségvállalások alapján való árnövekedés nem lehet magasabb, mint ami a dömpingkülönbözet megszüntetéséhez szükséges, és alacsonyabbnak kell lennie, mint a dömpingkülönbözet, ha az ilyen növekedés
  az uniós
  gazdasági ágazatot ért kár elhárításához elegendő
  , kivéve ha a Bizottság ideiglenes vagy állandó vámok kivetése során úgy határozott, hogy nem alkalmazza az ilyen alacsonyabb összegű vámot
  .”

Módosítás 32

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 b pont (új)

1 cikk – 3 b pont (új)

1225/2009/EK rendelet

8 cikk – 4 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  A 8. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |
| (4)   A kötelezettségvállalások megtételére javaslatot benyújtó felektől meg kell követelni, hogy a kötelezettségvállalással kapcsolatosan terjesszék elő a vonatkozó információk nem bizalmas jellegű változatát, hogy azokat vizsgálat lefolytatása céljából az érdekelt felek rendelkezésére lehessen bocsátani. | „(4)   A kötelezettségvállalások megtételére javaslatot benyújtó felektől meg kell követelni, hogy a kötelezettségvállalással kapcsolatosan terjesszék elő a vonatkozó információk nem bizalmas jellegű
  , érdemi
  változatát, hogy azokat vizsgálat lefolytatása céljából az érdekelt felek
  , valamint az Európai Parlament és a Tanács
  rendelkezésére lehessen bocsátani.
  A 19. cikk szerinti bizalmas információk védelmére kellő figyelemmel a feleknek a lehető legtöbb információt nyilvánosságra kell hozniuk a kötelezettségvállalás tartalmára és jellegére vonatkozólag. Ezenfelül a Bizottság a kötelezettségvállalás elfogadását megelőzően konzultációt folytat az uniós gazdasági ágazattal a kötelezettségvállalás főbb jellemzőiről.” |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3b.
     
  A 8. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

3b.

A 8. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(4)   A kötelezettségvállalások megtételére javaslatot benyújtó felektől meg kell követelni, hogy a kötelezettségvállalással kapcsolatosan terjesszék elő a vonatkozó információk nem bizalmas jellegű változatát, hogy azokat vizsgálat lefolytatása céljából az érdekelt felek rendelkezésére lehessen bocsátani.

„(4)   A kötelezettségvállalások megtételére javaslatot benyújtó felektől meg kell követelni, hogy a kötelezettségvállalással kapcsolatosan terjesszék elő a vonatkozó információk nem bizalmas jellegű
  , érdemi
  változatát, hogy azokat vizsgálat lefolytatása céljából az érdekelt felek
  , valamint az Európai Parlament és a Tanács
  rendelkezésére lehessen bocsátani.
  A 19. cikk szerinti bizalmas információk védelmére kellő figyelemmel a feleknek a lehető legtöbb információt nyilvánosságra kell hozniuk a kötelezettségvállalás tartalmára és jellegére vonatkozólag. Ezenfelül a Bizottság a kötelezettségvállalás elfogadását megelőzően konzultációt folytat az uniós gazdasági ágazattal a kötelezettségvállalás főbb jellemzőiről.”

Módosítás 33

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 4 pont – b pont

1 cikk – 4 pont – b pont

1225/2009/EK rendelet

9 cikk – 4 bekezdés – utolsó mondat

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A dömpingellenes vám összege nem haladhatja meg a megállapított dömpingkülönbözetet
  . Amennyiben nem állapították meg, hogy az érintett termék esetében az exportáló országban a nyersanyagokkal kapcsolatos strukturális torzulások állnak fenn, a vám összegének a dömpingkülönbözetnél
  alacsonyabbnak kell lennie, ha az
  ilyen
  alacsonyabb összegű vám is elegendő az uniós gazdasági ágazatot
  ért
  kár elhárításához. | A dömpingellenes vám összege nem haladhatja meg a megállapított dömpingkülönbözetet
  , de
  alacsonyabbnak kell lennie
  a különbözetnél
  , ha az alacsonyabb összegű vám is elegendő az uniós gazdasági ágazatot
  érő
  kár elhárításához. |
| | Ilyen alacsonyabb vámot az alábbiak esetén nem lehet alkalmazni: |
| | a) | megállapítást nyert, hogy az érintett termék esetében az exportáló országban többek között az árakkal, a költségekkel és a ráfordításokkal, ezen belül például a nyersanyagokkal vagy az energiával, továbbá a kutatással, a munkavégzéssel, a termeléssel, az értékesítésekkel és a beruházásokkal, az árfolyammal és a tisztességes kereskedelemfinanszírozási feltételekkel kapcsolatos strukturális torzulások állnak fenn vagy ezeket érintő jelentős állami beavatkozások történtek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A dömpingellenes vám összege nem haladhatja meg a megállapított dömpingkülönbözetet
  . Amennyiben nem állapították meg, hogy az érintett termék esetében az exportáló országban a nyersanyagokkal kapcsolatos strukturális torzulások állnak fenn, a vám összegének a dömpingkülönbözetnél
  alacsonyabbnak kell lennie, ha az
  ilyen
  alacsonyabb összegű vám is elegendő az uniós gazdasági ágazatot
  ért
  kár elhárításához.

. Amennyiben nem állapították meg, hogy az érintett termék esetében az exportáló országban a nyersanyagokkal kapcsolatos strukturális torzulások állnak fenn, a vám összegének a dömpingkülönbözetnél

ilyen

ért

A dömpingellenes vám összege nem haladhatja meg a megállapított dömpingkülönbözetet
  , de
  alacsonyabbnak kell lennie
  a különbözetnél
  , ha az alacsonyabb összegű vám is elegendő az uniós gazdasági ágazatot
  érő
  kár elhárításához.

, de

a különbözetnél

érő

Ilyen alacsonyabb vámot az alábbiak esetén nem lehet alkalmazni:

Ilyen alacsonyabb vámot az alábbiak esetén nem lehet alkalmazni:

a)

a)

megállapítást nyert, hogy az érintett termék esetében az exportáló országban többek között az árakkal, a költségekkel és a ráfordításokkal, ezen belül például a nyersanyagokkal vagy az energiával, továbbá a kutatással, a munkavégzéssel, a termeléssel, az értékesítésekkel és a beruházásokkal, az árfolyammal és a tisztességes kereskedelemfinanszírozási feltételekkel kapcsolatos strukturális torzulások állnak fenn vagy ezeket érintő jelentős állami beavatkozások történtek;

megállapítást nyert, hogy az érintett termék esetében az exportáló országban többek között az árakkal, a költségekkel és a ráfordításokkal, ezen belül például a nyersanyagokkal vagy az energiával, továbbá a kutatással, a munkavégzéssel, a termeléssel, az értékesítésekkel és a beruházásokkal, az árfolyammal és a tisztességes kereskedelemfinanszírozási feltételekkel kapcsolatos strukturális torzulások állnak fenn vagy ezeket érintő jelentős állami beavatkozások történtek;

| b) | az exportáló ország nem rendelkezik megfelelő szintű szociális normákkal és környezetvédelmi előírásokkal; a megfelelő szint meghatározása annak alapján történik, hogy a harmadik ország ratifikálta és ténylegesen végrehajtja-e azokat a többoldalú környezetvédelmi megállapodásokat, valamint azok jegyzőkönyveit, amelyeknek az Unió valamely adott időpontban részes fele, illetve az ILO Ia. mellékletben felsorolt egyezményeit; |
| --- | --- |

b)

b)

az exportáló ország nem rendelkezik megfelelő szintű szociális normákkal és környezetvédelmi előírásokkal; a megfelelő szint meghatározása annak alapján történik, hogy a harmadik ország ratifikálta és ténylegesen végrehajtja-e azokat a többoldalú környezetvédelmi megállapodásokat, valamint azok jegyzőkönyveit, amelyeknek az Unió valamely adott időpontban részes fele, illetve az ILO Ia. mellékletben felsorolt egyezményeit;

az exportáló ország nem rendelkezik megfelelő szintű szociális normákkal és környezetvédelmi előírásokkal; a megfelelő szint meghatározása annak alapján történik, hogy a harmadik ország ratifikálta és ténylegesen végrehajtja-e azokat a többoldalú környezetvédelmi megállapodásokat, valamint azok jegyzőkönyveit, amelyeknek az Unió valamely adott időpontban részes fele, illetve az ILO Ia. mellékletben felsorolt egyezményeit;

| c) | a panaszos egy sokféle és felaprózott, nagyrészt kkv-ból álló ipari ágazat képviselője; |
| --- | --- |

c)

c)

a panaszos egy sokféle és felaprózott, nagyrészt kkv-ból álló ipari ágazat képviselője;

a panaszos egy sokféle és felaprózott, nagyrészt kkv-ból álló ipari ágazat képviselője;

| d) | a vizsgálat vagy egy független szubvencióellenes vizsgálat megállapította, hogy az exportáló ország egy vagy több támogatást nyújt az érintett termék exportáló gyártóinak. |
| --- | --- |

d)

d)

a vizsgálat vagy egy független szubvencióellenes vizsgálat megállapította, hogy az exportáló ország egy vagy több támogatást nyújt az érintett termék exportáló gyártóinak.

a vizsgálat vagy egy független szubvencióellenes vizsgálat megállapította, hogy az exportáló ország egy vagy több támogatást nyújt az érintett termék exportáló gyártóinak.

Ezt az alacsonyabb összegű vámot ugyanakkor minden olyan esetben biztosítani kell, amikor az érintett termék tekintetében megállapítást nyert, hogy az exportáló országban a nyersanyagokkal kapcsolatos strukturális torzulások állnak fenn, és ez az ország a 978/2012/EU rendelet IV. melléklete szerinti legkevésbé fejlett ország.

Ezt az alacsonyabb összegű vámot ugyanakkor minden olyan esetben biztosítani kell, amikor az érintett termék tekintetében megállapítást nyert, hogy az exportáló országban a nyersanyagokkal kapcsolatos strukturális torzulások állnak fenn, és ez az ország a 978/2012/EU rendelet IV. melléklete szerinti legkevésbé fejlett ország.

Módosítás 77/rev

Módosítás 77/rev

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 5 pont – -a pont (új)

1 cikk – 5 pont – -a pont (új)

1225/2009/EK rendelet

11 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-a) | A (2) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

(-a)

(-a)

A (2) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

A (2) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

Az intézkedés megszűnésének felülvizsgálatát le kell folytatni, ha a kérelem elegendő bizonyítékot tartalmaz arra nézve, hogy az intézkedések megszüntetése valószínűsíthetően a dömping és a kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna. Ennek a valószínűségére utalhat például a folyamatos dömping és károkozás, vagy az, hogy a kár megszűnése részben vagy teljesen az intézkedéseknek köszönhető, továbbá az exportőrök körülményei vagy a piaci viszonyok is jelezhetik a további kárt okozó dömping valószínűségét.

| | Az intézkedés megszűnésének felülvizsgálatát le kell folytatni, ha a kérelem elegendő bizonyítékot tartalmaz arra nézve, hogy az intézkedések megszüntetése valószínűsíthetően a dömping és a kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna. Ennek a valószínűségére utalhat például a folyamatos dömping és károkozás, vagy az, hogy a kár megszűnése részben vagy teljesen az intézkedéseknek köszönhető, továbbá az exportőrök körülményei vagy a piaci viszonyok is jelezhetik a további kárt okozó dömping valószínűségét.
  Ennek valószínűségét növelhetik az exportáló ország részéről fennálló interferenciák is. |
| --- | --- |

Az intézkedés megszűnésének felülvizsgálatát le kell folytatni, ha a kérelem elegendő bizonyítékot tartalmaz arra nézve, hogy az intézkedések megszüntetése valószínűsíthetően a dömping és a kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna. Ennek a valószínűségére utalhat például a folyamatos dömping és károkozás, vagy az, hogy a kár megszűnése részben vagy teljesen az intézkedéseknek köszönhető, továbbá az exportőrök körülményei vagy a piaci viszonyok is jelezhetik a további kárt okozó dömping valószínűségét.
  Ennek valószínűségét növelhetik az exportáló ország részéről fennálló interferenciák is.

Ennek valószínűségét növelhetik az exportáló ország részéről fennálló interferenciák is.

Módosítás 35

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 5 pont – a pont

1 cikk – 5 pont – a pont

1225/2009/EK rendelet

11 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az (5) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a)

az (5) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

az (5) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

törölve

törölve

| | „Amennyiben az intézkedés a (2) bekezdés szerinti vizsgálat következtében hatályát veszti, az ezen vizsgálat megindítása időpontját követően beszedett vámot vissza kell téríteni, amennyiben ezt a vám visszafizetésére és elengedésére vonatkozó hatályos uniós vámjogszabályoknak megfelelően kérelmezik a nemzeti vámhatóságoknál, és e hatóságok jóváhagyják a kérelmet. A visszafizetés nem vonja maga után az érintett nemzeti vámhatóságok kamatfizetési kötelezettségét.” |
| --- | --- |

„Amennyiben az intézkedés a (2) bekezdés szerinti vizsgálat következtében hatályát veszti, az ezen vizsgálat megindítása időpontját követően beszedett vámot vissza kell téríteni, amennyiben ezt a vám visszafizetésére és elengedésére vonatkozó hatályos uniós vámjogszabályoknak megfelelően kérelmezik a nemzeti vámhatóságoknál, és e hatóságok jóváhagyják a kérelmet. A visszafizetés nem vonja maga után az érintett nemzeti vámhatóságok kamatfizetési kötelezettségét.”

„Amennyiben az intézkedés a (2) bekezdés szerinti vizsgálat következtében hatályát veszti, az ezen vizsgálat megindítása időpontját követően beszedett vámot vissza kell téríteni, amennyiben ezt a vám visszafizetésére és elengedésére vonatkozó hatályos uniós vámjogszabályoknak megfelelően kérelmezik a nemzeti vámhatóságoknál, és e hatóságok jóváhagyják a kérelmet. A visszafizetés nem vonja maga után az érintett nemzeti vámhatóságok kamatfizetési kötelezettségét.”

Módosítás 36

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 6 a pont (új)

1 cikk – 6 a pont (új)

1225/2009/EK rendelet

14 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  A 14. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |
| (3)   A
  különleges rendelkezések, különös tekintettel
  a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendeletben
  történő feltüntetésére, elfogadhatók e rendeletnek megfelelően
  . | „(3)   
  E rendelet alapján külön rendelkezéseket lehet elfogadni, különösen
  a
  származás fogalmának
  a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendeletben
  szereplő közös meghatározása vonatkozásában vagy a rendelet 2
  . 
  cikkével összhangban.” |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

6a.
     
  A 14. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

6a.

A 14. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(3)   A
  különleges rendelkezések, különös tekintettel
  a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendeletben
  történő feltüntetésére, elfogadhatók e rendeletnek megfelelően
  .

különleges rendelkezések, különös tekintettel

történő feltüntetésére, elfogadhatók e rendeletnek megfelelően

„(3)   
  E rendelet alapján külön rendelkezéseket lehet elfogadni, különösen
  a
  származás fogalmának
  a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendeletben
  szereplő közös meghatározása vonatkozásában vagy a rendelet 2
  . 
  cikkével összhangban.”

Módosítás 79

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 6 b pont (új)

1 cikk – 6 b pont (új)

1225/2009/EK rendelet

14 cikk – 5 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6b .
     
  A 14. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |
| 5.   A
  tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt
  követően a Bizottság a vámhatóságokat a behozott termékek nyilvántartásba vételéhez szükséges lépések megtételére utasíthatja, annak érdekében, hogy később ezen importtermékek ellen az intézkedések a nyilvántartásba vétel időpontjától alkalmazhatók legyenek.. A nyilvántartásba vételi kötelezettséget
  a közösségi
  gazdasági ágazatnak egy ilyen intézkedés indokoltságát megfelelően bizonyító kérelme után
  lehet
  az importtermékekre bevezetni..
  A nyilvántartásba vételt rendelettel kell bevezetni, amelynek meg kell határoznia az intézkedés célját és, adott esetben, a lehetséges jövőbeli kötelezettség becsült összegét.
  Az
  importtermékekre kilenc hónapnál hosszabb idejű
  nyilvántartásba
  vételi kötelezettséget nem lehet megállapítani
  . | A
  tagállamok tájékoztatását
  követően a Bizottság a vámhatóságokat a behozott termékek nyilvántartásba vételéhez szükséges lépések megtételére utasíthatja, annak érdekében, hogy később ezen importtermékek ellen az intézkedések a nyilvántartásba vétel időpontjától alkalmazhatók legyenek. A nyilvántartásba vételi kötelezettséget
  az uniós
  gazdasági ágazatnak egy ilyen intézkedés indokoltságát megfelelően bizonyító kérelme után
  kell
  az importtermékekre bevezetni. Az
  importtermékek a Bizottság saját kezdeményezésére is
  nyilvántartásba
  vehetők
  . |
| | Az importtermékeket a vizsgálat megindításának napjától kell nyilvántartásba venni, ha az érintett uniós gazdasági ágazat által benyújtott panasz nyilvántartásba vétel iránti kérelmet, valamint az intézkedés indokoltságát alátámasztó megfelelő bizonyítékokat tartalmaz. |
| | A nyilvántartásba vételt rendelettel kell bevezetni, amelynek meg kell határoznia az intézkedés célját és, adott esetben, a lehetséges jövőbeli kötelezettség becsült összegét. Az importtermékekre kilenc hónapnál hosszabb idejű nyilvántartásba vételi kötelezettséget nem lehet megállapítani.” |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

6b .
     
  A 14. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

6b .

A 14. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

5.   A
  tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt
  követően a Bizottság a vámhatóságokat a behozott termékek nyilvántartásba vételéhez szükséges lépések megtételére utasíthatja, annak érdekében, hogy később ezen importtermékek ellen az intézkedések a nyilvántartásba vétel időpontjától alkalmazhatók legyenek.. A nyilvántartásba vételi kötelezettséget
  a közösségi
  gazdasági ágazatnak egy ilyen intézkedés indokoltságát megfelelően bizonyító kérelme után
  lehet
  az importtermékekre bevezetni..
  A nyilvántartásba vételt rendelettel kell bevezetni, amelynek meg kell határoznia az intézkedés célját és, adott esetben, a lehetséges jövőbeli kötelezettség becsült összegét.
  Az
  importtermékekre kilenc hónapnál hosszabb idejű
  nyilvántartásba
  vételi kötelezettséget nem lehet megállapítani
  .

tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt

a közösségi

lehet

A nyilvántartásba vételt rendelettel kell bevezetni, amelynek meg kell határoznia az intézkedés célját és, adott esetben, a lehetséges jövőbeli kötelezettség becsült összegét.

importtermékekre kilenc hónapnál hosszabb idejű

vételi kötelezettséget nem lehet megállapítani

A
  tagállamok tájékoztatását
  követően a Bizottság a vámhatóságokat a behozott termékek nyilvántartásba vételéhez szükséges lépések megtételére utasíthatja, annak érdekében, hogy később ezen importtermékek ellen az intézkedések a nyilvántartásba vétel időpontjától alkalmazhatók legyenek. A nyilvántartásba vételi kötelezettséget
  az uniós
  gazdasági ágazatnak egy ilyen intézkedés indokoltságát megfelelően bizonyító kérelme után
  kell
  az importtermékekre bevezetni. Az
  importtermékek a Bizottság saját kezdeményezésére is
  nyilvántartásba
  vehetők
  .

tagállamok tájékoztatását

az uniós

kell

importtermékek a Bizottság saját kezdeményezésére is

vehetők

Az importtermékeket a vizsgálat megindításának napjától kell nyilvántartásba venni, ha az érintett uniós gazdasági ágazat által benyújtott panasz nyilvántartásba vétel iránti kérelmet, valamint az intézkedés indokoltságát alátámasztó megfelelő bizonyítékokat tartalmaz.

Az importtermékeket a vizsgálat megindításának napjától kell nyilvántartásba venni, ha az érintett uniós gazdasági ágazat által benyújtott panasz nyilvántartásba vétel iránti kérelmet, valamint az intézkedés indokoltságát alátámasztó megfelelő bizonyítékokat tartalmaz.

A nyilvántartásba vételt rendelettel kell bevezetni, amelynek meg kell határoznia az intézkedés célját és, adott esetben, a lehetséges jövőbeli kötelezettség becsült összegét. Az importtermékekre kilenc hónapnál hosszabb idejű nyilvántartásba vételi kötelezettséget nem lehet megállapítani.”

A nyilvántartásba vételt rendelettel kell bevezetni, amelynek meg kell határoznia az intézkedés célját és, adott esetben, a lehetséges jövőbeli kötelezettség becsült összegét. Az importtermékekre kilenc hónapnál hosszabb idejű nyilvántartásba vételi kötelezettséget nem lehet megállapítani.”

Módosítás 75

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 6 c pont (új)

1 cikk – 6 c pont (új)

1225/2009/EK rendelet

14 cikk – 6 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6c.
     
  A 14. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |
| 6.   A tagállamok minden hónapban jelentést terjesztenek a Bizottság elé a vizsgált és az intézkedések hatálya alá eső termékek importforgalmáról és az e rendelet alapján beszedett vámok összegéről. | „A tagállamok minden hónapban jelentést terjesztenek a Bizottság elé a vizsgált és az intézkedések hatálya alá eső termékek importforgalmáról és az e rendelet alapján beszedett vámok összegéről.
  Valamely érintett fél kifejezett és indokolt kérésének átvétele alapján és a 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott bizottság véleményét követően a Bizottság úgy dönthet, hogy közli az e termékek behozatali mennyiségére és értékére vonatkozó információkat.” |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

6c.
     
  A 14. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

6c.

A 14. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

6.   A tagállamok minden hónapban jelentést terjesztenek a Bizottság elé a vizsgált és az intézkedések hatálya alá eső termékek importforgalmáról és az e rendelet alapján beszedett vámok összegéről.

„A tagállamok minden hónapban jelentést terjesztenek a Bizottság elé a vizsgált és az intézkedések hatálya alá eső termékek importforgalmáról és az e rendelet alapján beszedett vámok összegéről.
  Valamely érintett fél kifejezett és indokolt kérésének átvétele alapján és a 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott bizottság véleményét követően a Bizottság úgy dönthet, hogy közli az e termékek behozatali mennyiségére és értékére vonatkozó információkat.”

Módosítás 39

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 6 d pont (új)

1 cikk – 6 d pont (új)

1225/2009/EK rendelet

14 cikk – 7 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6d.
     
  A 14. cikk a következő bekezdéssel egészül ki: |
| | „(7a)
     
  Amennyiben a Bizottság az e rendelet alkalmazásának valamely szempontjához kapcsolódó állandó bizottsági gyakorlat pontosabb ismertetését célzó dokumentumot kíván elfogadni vagy közzétenni, annak elfogadása vagy közzététele előtt konzultál az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal, annak érdekében, hogy a dokumentum elfogadására vonatkozólag egyetértésre jussanak. E dokumentumok későbbi módosításaira ugyanezek az eljárási követelmények vonatkoznak. Mindenesetre valamennyi ilyen dokumentumnak teljes körűen összhangban kell lennie e rendelet rendelkezéseivel. Ezek a dokumentumok nem bővíthetik a Bizottságnak az intézkedések elfogadásával kapcsolatos, az Európai Bíróság értelmezése szerinti mérlegelési jogkörét.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6d.
     
  A 14. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

6d.

A 14. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(7a)
     
  Amennyiben a Bizottság az e rendelet alkalmazásának valamely szempontjához kapcsolódó állandó bizottsági gyakorlat pontosabb ismertetését célzó dokumentumot kíván elfogadni vagy közzétenni, annak elfogadása vagy közzététele előtt konzultál az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal, annak érdekében, hogy a dokumentum elfogadására vonatkozólag egyetértésre jussanak. E dokumentumok későbbi módosításaira ugyanezek az eljárási követelmények vonatkoznak. Mindenesetre valamennyi ilyen dokumentumnak teljes körűen összhangban kell lennie e rendelet rendelkezéseivel. Ezek a dokumentumok nem bővíthetik a Bizottságnak az intézkedések elfogadásával kapcsolatos, az Európai Bíróság értelmezése szerinti mérlegelési jogkörét.”

Módosítás 40

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 7 pont

1 cikk – 7 pont

1225/2009/EK rendelet

17 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| „(1)   Azokban az esetekben, amikor
  az
  uniós gyártók,
  az
  exportőrök vagy importőrök, a termékfajták vagy az ügyletek száma nagy, a vizsgálat a kiválasztás időpontjában rendelkezésre álló információk alapján statisztikailag érvényes minták használatával a felek, termékek vagy ügyletek ésszerű számára korlátozható, vagy arra a legnagyobb reprezentatív termelési, eladási vagy exportmennyiségre korlátozható, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható.” | „(1)   Azokban az esetekben, amikor
  a vizsgálatban önkéntesen együttműködő
  uniós gyártók, exportőrök vagy importőrök,
  illetve
  a termékfajták vagy az ügyletek száma nagy, a vizsgálat a kiválasztás időpontjában rendelkezésre álló információk alapján statisztikailag érvényes minták használatával a felek, termékek vagy ügyletek ésszerű számára korlátozható, vagy arra a legnagyobb reprezentatív termelési, eladási vagy exportmennyiségre korlátozható, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható.
  »Sokféle és felaprózott, nagyrészt kkv-ból álló ipari ágazatok esetében a felek végleges kiválasztásakor lehetőség szerint figyelembe kell venni az érintett ágazaton belüli súlyukat.
  «” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

„(1)   Azokban az esetekben, amikor
  az
  uniós gyártók,
  az
  exportőrök vagy importőrök, a termékfajták vagy az ügyletek száma nagy, a vizsgálat a kiválasztás időpontjában rendelkezésre álló információk alapján statisztikailag érvényes minták használatával a felek, termékek vagy ügyletek ésszerű számára korlátozható, vagy arra a legnagyobb reprezentatív termelési, eladási vagy exportmennyiségre korlátozható, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható.”

„(1)   Azokban az esetekben, amikor
  a vizsgálatban önkéntesen együttműködő
  uniós gyártók, exportőrök vagy importőrök,
  illetve
  a termékfajták vagy az ügyletek száma nagy, a vizsgálat a kiválasztás időpontjában rendelkezésre álló információk alapján statisztikailag érvényes minták használatával a felek, termékek vagy ügyletek ésszerű számára korlátozható, vagy arra a legnagyobb reprezentatív termelési, eladási vagy exportmennyiségre korlátozható, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható.
  »Sokféle és felaprózott, nagyrészt kkv-ból álló ipari ágazatok esetében a felek végleges kiválasztásakor lehetőség szerint figyelembe kell venni az érintett ágazaton belüli súlyukat.
  «”

Módosítás 41

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 8 pont

1 cikk – 8 pont

1225/2009/EK rendelet

19 a cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)
     
  Az uniós gyártók, importőrök és exportőrök és az azokat képviselő szervezetek, valamint az exportáló ország képviselői tájékoztatást kérhetnek az átmeneti vámok tervezett kivetéséről. Ez a tájékoztatás írásban kérhető, a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. Az érintett felek számára ezt a tájékoztatást legalább két héttel az ideiglenes vámok kivetésére vonatkozóan a 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott határidő lejárta előtt kell biztosítani. E tájékoztatás az alábbiakra terjed ki: | törölve |
| a) | a javasolt vámok kizárólag tájékoztató jellegű összefoglalása, valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)
     
  Az uniós gyártók, importőrök és exportőrök és az azokat képviselő szervezetek, valamint az exportáló ország képviselői tájékoztatást kérhetnek az átmeneti vámok tervezett kivetéséről. Ez a tájékoztatás írásban kérhető, a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. Az érintett felek számára ezt a tájékoztatást legalább két héttel az ideiglenes vámok kivetésére vonatkozóan a 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott határidő lejárta előtt kell biztosítani. E tájékoztatás az alábbiakra terjed ki:

(1)

Az uniós gyártók, importőrök és exportőrök és az azokat képviselő szervezetek, valamint az exportáló ország képviselői tájékoztatást kérhetnek az átmeneti vámok tervezett kivetéséről. Ez a tájékoztatás írásban kérhető, a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. Az érintett felek számára ezt a tájékoztatást legalább két héttel az ideiglenes vámok kivetésére vonatkozóan a 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott határidő lejárta előtt kell biztosítani. E tájékoztatás az alábbiakra terjed ki:

törölve

törölve

a)

a)

a javasolt vámok kizárólag tájékoztató jellegű összefoglalása, valamint

a javasolt vámok kizárólag tájékoztató jellegű összefoglalása, valamint

| b) | a dömpingkülönbözet és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megszüntetéséhez elegendő különbözet kiszámításának részletei, kellően figyelembe véve a 19. cikkben meghatározott titoktartási kötelezettségek betartásának szükségességét. A feleknek három munkanap áll rendelkezésükre ahhoz, hogy a számítások pontosságára vonatkozóan észrevételeket tegyenek. |
| --- | --- |

b)

b)

a dömpingkülönbözet és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megszüntetéséhez elegendő különbözet kiszámításának részletei, kellően figyelembe véve a 19. cikkben meghatározott titoktartási kötelezettségek betartásának szükségességét. A feleknek három munkanap áll rendelkezésükre ahhoz, hogy a számítások pontosságára vonatkozóan észrevételeket tegyenek.

a dömpingkülönbözet és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megszüntetéséhez elegendő különbözet kiszámításának részletei, kellően figyelembe véve a 19. cikkben meghatározott titoktartási kötelezettségek betartásának szükségességét. A feleknek három munkanap áll rendelkezésükre ahhoz, hogy a számítások pontosságára vonatkozóan észrevételeket tegyenek.

Módosítás 42

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 9 pont

1 cikk – 9 pont

1225/2009/EK rendelet

21 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9)
     
  A 21. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: | törölve |
| „(2)
     
  Annak érdekében, hogy a hatóságok megfelelő alappal rendelkezzenek ahhoz, hogy minden álláspontot és információt figyelembe tudjanak venni annak eldöntéséhez, hogy az intézkedések bevezetése uniós érdeket szolgál-e vagy sem, az uniós gyártók, az importőrök és ezek képviseleti szervezetei, a reprezentatív felhasználók és a fogyasztói képviseleti szervezetek a dömpingellenes vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül jelentkezhetnek és információkat szolgáltathatnak a Bizottságnak. Ezeket az információkat, illetve ezek megfelelő összefoglalásait az e cikkben meghatározott többi fél rendelkezésére kell bocsátani, és biztosítani kell számukra a jogot, hogy ezekre az információkra válaszolhassanak.” | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(9)
     
  A 21. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(9)

A 21. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

törölve

törölve

„(2)
     
  Annak érdekében, hogy a hatóságok megfelelő alappal rendelkezzenek ahhoz, hogy minden álláspontot és információt figyelembe tudjanak venni annak eldöntéséhez, hogy az intézkedések bevezetése uniós érdeket szolgál-e vagy sem, az uniós gyártók, az importőrök és ezek képviseleti szervezetei, a reprezentatív felhasználók és a fogyasztói képviseleti szervezetek a dömpingellenes vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül jelentkezhetnek és információkat szolgáltathatnak a Bizottságnak. Ezeket az információkat, illetve ezek megfelelő összefoglalásait az e cikkben meghatározott többi fél rendelkezésére kell bocsátani, és biztosítani kell számukra a jogot, hogy ezekre az információkra válaszolhassanak.”

Módosítás 43

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 9 a pont (új)

1 cikk – 9 a pont (új)

1225/2009/EK rendelet

22 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  A 22. cikk a következő bekezdéssel egészül ki: |
| | „(1a)
     
  Az ILO új egyezményeinek a valamennyi tagállam általi ratifikálását követően a Bizottság az EUMSZ 290. cikkében ismertetett eljárással összhangban szükség szerint aktualizálja az Ia. mellékletet.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9a.
     
  A 22. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

9a.

A 22. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)
     
  Az ILO új egyezményeinek a valamennyi tagállam általi ratifikálását követően a Bizottság az EUMSZ 290. cikkében ismertetett eljárással összhangban szükség szerint aktualizálja az Ia. mellékletet.”

Módosítás 44

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 9 b pont (új)

1 cikk – 9 b pont (új)

1225/2009/EK rendelet

22 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9b.
     
  A rendelet a következő cikkel egészül ki: |
| | „22a. cikk |
| | Jelentés |
| | (1)
     
  Annak érdekében, hogy megkönnyítse a rendelet végrehajtásának az Európai Parlament és a Tanács általi ellenőrzését, a Bizottság – kellő figyelemmel a 19. cikk szerinti bizalmas információk védelmére – a piacvédelmi eszközökről szóló párbeszéd részeként évente jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé e rendelet alkalmazásáról és végrehajtásáról. A jelentés tartalmazza az ideiglenes és végleges intézkedések alkalmazásával, a vizsgálatok intézkedések nélküli lezárásával, a kötelezettségvállalásokkal, az újbóli vizsgálatokkal, a felülvizsgálatokkal és az ellenőrző látogatásokkal, valamint a rendelet végrehajtásának felülvizsgálatáért és a rendeletben foglalt kötelezettségek betartásáért felelős különböző intézmények tevékenységeivel kapcsolatos információkat. A jelentés kiterjed az Unióra irányuló piacvédelmi eszközök harmadik országok általi alkalmazására, a kiszabott intézkedések által érintett uniós ágazat helyreállására vonatkozó információkra és a kiszabott intézkedések elleni fellebbezésekre is. Ebbe beletartoznak a Bizottság Kereskedelmi Főigazgatósága meghallgató tisztviselőjének és a kkv-segélyszolgálatnak az e rendelet alkalmazására vonatkozó tevékenységei. |
| | (2)
     
  Az Európai Parlament a jelentés Bizottság általi közzétételét követő egy hónapon belül meghívhatja a Bizottságot illetékes bizottságának eseti ülésére, hogy ismertessen és magyarázzon meg a rendelet alkalmazásával kapcsolatosan felmerülő bármely kérdést. A jelentésről állásfoglalás is készülhet. |
| | (3)
     
  A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő benyújtásától számított hat hónapon belül a jelentést nyilvánosságra hozza.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9b.
     
  A rendelet a következő cikkel egészül ki:

9b.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„22a. cikk

„22a. cikk

Jelentés

Jelentés

(1)
     
  Annak érdekében, hogy megkönnyítse a rendelet végrehajtásának az Európai Parlament és a Tanács általi ellenőrzését, a Bizottság – kellő figyelemmel a 19. cikk szerinti bizalmas információk védelmére – a piacvédelmi eszközökről szóló párbeszéd részeként évente jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé e rendelet alkalmazásáról és végrehajtásáról. A jelentés tartalmazza az ideiglenes és végleges intézkedések alkalmazásával, a vizsgálatok intézkedések nélküli lezárásával, a kötelezettségvállalásokkal, az újbóli vizsgálatokkal, a felülvizsgálatokkal és az ellenőrző látogatásokkal, valamint a rendelet végrehajtásának felülvizsgálatáért és a rendeletben foglalt kötelezettségek betartásáért felelős különböző intézmények tevékenységeivel kapcsolatos információkat. A jelentés kiterjed az Unióra irányuló piacvédelmi eszközök harmadik országok általi alkalmazására, a kiszabott intézkedések által érintett uniós ágazat helyreállására vonatkozó információkra és a kiszabott intézkedések elleni fellebbezésekre is. Ebbe beletartoznak a Bizottság Kereskedelmi Főigazgatósága meghallgató tisztviselőjének és a kkv-segélyszolgálatnak az e rendelet alkalmazására vonatkozó tevékenységei.

(1)

Annak érdekében, hogy megkönnyítse a rendelet végrehajtásának az Európai Parlament és a Tanács általi ellenőrzését, a Bizottság – kellő figyelemmel a 19. cikk szerinti bizalmas információk védelmére – a piacvédelmi eszközökről szóló párbeszéd részeként évente jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé e rendelet alkalmazásáról és végrehajtásáról. A jelentés tartalmazza az ideiglenes és végleges intézkedések alkalmazásával, a vizsgálatok intézkedések nélküli lezárásával, a kötelezettségvállalásokkal, az újbóli vizsgálatokkal, a felülvizsgálatokkal és az ellenőrző látogatásokkal, valamint a rendelet végrehajtásának felülvizsgálatáért és a rendeletben foglalt kötelezettségek betartásáért felelős különböző intézmények tevékenységeivel kapcsolatos információkat. A jelentés kiterjed az Unióra irányuló piacvédelmi eszközök harmadik országok általi alkalmazására, a kiszabott intézkedések által érintett uniós ágazat helyreállására vonatkozó információkra és a kiszabott intézkedések elleni fellebbezésekre is. Ebbe beletartoznak a Bizottság Kereskedelmi Főigazgatósága meghallgató tisztviselőjének és a kkv-segélyszolgálatnak az e rendelet alkalmazására vonatkozó tevékenységei.

(2)
     
  Az Európai Parlament a jelentés Bizottság általi közzétételét követő egy hónapon belül meghívhatja a Bizottságot illetékes bizottságának eseti ülésére, hogy ismertessen és magyarázzon meg a rendelet alkalmazásával kapcsolatosan felmerülő bármely kérdést. A jelentésről állásfoglalás is készülhet.

(2)

Az Európai Parlament a jelentés Bizottság általi közzétételét követő egy hónapon belül meghívhatja a Bizottságot illetékes bizottságának eseti ülésére, hogy ismertessen és magyarázzon meg a rendelet alkalmazásával kapcsolatosan felmerülő bármely kérdést. A jelentésről állásfoglalás is készülhet.

(3)
     
  A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő benyújtásától számított hat hónapon belül a jelentést nyilvánosságra hozza.”

(3)

A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő benyújtásától számított hat hónapon belül a jelentést nyilvánosságra hozza.”

Módosítás 45

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 9 c pont (új)

1 cikk – 9 c pont (új)

1225/2009/EK rendelet

I a melléklet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9c.
     
  A rendelet a következő melléklettel egészül ki: |
| | |
| | A 7., 8. és 9. cikkben említett ILO egyezmények |
| | 1. | Egyezmény a kényszer- vagy kötelező munkáról, 29. sz. (1930) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9c.
     
  A rendelet a következő melléklettel egészül ki:

9c.

A rendelet a következő melléklettel egészül ki:

A 7., 8. és 9. cikkben említett ILO egyezmények

A 7., 8. és 9. cikkben említett ILO egyezmények

1.

1.

Egyezmény a kényszer- vagy kötelező munkáról, 29. sz. (1930)

Egyezmény a kényszer- vagy kötelező munkáról, 29. sz. (1930)

| 2. | Egyezmény az egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről, 87. sz. (1948) |
| --- | --- |

2.

2.

Egyezmény az egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről, 87. sz. (1948)

Egyezmény az egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről, 87. sz. (1948)

| 3. | Egyezmény a szervezkedési jog és a kollektív tárgyalási jog elveinek alkalmazásáról, 98. sz. (1949) |
| --- | --- |

3.

3.

Egyezmény a szervezkedési jog és a kollektív tárgyalási jog elveinek alkalmazásáról, 98. sz. (1949)

Egyezmény a szervezkedési jog és a kollektív tárgyalási jog elveinek alkalmazásáról, 98. sz. (1949)

| 4. | Egyezmény a férfi és női munkaerőnek egyenlő értékű munka esetén járó egyenlő díjazása tárgyában, 100. sz. (1951) |
| --- | --- |

4.

4.

Egyezmény a férfi és női munkaerőnek egyenlő értékű munka esetén járó egyenlő díjazása tárgyában, 100. sz. (1951)

Egyezmény a férfi és női munkaerőnek egyenlő értékű munka esetén járó egyenlő díjazása tárgyában, 100. sz. (1951)

| 5. | Egyezmény a kényszermunka felszámolásáról, 105. sz. (1957) |
| --- | --- |

5.

5.

Egyezmény a kényszermunka felszámolásáról, 105. sz. (1957)

Egyezmény a kényszermunka felszámolásáról, 105. sz. (1957)

| 6. | Egyezmény a foglalkoztatásból és a foglalkozásból eredő hátrányos megkülönböztetésről, 111. sz. (1958) |
| --- | --- |

6.

6.

Egyezmény a foglalkoztatásból és a foglalkozásból eredő hátrányos megkülönböztetésről, 111. sz. (1958)

Egyezmény a foglalkoztatásból és a foglalkozásból eredő hátrányos megkülönböztetésről, 111. sz. (1958)

| 7. | Egyezmény a foglalkoztatás alsó korhatáráról, 138. sz. (1973) |
| --- | --- |

7.

7.

Egyezmény a foglalkoztatás alsó korhatáráról, 138. sz. (1973)

Egyezmény a foglalkoztatás alsó korhatáráról, 138. sz. (1973)

| 8. | Egyezmény a gyermekmunka legrosszabb formáinak betiltásáról és a felszámolására irányuló azonnali lépésekről, 182. sz. (1999)” |
| --- | --- |

8.

8.

Egyezmény a gyermekmunka legrosszabb formáinak betiltásáról és a felszámolására irányuló azonnali lépésekről, 182. sz. (1999)”

Egyezmény a gyermekmunka legrosszabb formáinak betiltásáról és a felszámolására irányuló azonnali lépésekről, 182. sz. (1999)”

Módosítás 46

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – - 1 pont (új)

2 cikk – - 1 pont (új)

597/2009/EK rendelet

Cím

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Tanács 597/2009/EK rendelete (2009. június 11.) az Európai
  Közösségben
  tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről | A Tanács 597/2009/EK rendelete (2009. június 11.) az Európai
  Unióban
  tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről. |
| | (Ez a módosítás az 597/2009/EK rendelet teljes szövegére vonatkozik.) |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

A Tanács 597/2009/EK rendelete (2009. június 11.) az Európai
  Közösségben
  tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről

Közösségben

A Tanács 597/2009/EK rendelete (2009. június 11.) az Európai
  Unióban
  tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről.

Unióban

(Ez a módosítás az 597/2009/EK rendelet teljes szövegére vonatkozik.)

(Ez a módosítás az 597/2009/EK rendelet teljes szövegére vonatkozik.)

Módosítás 47

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – - 1 a pont (új)

2 cikk – - 1 a pont (új)

597/2009/EK rendelet

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | Az Unión belül a kiegyenlíthető támogatásokra főszabályként tilalom vonatkozik az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint. A harmadik országok által nyújtott kiegyenlíthető támogatások így különösen torzítóan hatnak a kereskedelemre. A Bizottság által engedélyezett állami támogatások összegét az idők során folyamatos csökkentő tendencia jellemzi. A szubvencióellenes eszköz esetében tehát az alacsonyabb vám szabályát nem kívánatos a továbbiakban alkalmazni a támogatást nyújtó országból vagy országokból származó behozatalra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(9a)

(9a)

Az Unión belül a kiegyenlíthető támogatásokra főszabályként tilalom vonatkozik az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint. A harmadik országok által nyújtott kiegyenlíthető támogatások így különösen torzítóan hatnak a kereskedelemre. A Bizottság által engedélyezett állami támogatások összegét az idők során folyamatos csökkentő tendencia jellemzi. A szubvencióellenes eszköz esetében tehát az alacsonyabb vám szabályát nem kívánatos a továbbiakban alkalmazni a támogatást nyújtó országból vagy országokból származó behozatalra.

Az Unión belül a kiegyenlíthető támogatásokra főszabályként tilalom vonatkozik az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint. A harmadik országok által nyújtott kiegyenlíthető támogatások így különösen torzítóan hatnak a kereskedelemre. A Bizottság által engedélyezett állami támogatások összegét az idők során folyamatos csökkentő tendencia jellemzi. A szubvencióellenes eszköz esetében tehát az alacsonyabb vám szabályát nem kívánatos a továbbiakban alkalmazni a támogatást nyújtó országból vagy országokból származó behozatalra.

Módosítás 48

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – - 1 b pont (új)

2 cikk – - 1 b pont (új)

597/2009/EK rendelet

1 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1b.
     
  Az 1. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki: |
| | „A támogatott termékek valamely tagállam kontinentális talapzatának vagy kizárólagos gazdasági övezetének feltárásával vagy az ottani erőforrások kitermelésével összefüggésben történő használata a hatályos rendelet értelmében behozatalnak minősül és arra megfelelő vámot vetnek ki, amennyiben kárt okoz az uniós gazdasági ágazat számára.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

-1b.
     
  Az 1. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

-1b.

Az 1. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„A támogatott termékek valamely tagállam kontinentális talapzatának vagy kizárólagos gazdasági övezetének feltárásával vagy az ottani erőforrások kitermelésével összefüggésben történő használata a hatályos rendelet értelmében behozatalnak minősül és arra megfelelő vámot vetnek ki, amennyiben kárt okoz az uniós gazdasági ágazat számára.”

„A támogatott termékek valamely tagállam kontinentális talapzatának vagy kizárólagos gazdasági övezetének feltárásával vagy az ottani erőforrások kitermelésével összefüggésben történő használata a hatályos rendelet értelmében behozatalnak minősül és arra megfelelő vámot vetnek ki, amennyiben kárt okoz az uniós gazdasági ágazat számára.”

Módosítás 91

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1a pont(új)

2 cikk – 1a pont(új)

1225/2009/EK rendelet

10 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  A 10. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép: |
| 1.   A (8) bekezdésben
  előírt esetek
  kivételével
  egy közösségi
  gazdasági ágazat
  helyett és
  nevében eljáró
  bármely természetes vagy
  jogi
  személy, illetve jogi
  személyiséggel nem rendelkező
  bármely társulás jogosult írásos panasz benyújtásával vizsgálat megindítását kezdeményezni bármely vélelmezett támogatás létének, mértékének és hatásainak megállapítása céljából
  . | „1.   A (8) bekezdésben
  szabályozottak
  kivételével
  , az állítólagos dömping fennállásának, mértékének és hatásának megállapítására irányuló vizsgálatot bármely természetes vagy jogi személy vagy az uniós
  gazdasági ágazat nevében eljáró jogi személyiséggel nem rendelkező
  szervezet írásbeli panaszára kell megindítani
  .
  Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat, valamely természetes vagy jogi személy vagy az uniós gazdasági ágazat nevében eljáró jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, valamint a szakszervezetek közös panaszt is benyújthatnak.” |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.
     
  A 10. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

1a.

A 10. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

1.   A (8) bekezdésben
  előírt esetek
  kivételével
  egy közösségi
  gazdasági ágazat
  helyett és
  nevében eljáró
  bármely természetes vagy
  jogi
  személy, illetve jogi
  személyiséggel nem rendelkező
  bármely társulás jogosult írásos panasz benyújtásával vizsgálat megindítását kezdeményezni bármely vélelmezett támogatás létének, mértékének és hatásainak megállapítása céljából
  .

előírt esetek

egy közösségi

helyett és

bármely természetes vagy

személy, illetve jogi

bármely társulás jogosult írásos panasz benyújtásával vizsgálat megindítását kezdeményezni bármely vélelmezett támogatás létének, mértékének és hatásainak megállapítása céljából

„1.   A (8) bekezdésben
  szabályozottak
  kivételével
  , az állítólagos dömping fennállásának, mértékének és hatásának megállapítására irányuló vizsgálatot bármely természetes vagy jogi személy vagy az uniós
  gazdasági ágazat nevében eljáró jogi személyiséggel nem rendelkező
  szervezet írásbeli panaszára kell megindítani
  .
  Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat, valamely természetes vagy jogi személy vagy az uniós gazdasági ágazat nevében eljáró jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, valamint a szakszervezetek közös panaszt is benyújthatnak.”

Módosítás 94

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 b pont (új)

2 cikk – 1 b pont (új)

597/2009/EK rendelet

10 cikk – 6 bekezdés – 2 albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  A 10. cikk (6) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki: |
| | „A Bizottság a kkv-segélyszolgálat támogatása révén elősegíti e küszöbértékek elérését a sokféle és felaprózott, nagyrészt kis- és középvállalkozásokból álló ipari ágazatok számára.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1b.
     
  A 10. cikk (6) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

1b.

A 10. cikk (6) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság a kkv-segélyszolgálat támogatása révén elősegíti e küszöbértékek elérését a sokféle és felaprózott, nagyrészt kis- és középvállalkozásokból álló ipari ágazatok számára.”

„A Bizottság a kkv-segélyszolgálat támogatása révén elősegíti e küszöbértékek elérését a sokféle és felaprózott, nagyrészt kis- és középvállalkozásokból álló ipari ágazatok számára.”

Módosítás 49

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 c pont (új)

2 cikk – 1 c pont (új)

597/2009/EK rendelet

10 cikk – 8 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  A 10. cikk (8) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |
| (8)   Amennyiben rendkívüli körülmények miatt a Bizottság a közösségi gazdasági ágazat helyett és nevében vizsgálat megindítására irányuló írásos panasz benyújtása nélkül kezdeményezi vizsgálat megindítását, az ilyen kezdeményezést megfelelő indokokkal kell alátámasztani a (2) bekezdésben előírtak szerint a kiegyenlíthető támogatások létét, az okozott sérelmet és az okozati összefüggést igazoló bizonyítékokkal. | „(8)   Amennyiben rendkívüli körülmények miatt
  – elsősorban
  a
  sokféle és felaprózott, nagyrészt kis- és középvállalkozásokból álló ágazatok esetében – a
  Bizottság a közösségi gazdasági ágazat helyett és nevében vizsgálat megindítására irányuló írásos panasz benyújtása nélkül kezdeményezi vizsgálat megindítását, az ilyen kezdeményezést megfelelő indokokkal kell alátámasztani a (2) bekezdésben előírtak szerint a kiegyenlíthető támogatások létét, az okozott sérelmet és az okozati összefüggést igazoló bizonyítékokkal.” |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

1c.
     
  A 10. cikk (8) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

1c.

A 10. cikk (8) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(8)   Amennyiben rendkívüli körülmények miatt a Bizottság a közösségi gazdasági ágazat helyett és nevében vizsgálat megindítására irányuló írásos panasz benyújtása nélkül kezdeményezi vizsgálat megindítását, az ilyen kezdeményezést megfelelő indokokkal kell alátámasztani a (2) bekezdésben előírtak szerint a kiegyenlíthető támogatások létét, az okozott sérelmet és az okozati összefüggést igazoló bizonyítékokkal.

„(8)   Amennyiben rendkívüli körülmények miatt
  – elsősorban
  a
  sokféle és felaprózott, nagyrészt kis- és középvállalkozásokból álló ágazatok esetében – a
  Bizottság a közösségi gazdasági ágazat helyett és nevében vizsgálat megindítására irányuló írásos panasz benyújtása nélkül kezdeményezi vizsgálat megindítását, az ilyen kezdeményezést megfelelő indokokkal kell alátámasztani a (2) bekezdésben előírtak szerint a kiegyenlíthető támogatások létét, az okozott sérelmet és az okozati összefüggést igazoló bizonyítékokkal.”

Módosítás 51

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 pont

2 cikk – 2 pont

597/2009/EK rendelet

11 cikk – 9 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9)   A 10. cikk (11) bekezdése szerint kezdeményezett eljárások keretében
  végrehajtandó
  vizsgálatot
  minden lehetséges esetben a vizsgálat megindításától számított egy éven
  belül
  le
  kell
  folytatni, és le kell zárni
  . Az ilyen vizsgálatokat minden körülmények között minden esetben a vizsgálat megindításától számított
  13
  hónapon belül a kötelezettségvállalások esetében a 13. cikk szerint feltárt eredmények megállapításával, vagy jogerős intézkedés esetében a 15. cikk szerint feltárt eredmények megállapításával le kell folytatni és le kell zárni. | (9)   A 10. cikk (11) bekezdése szerint kezdeményezett eljárások keretében
  a
  vizsgálatot
  lehetőség szerint legfeljebb 9 hónapon
  belül
  be
  kell
  fejezni
  . Az ilyen vizsgálatokat minden körülmények között minden esetben a vizsgálat megindításától számított
  10
  hónapon belül a kötelezettségvállalások esetében a 13. cikk szerint feltárt eredmények megállapításával, vagy jogerős intézkedés esetében a 15. cikk szerint feltárt eredmények megállapításával le kell folytatni és le kell zárni.
  A vizsgálati időszakoknak lehetőség szerint, és különösen a sokféle és felaprózott, nagyrészt kis- és középvállalkozásokból álló ágazatok esetében egybe kell esniük a pénzügyi évvel. |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

(9)   A 10. cikk (11) bekezdése szerint kezdeményezett eljárások keretében
  végrehajtandó
  vizsgálatot
  minden lehetséges esetben a vizsgálat megindításától számított egy éven
  belül
  le
  kell
  folytatni, és le kell zárni
  . Az ilyen vizsgálatokat minden körülmények között minden esetben a vizsgálat megindításától számított
  13
  hónapon belül a kötelezettségvállalások esetében a 13. cikk szerint feltárt eredmények megállapításával, vagy jogerős intézkedés esetében a 15. cikk szerint feltárt eredmények megállapításával le kell folytatni és le kell zárni.

végrehajtandó

minden lehetséges esetben a vizsgálat megindításától számított egy éven

le

folytatni, és le kell zárni

13

(9)   A 10. cikk (11) bekezdése szerint kezdeményezett eljárások keretében
  a
  vizsgálatot
  lehetőség szerint legfeljebb 9 hónapon
  belül
  be
  kell
  fejezni
  . Az ilyen vizsgálatokat minden körülmények között minden esetben a vizsgálat megindításától számított
  10
  hónapon belül a kötelezettségvállalások esetében a 13. cikk szerint feltárt eredmények megállapításával, vagy jogerős intézkedés esetében a 15. cikk szerint feltárt eredmények megállapításával le kell folytatni és le kell zárni.
  A vizsgálati időszakoknak lehetőség szerint, és különösen a sokféle és felaprózott, nagyrészt kis- és középvállalkozásokból álló ágazatok esetében egybe kell esniük a pénzügyi évvel.

a

lehetőség szerint legfeljebb 9 hónapon

be

fejezni

10

A vizsgálati időszakoknak lehetőség szerint, és különösen a sokféle és felaprózott, nagyrészt kis- és középvállalkozásokból álló ágazatok esetében egybe kell esniük a pénzügyi évvel.

Módosítás 50

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 pont

2 cikk – 2 pont

597/2009/EK rendelet

11 cikk – 11 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 11.   Az 10. cikk (8) bekezdése alapján indított eljárásokban a hasonló termék uniós
  gyártói kötelesek együttműködni
  . | 11.   Az 10. cikk (8) bekezdése alapján indított eljárásokban a hasonló termék uniós
  gyártóinak – a kis- és mikroméretű uniós gyártók kivételével – lehetőség szerint együtt kell működniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

11.   Az 10. cikk (8) bekezdése alapján indított eljárásokban a hasonló termék uniós
  gyártói kötelesek együttműködni
  .

gyártói kötelesek együttműködni

11.   Az 10. cikk (8) bekezdése alapján indított eljárásokban a hasonló termék uniós
  gyártóinak – a kis- és mikroméretű uniós gyártók kivételével – lehetőség szerint együtt kell működniük.

gyártóinak – a kis- és mikroméretű uniós gyártók kivételével – lehetőség szerint együtt kell működniük.

Módosítás 52

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 pont

2 cikk – 2 pont

597/2009/EK rendelet

11 cikk – 11 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a)
     
  A Bizottság egy kkv-segélyszolgálat révén megkönnyíti az eszközhöz való hozzáférést a szubvencióellenes ügyekkel összefüggésben a sokféle és felaprózott, nagyrészt kkv-kból álló ágazatok számára. |
| | A kkv-segélyszolgálat feladata, hogy növelje az eszközzel kapcsolatos tudatosságot, valamint tájékoztatással és magyarázattal szolgáljon a jogi esetekről, és a panaszok benyújtásának, illetve a kiegyenlíthető támogatásokat és a kárt igazoló bizonyítékok hatékonyabb ismertetésének módjáról. A kkv-segélyszolgálat rendelkezésre bocsátja a jogosultság meghatározására és statisztikai célokra szolgáló egységes űrlapokat és kérdőíveket. |
| | A vizsgálat megindítása után a kkv-segélyszolgálat felveszi a kapcsolatot az eljárás megindításával valószínűsíthetően érintett kkv-kkal és azok társulásaival, és tájékoztatja őket az érdekelt félként történő bejelentkezés vonatkozó határideiről. |
| | Segítséget nyújt a kérdőívek kitöltésekor felmerülő kérdésekben, amelynek során a 10. cikk (8) bekezdése alapján megindított vizsgálatok tekintetében külön figyelmet fordít a kkv-k kérdéseire. A lehetőségekhez mérten igyekszik a nyelvi akadályokból eredő terheket csökkenteni. |
| | Amennyiben a kkv-k meggyőző bizonyítékkal igazolják a kiegyenlíthető támogatásokat, a kkv-segélyszolgálat a 24. cikk (6) bekezdésével összhangban a kkv-k rendelkezésére bocsátja az érintett termék behozatali mennyiségének és értékének alakulásával kapcsolatos információkat. |
| | Ezen túlmenően útmutatást nyújt a meghallgató tisztviselővel és a nemzeti vámhatóságokkal való kapcsolatfelvétel és kapcsolattartás további lehetőségeiről. A kkv-segélyszolgálat azokról a lehetőségekről és feltételekről is tájékoztatja a kkv-kat, amelyek mellett kérhetik az intézkedések felülvizsgálatát és a kifizetett kiegyenlíthető vámok visszatérítését.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(11a)
     
  A Bizottság egy kkv-segélyszolgálat révén megkönnyíti az eszközhöz való hozzáférést a szubvencióellenes ügyekkel összefüggésben a sokféle és felaprózott, nagyrészt kkv-kból álló ágazatok számára.

(11a)

A Bizottság egy kkv-segélyszolgálat révén megkönnyíti az eszközhöz való hozzáférést a szubvencióellenes ügyekkel összefüggésben a sokféle és felaprózott, nagyrészt kkv-kból álló ágazatok számára.

A kkv-segélyszolgálat feladata, hogy növelje az eszközzel kapcsolatos tudatosságot, valamint tájékoztatással és magyarázattal szolgáljon a jogi esetekről, és a panaszok benyújtásának, illetve a kiegyenlíthető támogatásokat és a kárt igazoló bizonyítékok hatékonyabb ismertetésének módjáról. A kkv-segélyszolgálat rendelkezésre bocsátja a jogosultság meghatározására és statisztikai célokra szolgáló egységes űrlapokat és kérdőíveket.

A kkv-segélyszolgálat feladata, hogy növelje az eszközzel kapcsolatos tudatosságot, valamint tájékoztatással és magyarázattal szolgáljon a jogi esetekről, és a panaszok benyújtásának, illetve a kiegyenlíthető támogatásokat és a kárt igazoló bizonyítékok hatékonyabb ismertetésének módjáról. A kkv-segélyszolgálat rendelkezésre bocsátja a jogosultság meghatározására és statisztikai célokra szolgáló egységes űrlapokat és kérdőíveket.

A vizsgálat megindítása után a kkv-segélyszolgálat felveszi a kapcsolatot az eljárás megindításával valószínűsíthetően érintett kkv-kkal és azok társulásaival, és tájékoztatja őket az érdekelt félként történő bejelentkezés vonatkozó határideiről.

A vizsgálat megindítása után a kkv-segélyszolgálat felveszi a kapcsolatot az eljárás megindításával valószínűsíthetően érintett kkv-kkal és azok társulásaival, és tájékoztatja őket az érdekelt félként történő bejelentkezés vonatkozó határideiről.

Segítséget nyújt a kérdőívek kitöltésekor felmerülő kérdésekben, amelynek során a 10. cikk (8) bekezdése alapján megindított vizsgálatok tekintetében külön figyelmet fordít a kkv-k kérdéseire. A lehetőségekhez mérten igyekszik a nyelvi akadályokból eredő terheket csökkenteni.

Segítséget nyújt a kérdőívek kitöltésekor felmerülő kérdésekben, amelynek során a 10. cikk (8) bekezdése alapján megindított vizsgálatok tekintetében külön figyelmet fordít a kkv-k kérdéseire. A lehetőségekhez mérten igyekszik a nyelvi akadályokból eredő terheket csökkenteni.

Amennyiben a kkv-k meggyőző bizonyítékkal igazolják a kiegyenlíthető támogatásokat, a kkv-segélyszolgálat a 24. cikk (6) bekezdésével összhangban a kkv-k rendelkezésére bocsátja az érintett termék behozatali mennyiségének és értékének alakulásával kapcsolatos információkat.

Amennyiben a kkv-k meggyőző bizonyítékkal igazolják a kiegyenlíthető támogatásokat, a kkv-segélyszolgálat a 24. cikk (6) bekezdésével összhangban a kkv-k rendelkezésére bocsátja az érintett termék behozatali mennyiségének és értékének alakulásával kapcsolatos információkat.

Ezen túlmenően útmutatást nyújt a meghallgató tisztviselővel és a nemzeti vámhatóságokkal való kapcsolatfelvétel és kapcsolattartás további lehetőségeiről. A kkv-segélyszolgálat azokról a lehetőségekről és feltételekről is tájékoztatja a kkv-kat, amelyek mellett kérhetik az intézkedések felülvizsgálatát és a kifizetett kiegyenlíthető vámok visszatérítését.”

Ezen túlmenően útmutatást nyújt a meghallgató tisztviselővel és a nemzeti vámhatóságokkal való kapcsolatfelvétel és kapcsolattartás további lehetőségeiről. A kkv-segélyszolgálat azokról a lehetőségekről és feltételekről is tájékoztatja a kkv-kat, amelyek mellett kérhetik az intézkedések felülvizsgálatát és a kifizetett kiegyenlíthető vámok visszatérítését.”

Módosítás 53

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 pont

2 cikk – 2 pont

597/2009/EK rendelet

11 cikk – 11 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11b)
     
  A Bizottság valamennyi érdekelt fél számára biztosítja az információkhoz való lehető legjobb hozzáférést, egy olyan információs rendszer elősegítésével, amelynek révén az érdekelt felek értesítést kapnak, ha a vizsgálati ügyiratok új, nem bizalmas jellegű információkkal egészülnek ki. A nem bizalmas jellegű információkat egy internetes alapú platformon keresztül is elérhetővé teszik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(11b)
     
  A Bizottság valamennyi érdekelt fél számára biztosítja az információkhoz való lehető legjobb hozzáférést, egy olyan információs rendszer elősegítésével, amelynek révén az érdekelt felek értesítést kapnak, ha a vizsgálati ügyiratok új, nem bizalmas jellegű információkkal egészülnek ki. A nem bizalmas jellegű információkat egy internetes alapú platformon keresztül is elérhetővé teszik.

(11b)

A Bizottság valamennyi érdekelt fél számára biztosítja az információkhoz való lehető legjobb hozzáférést, egy olyan információs rendszer elősegítésével, amelynek révén az érdekelt felek értesítést kapnak, ha a vizsgálati ügyiratok új, nem bizalmas jellegű információkkal egészülnek ki. A nem bizalmas jellegű információkat egy internetes alapú platformon keresztül is elérhetővé teszik.

Módosítás 54

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 pont

2 cikk – 2 pont

597/2009/EK rendelet

11 cikk – 11 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11c)
     
  A Bizottság biztosítja az érdekelt felek eljárási jogainak tényleges gyakorlását, és adott esetben biztosítja az eljárások meghallgató tisztviselő általi pártatlan, tárgyilagos és ésszerű időn belül történő lebonyolítását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(11c)
     
  A Bizottság biztosítja az érdekelt felek eljárási jogainak tényleges gyakorlását, és adott esetben biztosítja az eljárások meghallgató tisztviselő általi pártatlan, tárgyilagos és ésszerű időn belül történő lebonyolítását.

(11c)

A Bizottság biztosítja az érdekelt felek eljárási jogainak tényleges gyakorlását, és adott esetben biztosítja az eljárások meghallgató tisztviselő általi pártatlan, tárgyilagos és ésszerű időn belül történő lebonyolítását.

Módosítás 55

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 pont

2 cikk – 2 pont

597/2009/EK rendelet

11 cikk – 11 d bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11d)
     
  A Bizottság az érdekelt felek kérésére az Unió valamennyi hivatalos nyelvén kiadja a vizsgálatok során használatos kérdőíveket.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(11d)
     
  A Bizottság az érdekelt felek kérésére az Unió valamennyi hivatalos nyelvén kiadja a vizsgálatok során használatos kérdőíveket.”

(11d)

A Bizottság az érdekelt felek kérésére az Unió valamennyi hivatalos nyelvén kiadja a vizsgálatok során használatos kérdőíveket.”

Módosítás 56

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 3 pont – -a pont (új)

2 cikk – 3 pont – -a pont (új)

597/2009/EK rendelet

12 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-a) | A második albekezdés helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

(-a)

(-a)

A második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

A második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az
  átmeneti vámokat legkorábban
  az eljárás
  megindításától
  számított 60
  nappal és legkésőbb
  az eljárás
  megindítása után kilenc hónappal lehet kivetni
  .”

átmeneti vámokat legkorábban

megindításától

nappal és legkésőbb

megindítása után kilenc hónappal lehet kivetni

| | „Az
  ideiglenes vámot
  az eljárás
  megindításának napjától
  számított
  legalább
  60
  napos időszak eltelte után, de legfeljebb
  az eljárás
  megindításának napjától számított hat hónapon belül ki kell vetni
  .” |
| --- | --- |

„Az
  ideiglenes vámot
  az eljárás
  megindításának napjától
  számított
  legalább
  60
  napos időszak eltelte után, de legfeljebb
  az eljárás
  megindításának napjától számított hat hónapon belül ki kell vetni
  .”

ideiglenes vámot

megindításának napjától

legalább

napos időszak eltelte után, de legfeljebb

megindításának napjától számított hat hónapon belül ki kell vetni

Módosítás 57

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 3 pont – b pont

2 cikk – 3 pont – b pont

597/2009/EK rendelet

12 cikk – 1 bekezdés – 3 a albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

b)

a bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

a bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

törölve

törölve

| | „Attól az időponttól számítva, hogy az érdekelt felek számára megküldték a 29a. cikk szerinti tájékoztatást, két hétig nem alkalmazhatók ideiglenes vámok.” E tájékoztatás nyújtása a Bizottság által meghozható döntéseket nem befolyásolja.” |
| --- | --- |

„Attól az időponttól számítva, hogy az érdekelt felek számára megküldték a 29a. cikk szerinti tájékoztatást, két hétig nem alkalmazhatók ideiglenes vámok.” E tájékoztatás nyújtása a Bizottság által meghozható döntéseket nem befolyásolja.”

„Attól az időponttól számítva, hogy az érdekelt felek számára megküldték a 29a. cikk szerinti tájékoztatást, két hétig nem alkalmazhatók ideiglenes vámok.” E tájékoztatás nyújtása a Bizottság által meghozható döntéseket nem befolyásolja.”

Módosítás 58

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 3 a pont (új)

2 cikk – 3 a pont (új)

597/2009/EK rendelet

13 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  A 13. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |
| (1)   Abban az esetben, ha a támogatás és a kár fennállását előzetesen megállapították, a Bizottság elfogadhatja
  a megfelelő
  önkéntes kötelezettségvállalást, amely alapján: | „(1)   Abban az esetben, ha a támogatás és a kár fennállását előzetesen megállapították, a Bizottság elfogadhatja
  az
  önkéntes kötelezettségvállalást, amely alapján: |
| a) | a származási ország és/vagy exportáló ország vállalja a támogatás felszámolását vagy korlátozását, vagy a támogatás hatásaival kapcsolatosan egyéb intézkedéseket tesz; vagy |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3a.
     
  A 13. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

3a.

A 13. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(1)   Abban az esetben, ha a támogatás és a kár fennállását előzetesen megállapították, a Bizottság elfogadhatja
  a megfelelő
  önkéntes kötelezettségvállalást, amely alapján:

a megfelelő

„(1)   Abban az esetben, ha a támogatás és a kár fennállását előzetesen megállapították, a Bizottság elfogadhatja
  az
  önkéntes kötelezettségvállalást, amely alapján:

az

a)

a származási ország és/vagy exportáló ország vállalja a támogatás felszámolását vagy korlátozását, vagy a támogatás hatásaival kapcsolatosan egyéb intézkedéseket tesz; vagy

| a) | a származási ország és/vagy exportáló ország vállalja a támogatás felszámolását vagy korlátozását, vagy a támogatás hatásaival kapcsolatosan egyéb intézkedéseket tesz; vagy |
| --- | --- |

a)

a származási ország és/vagy exportáló ország vállalja a támogatás felszámolását vagy korlátozását, vagy a támogatás hatásaival kapcsolatosan egyéb intézkedéseket tesz; vagy

| b) | az exportőr vállalja, hogy árait felülvizsgálja vagy a kérdéses területre történő kivitelt leállítja mindaddig, amíg az ilyen kivitel kiegyenlíthető támogatást élvez, hogy
  ennek köszönhetően
  a tanácsadó bizottsággal folytatott egyedi konzultációt követően a Bizottság
  megállapíthassa
  , hogy ezzel a támogatás káros hatása megszűnik. |
| --- | --- |

b)

az exportőr vállalja, hogy árait felülvizsgálja vagy a kérdéses területre történő kivitelt leállítja mindaddig, amíg az ilyen kivitel kiegyenlíthető támogatást élvez, hogy
  ennek köszönhetően
  a tanácsadó bizottsággal folytatott egyedi konzultációt követően a Bizottság
  megállapíthassa
  , hogy ezzel a támogatás káros hatása megszűnik.

ennek köszönhetően

megállapíthassa

| b) | az exportőr vállalja, hogy árait felülvizsgálja vagy a kérdéses területre történő kivitelt leállítja mindaddig, amíg az ilyen kivitel kiegyenlíthető támogatást élvez,
  feltéve,
  hogy a tanácsadó bizottsággal folytatott egyedi konzultációt követően a Bizottság
  megállapította
  , hogy ezzel a támogatás káros hatása megszűnik. |
| --- | --- |

b)

az exportőr vállalja, hogy árait felülvizsgálja vagy a kérdéses területre történő kivitelt leállítja mindaddig, amíg az ilyen kivitel kiegyenlíthető támogatást élvez,
  feltéve,
  hogy a tanácsadó bizottsággal folytatott egyedi konzultációt követően a Bizottság
  megállapította
  , hogy ezzel a támogatás káros hatása megszűnik.

feltéve,

megállapította

Ilyen esetben, és ameddig a kötelezettségvállalás fennáll, a 12. cikk (3) bekezdésével összhangban a Bizottság által kivetett ideiglenes vámok, vagy a 15. cikk (1) bekezdésével összhangban a Tanács által kivetett végleges vámok – a körülményektől függően – nem alkalmazandók a Bizottságnak a kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló határozatában és annak módosításaiban említett vállalkozások által előállított érintett termék behozatalára.

Ilyen esetben, és ameddig a kötelezettségvállalás fennáll, a 12. cikk (3) bekezdésével összhangban a Bizottság által kivetett ideiglenes vámok, vagy a 15. cikk (1) bekezdésével összhangban a Tanács által kivetett végleges vámok – a körülményektől függően – nem alkalmazandók a Bizottságnak a kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló határozatában és annak módosításaiban említett vállalkozások által előállított érintett termék behozatalára.

Az ilyen
  kötelezettségvállalás alapján való árnövekedés nem lehet magasabb, mint ami a kiegyenlíthető támogatás összegének ellentételezéséhez szükséges, de a kiegyenlíthető támogatás összegénél kisebb
  kell
  legyen abban az esetben, ha az ilyen növekedés a közösségi gazdasági ágazatot ért kár elhárításához elegendő
  .

kötelezettségvállalás alapján való árnövekedés nem lehet magasabb, mint ami a kiegyenlíthető támogatás összegének ellentételezéséhez szükséges, de a kiegyenlíthető támogatás összegénél kisebb

legyen abban az esetben, ha az ilyen növekedés a közösségi gazdasági ágazatot ért kár elhárításához elegendő

Az
  alacsonyabb vám szabályát a szubvencióellenes eljárások keretében tett
  ilyen
  kötelezettségvállalások értelmében elfogadott árakra nem
  kell
  alkalmazni
  .”

alacsonyabb vám szabályát a szubvencióellenes eljárások keretében tett

kötelezettségvállalások értelmében elfogadott árakra nem

alkalmazni

Módosítás 59

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 3 b pont (új)

2 cikk – 3 b pont (új)

597/2009/EK rendelet

13 cikk – 4 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  A 13. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |
| (4)   A
  kötelezettségvállalások megtételére javaslatot benyújtó felektől meg kell követelni
  , hogy a
  kötelezettségvállalással kapcsolatosan terjesszék elő a vonatkozó információk nem bizalmas jellegű változatát, hogy azokat vizsgálat lefolytatása céljából az
  érdekelt felek
  rendelkezésére lehessen bocsátani
  . | „(4)   A
  kötelezettségvállalást felajánló felek kötelesek kötelezettségvállalásuk egy nem bizalmas
  ,
  érdemi változatát rendelkezésre bocsátani abból a célból,
  hogy
  az
  a
  vizsgálatban
  érdekelt felek
  , az Európai Parlament és a Tanács számára hozzáférhető legyen
  .
  A 29. cikk szerinti bizalmas információk védelmére kellő figyelemmel a feleknek a lehető legtöbb információt nyilvánosságra kell hozniuk a kötelezettségvállalás tartalmára és jellegére vonatkozólag. Ezenfelül a Bizottság a kötelezettségvállalás elfogadását megelőzően konzultációt folytat az uniós gazdasági ágazattal a kötelezettségvállalás főbb jellemzőiről.” |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

3b.
     
  A 13. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

3b.

A 13. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(4)   A
  kötelezettségvállalások megtételére javaslatot benyújtó felektől meg kell követelni
  , hogy a
  kötelezettségvállalással kapcsolatosan terjesszék elő a vonatkozó információk nem bizalmas jellegű változatát, hogy azokat vizsgálat lefolytatása céljából az
  érdekelt felek
  rendelkezésére lehessen bocsátani
  .

kötelezettségvállalások megtételére javaslatot benyújtó felektől meg kell követelni

kötelezettségvállalással kapcsolatosan terjesszék elő a vonatkozó információk nem bizalmas jellegű változatát, hogy azokat vizsgálat lefolytatása céljából az

rendelkezésére lehessen bocsátani

„(4)   A
  kötelezettségvállalást felajánló felek kötelesek kötelezettségvállalásuk egy nem bizalmas
  ,
  érdemi változatát rendelkezésre bocsátani abból a célból,
  hogy
  az
  a
  vizsgálatban
  érdekelt felek
  , az Európai Parlament és a Tanács számára hozzáférhető legyen
  .
  A 29. cikk szerinti bizalmas információk védelmére kellő figyelemmel a feleknek a lehető legtöbb információt nyilvánosságra kell hozniuk a kötelezettségvállalás tartalmára és jellegére vonatkozólag. Ezenfelül a Bizottság a kötelezettségvállalás elfogadását megelőzően konzultációt folytat az uniós gazdasági ágazattal a kötelezettségvállalás főbb jellemzőiről.”

Módosítás 60

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 6 pont – a pont

2 cikk – 6 pont – a pont

597/2009/EK rendelet

22 cikk – 1 bekezdés – 7 a albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a)

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

törölve

törölve

| | „Amennyiben az intézkedés a 18. cikk szerinti vizsgálat során hatályát veszti, az ezen vizsgálat megindítása időpontját követően beszedett vámot vissza kell téríteni. A visszatérítést a nemzeti vámhatóságoktól kell kérelmezni a vonatkozó uniós vámjogszabályokkal összhangban.” |
| --- | --- |

„Amennyiben az intézkedés a 18. cikk szerinti vizsgálat során hatályát veszti, az ezen vizsgálat megindítása időpontját követően beszedett vámot vissza kell téríteni. A visszatérítést a nemzeti vámhatóságoktól kell kérelmezni a vonatkozó uniós vámjogszabályokkal összhangban.”

„Amennyiben az intézkedés a 18. cikk szerinti vizsgálat során hatályát veszti, az ezen vizsgálat megindítása időpontját követően beszedett vámot vissza kell téríteni. A visszatérítést a nemzeti vámhatóságoktól kell kérelmezni a vonatkozó uniós vámjogszabályokkal összhangban.”

Módosítás 61

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 7 a pont (új)

2 cikk – 7 a pont (új)

597/2009/EK rendelet

24 cikk – 3 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  A 24. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |
| (3)   A
  különleges rendelkezések, különös tekintettel
  a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendeletben
  történő feltüntetésére, elfogadhatók e rendeletnek megfelelően
  . | „(3)   
  E rendelet alapján külön rendelkezéseket lehet elfogadni, különösen
  a
  származás fogalmának
  a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendeletben
  szereplő közös meghatározása vonatkozásában vagy a rendelet 2
  . 
  cikkével összhangban.” |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

7a.
     
  A 24. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

7a.

A 24. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

(3)   A
  különleges rendelkezések, különös tekintettel
  a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendeletben
  történő feltüntetésére, elfogadhatók e rendeletnek megfelelően
  .

különleges rendelkezések, különös tekintettel

történő feltüntetésére, elfogadhatók e rendeletnek megfelelően

„(3)   
  E rendelet alapján külön rendelkezéseket lehet elfogadni, különösen
  a
  származás fogalmának
  a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendeletben
  szereplő közös meghatározása vonatkozásában vagy a rendelet 2
  . 
  cikkével összhangban.”

Módosítás 78

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 7 b pont (új)

2 cikk – 7 b pont (új)

597/2009/EK rendelet

24 cikk – 5 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7b.
     
  A 24. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |
| 5.   A Bizottság a
  tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációkat követően utasíthatja a
  vámhatóságokat
  , hogy tegyék meg a
  szükséges
  lépéseket a behozatal
  nyilvántartásba
  vételéhez, annak érdekében, hogy ezen intézkedések ezt követően a nyilvántartásba vétel napjától azonnal
  alkalmazhatók legyenek
  az érintett behozatalra
  . A
  behozatal
  nyilvántartásba
  vétel teljesítésétől tehető függővé miután a közösségi
  gazdasági
  ágazat az ezen intézkedést
  megfelelően
  alátámasztó bizonyítékkal ellátott kérelmet nyújtott be
  . | „5.   A
  tagállamok tájékoztatását követően a
  Bizottság a vámhatóságokat
  a behozott termékek nyilvántartásba vételéhez szükséges lépések megtételére utasíthatja, annak érdekében, hogy később ezen importtermékek ellen az intézkedések a
  nyilvántartásba
  vétel időpontjától
  alkalmazhatók legyenek. A nyilvántartásba
  vételi kötelezettséget az uniós
  gazdasági
  ágazatnak egy ilyen intézkedés indokoltságát
  megfelelően
  bizonyító kérelme után kell az importtermékekre bevezetni
  .
  Az importtermékek a Bizottság saját kezdeményezésére is nyilvántartásba vehetők. |
| A behozatal nyilvántartásba vétel teljesítésétől
  tehető függővé
  miután a
  közösségi
  gazdasági ágazat az ezen intézkedést megfelelően alátámasztó bizonyítékkal ellátott kérelmet nyújtott be. | A behozatal nyilvántartásba vétel teljesítésétől
  tehető függővé
  miután a
  közösségi
  gazdasági ágazat az ezen intézkedést megfelelően alátámasztó bizonyítékkal ellátott kérelmet nyújtott be.
  Az import termékeket a Bizottság saját kezdeményezésére is nyilvántartásba lehet venni. |
| | Az importtermékeket a vizsgálat megindításának napjától kell nyilvántartásba venni, ha az érintett uniós gazdasági ágazat által benyújtott panasz nyilvántartásba vétel iránti kérelmet, valamint az intézkedés indokoltságát alátámasztó megfelelő bizonyítékokat tartalmaz. |
| A nyilvántartásba vételt rendelettel kell előírni, amelyben meg kell határozni az intézkedés célját és szükség esetén a kiszabható jövőbeli kötelezettség becsült összegét. Behozatal esetében kilenc hónapnál hosszabb nyilvántartásba vételi időszak nem alkalmazható. | A nyilvántartásba vételt rendelettel kell bevezetni, amelynek meg kell határoznia az intézkedés célját és, adott esetben, a lehetséges jövőbeli kötelezettség becsült összegét. Az importtermékekre kilenc hónapnál hosszabb idejű nyilvántartásba vételi kötelezettséget nem lehet megállapítani.” |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

7b.
     
  A 24. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

7b.

A 24. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

5.   A Bizottság a
  tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációkat követően utasíthatja a
  vámhatóságokat
  , hogy tegyék meg a
  szükséges
  lépéseket a behozatal
  nyilvántartásba
  vételéhez, annak érdekében, hogy ezen intézkedések ezt követően a nyilvántartásba vétel napjától azonnal
  alkalmazhatók legyenek
  az érintett behozatalra
  . A
  behozatal
  nyilvántartásba
  vétel teljesítésétől tehető függővé miután a közösségi
  gazdasági
  ágazat az ezen intézkedést
  megfelelően
  alátámasztó bizonyítékkal ellátott kérelmet nyújtott be
  .

tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációkat követően utasíthatja a

, hogy tegyék meg a

lépéseket a behozatal

vételéhez, annak érdekében, hogy ezen intézkedések ezt követően a nyilvántartásba vétel napjától azonnal

az érintett behozatalra

behozatal

vétel teljesítésétől tehető függővé miután a közösségi

ágazat az ezen intézkedést

alátámasztó bizonyítékkal ellátott kérelmet nyújtott be

„5.   A
  tagállamok tájékoztatását követően a
  Bizottság a vámhatóságokat
  a behozott termékek nyilvántartásba vételéhez szükséges lépések megtételére utasíthatja, annak érdekében, hogy később ezen importtermékek ellen az intézkedések a
  nyilvántartásba
  vétel időpontjától
  alkalmazhatók legyenek. A nyilvántartásba
  vételi kötelezettséget az uniós
  gazdasági
  ágazatnak egy ilyen intézkedés indokoltságát
  megfelelően
  bizonyító kérelme után kell az importtermékekre bevezetni
  .
  Az importtermékek a Bizottság saját kezdeményezésére is nyilvántartásba vehetők.

tagállamok tájékoztatását követően a

a behozott termékek nyilvántartásba vételéhez szükséges lépések megtételére utasíthatja, annak érdekében, hogy később ezen importtermékek ellen az intézkedések a

vétel időpontjától

vételi kötelezettséget az uniós

ágazatnak egy ilyen intézkedés indokoltságát

bizonyító kérelme után kell az importtermékekre bevezetni

Az importtermékek a Bizottság saját kezdeményezésére is nyilvántartásba vehetők.

A behozatal nyilvántartásba vétel teljesítésétől
  tehető függővé
  miután a
  közösségi
  gazdasági ágazat az ezen intézkedést megfelelően alátámasztó bizonyítékkal ellátott kérelmet nyújtott be.

tehető függővé

közösségi

A behozatal nyilvántartásba vétel teljesítésétől
  tehető függővé
  miután a
  közösségi
  gazdasági ágazat az ezen intézkedést megfelelően alátámasztó bizonyítékkal ellátott kérelmet nyújtott be.
  Az import termékeket a Bizottság saját kezdeményezésére is nyilvántartásba lehet venni.

tehető függővé

közösségi

Az import termékeket a Bizottság saját kezdeményezésére is nyilvántartásba lehet venni.

Az importtermékeket a vizsgálat megindításának napjától kell nyilvántartásba venni, ha az érintett uniós gazdasági ágazat által benyújtott panasz nyilvántartásba vétel iránti kérelmet, valamint az intézkedés indokoltságát alátámasztó megfelelő bizonyítékokat tartalmaz.

Az importtermékeket a vizsgálat megindításának napjától kell nyilvántartásba venni, ha az érintett uniós gazdasági ágazat által benyújtott panasz nyilvántartásba vétel iránti kérelmet, valamint az intézkedés indokoltságát alátámasztó megfelelő bizonyítékokat tartalmaz.

A nyilvántartásba vételt rendelettel kell előírni, amelyben meg kell határozni az intézkedés célját és szükség esetén a kiszabható jövőbeli kötelezettség becsült összegét. Behozatal esetében kilenc hónapnál hosszabb nyilvántartásba vételi időszak nem alkalmazható.

A nyilvántartásba vételt rendelettel kell bevezetni, amelynek meg kell határoznia az intézkedés célját és, adott esetben, a lehetséges jövőbeli kötelezettség becsült összegét. Az importtermékekre kilenc hónapnál hosszabb idejű nyilvántartásba vételi kötelezettséget nem lehet megállapítani.”

Módosítás 76

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 7 c pont (új)

2 cikk – 7 c pont (új)

597/2009/EK rendelet

24 cikk – 6 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7c.
     
  A 24. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |
| 6.   A tagállamok minden hónapban jelentést
  tesznek
  a Bizottság
  részére
  a
  behozatal kereskedelmi forgalmáról vagy a vizsgálati eljárás lefolytatása és az intézkedések alkalmazása vonatkozásában érintett behozatalról, valamint
  az e rendelet
  rendelkezései értelmében beszedni kívánt összegről
  . | „6.   A tagállamok minden hónapban jelentést
  terjesztenek
  a Bizottság
  elé
  a
  vizsgált és az intézkedések hatálya alá eső termékek importforgalmáról és
  az e rendelet
  alapján beszedett vámok összegéről
  .
  Valamely érintett fél kifejezett és indokolt kérésének átvétele alapján és a 25. cikk (2) bekezdésében meghatározott bizottság véleményét követően a Bizottság úgy dönthet, hogy közli az e termékek behozatali mennyiségére és értékére vonatkozó információkat.” |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

7c.
     
  A 24. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

7c.

A 24. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

6.   A tagállamok minden hónapban jelentést
  tesznek
  a Bizottság
  részére
  a
  behozatal kereskedelmi forgalmáról vagy a vizsgálati eljárás lefolytatása és az intézkedések alkalmazása vonatkozásában érintett behozatalról, valamint
  az e rendelet
  rendelkezései értelmében beszedni kívánt összegről
  .

tesznek

részére

behozatal kereskedelmi forgalmáról vagy a vizsgálati eljárás lefolytatása és az intézkedések alkalmazása vonatkozásában érintett behozatalról, valamint

rendelkezései értelmében beszedni kívánt összegről

„6.   A tagállamok minden hónapban jelentést
  terjesztenek
  a Bizottság
  elé
  a
  vizsgált és az intézkedések hatálya alá eső termékek importforgalmáról és
  az e rendelet
  alapján beszedett vámok összegéről
  .
  Valamely érintett fél kifejezett és indokolt kérésének átvétele alapján és a 25. cikk (2) bekezdésében meghatározott bizottság véleményét követően a Bizottság úgy dönthet, hogy közli az e termékek behozatali mennyiségére és értékére vonatkozó információkat.”

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 7 d pont (új)

2 cikk – 7 d pont (új)

597/2009/EK rendelet

24 cikk – 7 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7d.
     
  A 24. cikk a következő bekezdéssel egészül ki: |
| | „(7a)
     
  Amennyiben a Bizottság az e rendelet alkalmazásának valamely szempontjához kapcsolódó állandó bizottsági gyakorlat pontosabb ismertetését célzó dokumentumot kíván elfogadni vagy közzétenni, annak elfogadása vagy közzététele előtt konzultál az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal, annak érdekében, hogy a dokumentum elfogadására vonatkozólag egyetértésre jussanak. E dokumentumok későbbi módosításaira ugyanezek az eljárási követelmények vonatkoznak. Mindenesetre valamennyi ilyen dokumentumnak teljes körűen összhangban kell lennie e rendelet rendelkezéseivel. Ezek a dokumentumok nem bővíthetik a Bizottságnak az intézkedések elfogadásával kapcsolatos, az Európai Bíróság értelmezése szerinti mérlegelési jogkörét.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7d.
     
  A 24. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

7d.

A 24. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(7a)
     
  Amennyiben a Bizottság az e rendelet alkalmazásának valamely szempontjához kapcsolódó állandó bizottsági gyakorlat pontosabb ismertetését célzó dokumentumot kíván elfogadni vagy közzétenni, annak elfogadása vagy közzététele előtt konzultál az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal, annak érdekében, hogy a dokumentum elfogadására vonatkozólag egyetértésre jussanak. E dokumentumok későbbi módosításaira ugyanezek az eljárási követelmények vonatkoznak. Mindenesetre valamennyi ilyen dokumentumnak teljes körűen összhangban kell lennie e rendelet rendelkezéseivel. Ezek a dokumentumok nem bővíthetik a Bizottságnak az intézkedések elfogadásával kapcsolatos, az Európai Bíróság értelmezése szerinti mérlegelési jogkörét.”

Módosítás 65

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 8 pont

2 cikk – 8 pont

597/2009/EK rendelet

27 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 8.   A 27. cikk (1)
  bekezdésének első albekezdése
  helyébe a következő szöveg lép: | 8.   A 27. cikk (1)
  bekezdése
  helyébe a következő szöveg lép: |
| „(1)   Azokban az esetekben, amikor
  az
  uniós gyártók,
  az
  exportőrök vagy importőrök, a termékfajták vagy az ügyletek száma nagy, a vizsgálat lefolytatását a következők szerint lehet korlátozni:” | „(1)   Azokban az esetekben, amikor
  a vizsgálatban együttműködő
  uniós gyártók, exportőrök vagy importőrök,
  illetve
  a termékfajták vagy az ügyletek száma nagy, a vizsgálat lefolytatását a következők szerint lehet korlátozni: |
| | a) | az érintett felek, a termékek vagy az ügyletek célszerűen kezelhető számát érintő mintavételek alkalmazásával, amelyek a mintavételhez való kiválasztás időpontjában a rendelkezésre álló adatok alapján statisztikailag értékelhető adatokat adnak; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

8.   A 27. cikk (1)
  bekezdésének első albekezdése
  helyébe a következő szöveg lép:

bekezdésének első albekezdése

8.   A 27. cikk (1)
  bekezdése
  helyébe a következő szöveg lép:

bekezdése

„(1)   Azokban az esetekben, amikor
  az
  uniós gyártók,
  az
  exportőrök vagy importőrök, a termékfajták vagy az ügyletek száma nagy, a vizsgálat lefolytatását a következők szerint lehet korlátozni:”

az

az

„(1)   Azokban az esetekben, amikor
  a vizsgálatban együttműködő
  uniós gyártók, exportőrök vagy importőrök,
  illetve
  a termékfajták vagy az ügyletek száma nagy, a vizsgálat lefolytatását a következők szerint lehet korlátozni:

a vizsgálatban együttműködő

illetve

a)

az érintett felek, a termékek vagy az ügyletek célszerűen kezelhető számát érintő mintavételek alkalmazásával, amelyek a mintavételhez való kiválasztás időpontjában a rendelkezésre álló adatok alapján statisztikailag értékelhető adatokat adnak; vagy

| b) | a rendelkezésre álló idő alatt célszerűen kivizsgálható lehető legnagyobb termelési, értékelési vagy exportálási reprezentatív mennyiség meghatározásával. |
| --- | --- |

b)

a rendelkezésre álló idő alatt célszerűen kivizsgálható lehető legnagyobb termelési, értékelési vagy exportálási reprezentatív mennyiség meghatározásával.

Sokféle és felaprózott, nagyrészt kkv-ból álló ipari ágazatok esetében a felek végleges kiválasztásakor lehetőség szerint figyelembe kell venni az érintett ágazaton belüli súlyukat.”

Sokféle és felaprózott, nagyrészt kkv-ból álló ipari ágazatok esetében a felek végleges kiválasztásakor lehetőség szerint figyelembe kell venni az érintett ágazaton belüli súlyukat.”

Módosítás 66

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 9 pont

2 cikk – 9 pont

597/2009/EK rendelet

29 b cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 9.
     
  A 29. cikk után a rendelet a következő cikkel egészül ki: | törölve |
| „29 b. cikk | |
| Tájékoztatás ideiglenes intézkedésekről | |
| (1)
     
  Az uniós gyártók, az importőrök és az exportőrök, ezek képviseleti szervezetei, valamint a származási ország és/vagy exportáló ország tájékoztatást kérhetnek az ideiglenes vámok tervezett kivetéséről. Ez a tájékoztatás írásban kérhető, a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. Az érintett felek számára ezt a tájékoztatást legalább két héttel az ideiglenes vámok kivetésére vonatkozóan a 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott határidő lejárta előtt kell biztosítani. | |
| E tájékoztatás az alábbiakra terjed ki: | |
| a) | a javasolt vámok kizárólag tájékoztató jellegű összefoglalása, valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9.
     
  A 29. cikk után a rendelet a következő cikkel egészül ki:

9.

A 29. cikk után a rendelet a következő cikkel egészül ki:

törölve

törölve

„29 b. cikk

„29 b. cikk

Tájékoztatás ideiglenes intézkedésekről

Tájékoztatás ideiglenes intézkedésekről

(1)
     
  Az uniós gyártók, az importőrök és az exportőrök, ezek képviseleti szervezetei, valamint a származási ország és/vagy exportáló ország tájékoztatást kérhetnek az ideiglenes vámok tervezett kivetéséről. Ez a tájékoztatás írásban kérhető, a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. Az érintett felek számára ezt a tájékoztatást legalább két héttel az ideiglenes vámok kivetésére vonatkozóan a 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott határidő lejárta előtt kell biztosítani.

(1)

Az uniós gyártók, az importőrök és az exportőrök, ezek képviseleti szervezetei, valamint a származási ország és/vagy exportáló ország tájékoztatást kérhetnek az ideiglenes vámok tervezett kivetéséről. Ez a tájékoztatás írásban kérhető, a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül. Az érintett felek számára ezt a tájékoztatást legalább két héttel az ideiglenes vámok kivetésére vonatkozóan a 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott határidő lejárta előtt kell biztosítani.

E tájékoztatás az alábbiakra terjed ki:

E tájékoztatás az alábbiakra terjed ki:

a)

a)

a javasolt vámok kizárólag tájékoztató jellegű összefoglalása, valamint

a javasolt vámok kizárólag tájékoztató jellegű összefoglalása, valamint

| b) | a támogatási különbözet és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megszüntetéséhez elegendő különbözet kiszámításának részletei, kellően figyelembe véve a 29. cikkben meghatározott titoktartási kötelezettségek betartásának szükségességét. A feleknek három munkanap áll rendelkezésükre ahhoz, hogy a számítások pontosságára vonatkozóan észrevételeket tegyenek. |
| --- | --- |

b)

b)

a támogatási különbözet és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megszüntetéséhez elegendő különbözet kiszámításának részletei, kellően figyelembe véve a 29. cikkben meghatározott titoktartási kötelezettségek betartásának szükségességét. A feleknek három munkanap áll rendelkezésükre ahhoz, hogy a számítások pontosságára vonatkozóan észrevételeket tegyenek.

a támogatási különbözet és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megszüntetéséhez elegendő különbözet kiszámításának részletei, kellően figyelembe véve a 29. cikkben meghatározott titoktartási kötelezettségek betartásának szükségességét. A feleknek három munkanap áll rendelkezésükre ahhoz, hogy a számítások pontosságára vonatkozóan észrevételeket tegyenek.

(2)
     
  Amennyiben a tervek szerint nem vetnek ki ideiglenes vámot, hanem folytatják a vizsgálatot, az érdekelt feleket két héttel az ideiglenes vámok kivetésére vonatkozóan a 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott határidő lejárta előtt tájékoztatják a vámok kivetésének mellőzéséről.”

(2)

Amennyiben a tervek szerint nem vetnek ki ideiglenes vámot, hanem folytatják a vizsgálatot, az érdekelt feleket két héttel az ideiglenes vámok kivetésére vonatkozóan a 12. cikk (1) bekezdésében meghatározott határidő lejárta előtt tájékoztatják a vámok kivetésének mellőzéséről.”

Módosítás 67

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 10 pont

2 cikk – 10 pont

597/2009/EK rendelet

31 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 10.
     
  A 31. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép: | törölve |
| „(2)
     
  Annak érdekében, hogy a hatóságok megfelelő alappal rendelkezzenek ahhoz, hogy minden álláspontot és információt figyelembe tudjanak venni annak eldöntéséhez, hogy az intézkedések bevezetése uniós érdeket szolgál-e vagy sem, az uniós gyártók, az importőrök és ezek képviseleti szervezetei, a reprezentatív felhasználók és a fogyasztói képviseleti szervezetek a szubvencióellenes vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül jelentkezhetnek és információkat szolgáltathatnak a Bizottságnak. Ezeket az információkat vagy ezek megfelelő összefoglalásait az e bekezdésben említett többi fél rendelkezésére kell bocsátani, és biztosítani kell számukra a jogot, hogy ezekre az információkra válaszolhassanak.” | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

10.
     
  A 31. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

10.

A 31. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

törölve

törölve

„(2)
     
  Annak érdekében, hogy a hatóságok megfelelő alappal rendelkezzenek ahhoz, hogy minden álláspontot és információt figyelembe tudjanak venni annak eldöntéséhez, hogy az intézkedések bevezetése uniós érdeket szolgál-e vagy sem, az uniós gyártók, az importőrök és ezek képviseleti szervezetei, a reprezentatív felhasználók és a fogyasztói képviseleti szervezetek a szubvencióellenes vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül jelentkezhetnek és információkat szolgáltathatnak a Bizottságnak. Ezeket az információkat vagy ezek megfelelő összefoglalásait az e bekezdésben említett többi fél rendelkezésére kell bocsátani, és biztosítani kell számukra a jogot, hogy ezekre az információkra válaszolhassanak.”

Módosítás 68

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 10 a pont (új)

2 cikk – 10 a pont (új)

597/2009/EK rendelet

33 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 10a.
     
  A rendelet a következő cikkel egészül ki: |
| | „33a. cikk |
| | Jelentés |
| | (1)
     
  Annak érdekében, hogy megkönnyítse a rendelet végrehajtásának az Európai Parlament és a Tanács általi ellenőrzését, a Bizottság – kellő figyelemmel a 19. cikk szerinti bizalmas információk védelmére – a piacvédelmi eszközökről szóló párbeszéd részeként évente jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé e rendelet alkalmazásáról és végrehajtásáról. A jelentés tartalmazza az ideiglenes és végleges intézkedések alkalmazásával, a vizsgálatok intézkedések nélküli lezárásával, a kötelezettségvállalásokkal, az újbóli vizsgálatokkal, a felülvizsgálatokkal és az ellenőrző látogatásokkal, valamint a rendelet végrehajtásának felülvizsgálatáért és a rendeletben foglalt kötelezettségek betartásáért felelős különböző intézmények tevékenységeivel kapcsolatos információkat. A jelentés kiterjed az Unióra irányuló piacvédelmi eszközök harmadik országok általi alkalmazására, a kiszabott intézkedések által érintett uniós ágazat helyreállására vonatkozó információkra és a kiszabott intézkedések elleni fellebbezésekre is. Ebbe beletartoznak a Bizottság Kereskedelmi Főigazgatósága meghallgató tisztviselőjének és a kkv-segélyszolgálatnak az e rendelet alkalmazására vonatkozó tevékenységei. |
| | (2)
     
  Az Európai Parlament a jelentés Bizottság általi közzétételét követő egy hónapon belül meghívhatja a Bizottságot illetékes bizottságának eseti ülésére, hogy ismertessen és magyarázzon meg a rendelet alkalmazásával kapcsolatosan felmerülő bármely kérdést. A jelentésről állásfoglalás is készülhet. |
| | (3)
     
  A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő benyújtásától számított hat hónapon belül a jelentést nyilvánosságra hozza.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

10a.
     
  A rendelet a következő cikkel egészül ki:

10a.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„33a. cikk

„33a. cikk

Jelentés

Jelentés

(1)
     
  Annak érdekében, hogy megkönnyítse a rendelet végrehajtásának az Európai Parlament és a Tanács általi ellenőrzését, a Bizottság – kellő figyelemmel a 19. cikk szerinti bizalmas információk védelmére – a piacvédelmi eszközökről szóló párbeszéd részeként évente jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé e rendelet alkalmazásáról és végrehajtásáról. A jelentés tartalmazza az ideiglenes és végleges intézkedések alkalmazásával, a vizsgálatok intézkedések nélküli lezárásával, a kötelezettségvállalásokkal, az újbóli vizsgálatokkal, a felülvizsgálatokkal és az ellenőrző látogatásokkal, valamint a rendelet végrehajtásának felülvizsgálatáért és a rendeletben foglalt kötelezettségek betartásáért felelős különböző intézmények tevékenységeivel kapcsolatos információkat. A jelentés kiterjed az Unióra irányuló piacvédelmi eszközök harmadik országok általi alkalmazására, a kiszabott intézkedések által érintett uniós ágazat helyreállására vonatkozó információkra és a kiszabott intézkedések elleni fellebbezésekre is. Ebbe beletartoznak a Bizottság Kereskedelmi Főigazgatósága meghallgató tisztviselőjének és a kkv-segélyszolgálatnak az e rendelet alkalmazására vonatkozó tevékenységei.

(1)

Annak érdekében, hogy megkönnyítse a rendelet végrehajtásának az Európai Parlament és a Tanács általi ellenőrzését, a Bizottság – kellő figyelemmel a 19. cikk szerinti bizalmas információk védelmére – a piacvédelmi eszközökről szóló párbeszéd részeként évente jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé e rendelet alkalmazásáról és végrehajtásáról. A jelentés tartalmazza az ideiglenes és végleges intézkedések alkalmazásával, a vizsgálatok intézkedések nélküli lezárásával, a kötelezettségvállalásokkal, az újbóli vizsgálatokkal, a felülvizsgálatokkal és az ellenőrző látogatásokkal, valamint a rendelet végrehajtásának felülvizsgálatáért és a rendeletben foglalt kötelezettségek betartásáért felelős különböző intézmények tevékenységeivel kapcsolatos információkat. A jelentés kiterjed az Unióra irányuló piacvédelmi eszközök harmadik országok általi alkalmazására, a kiszabott intézkedések által érintett uniós ágazat helyreállására vonatkozó információkra és a kiszabott intézkedések elleni fellebbezésekre is. Ebbe beletartoznak a Bizottság Kereskedelmi Főigazgatósága meghallgató tisztviselőjének és a kkv-segélyszolgálatnak az e rendelet alkalmazására vonatkozó tevékenységei.

(2)
     
  Az Európai Parlament a jelentés Bizottság általi közzétételét követő egy hónapon belül meghívhatja a Bizottságot illetékes bizottságának eseti ülésére, hogy ismertessen és magyarázzon meg a rendelet alkalmazásával kapcsolatosan felmerülő bármely kérdést. A jelentésről állásfoglalás is készülhet.

(2)

Az Európai Parlament a jelentés Bizottság általi közzétételét követő egy hónapon belül meghívhatja a Bizottságot illetékes bizottságának eseti ülésére, hogy ismertessen és magyarázzon meg a rendelet alkalmazásával kapcsolatosan felmerülő bármely kérdést. A jelentésről állásfoglalás is készülhet.

(3)
     
  A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő benyújtásától számított hat hónapon belül a jelentést nyilvánosságra hozza.”

(3)

A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak történő benyújtásától számított hat hónapon belül a jelentést nyilvánosságra hozza.”

Módosítás 69

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk

3 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. | Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. |
| | Az 1225/2009/EK rendelettel és az 597/2009/EK rendelettel ...-ig

   (*2)

  egységes szerkezetbe kell foglalni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az 1225/2009/EK rendelettel és az 597/2009/EK rendelettel ...-ig

   (*2)

  egységes szerkezetbe kell foglalni.

Az 1225/2009/EK rendelettel és az 597/2009/EK rendelettel ...-ig

*2

egységes szerkezetbe kell foglalni.

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0053/2014).

1

(*1)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 978/2012/EU rendelete az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről.

*1

Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 978/2012/EU rendelete az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről.

(*2)  
  Három hónappal e rendelet hatálybalépését követően.

*2

Három hónappal e rendelet hatálybalépését követően.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/297 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/297

---

P7_TA(2014)0083

A közös halászati politika szabályainak betartása ***I

Az Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0009 – C7-0019/2013 – 2013/0007(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 093/51)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0009), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0009),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0019/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0019/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. április 17-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. április 17-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0468/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0468/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 198., 2013.7.10., 71. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0007

Az Európai Parlament amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra álláspontja a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (3) egyes rendelkezéseinek végrehajtása céljából hatásköröket ruház a Bizottságra. |
| --- | --- |

(1)

az 1224/2009/EK tanácsi rendelet (3) egyes rendelkezéseinek végrehajtása céljából hatásköröket ruház a Bizottságra.

| (2) | A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében az 1224/2009/EK rendelet alapján a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. és 291. cikkével. |
| --- | --- |

(2)

A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében az 1224/2009/EK rendelet alapján a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. és 291. cikkével.

| (3) | Az 1224/2009/EK rendelet egyes rendelkezéseinek továbbfejlesztése érdekében a jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkével összhangban történő elfogadására vonatkozó hatáskört a Bizottságra indokolt ruházni az alábbiak tekintetében:






  — | a halászhajók egyes kategóriáinak mentesítése az előzetes értesítés küldésére vonatkozó kötelezettség alól,
  [Mód. 1] |
| --- | --- | --- |

(3)

Az 1224/2009/EK rendelet egyes rendelkezéseinek továbbfejlesztése érdekében a jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikkével összhangban történő elfogadására vonatkozó hatáskört a Bizottságra indokolt ruházni az alábbiak tekintetében:

—

a halászhajók egyes kategóriáinak mentesítése az előzetes értesítés küldésére vonatkozó kötelezettség alól,
  [Mód. 1]

| — | a halászhajók egyes kategóriáinak mentesítése az átrakási nyilatkozat kitöltésére és benyújtására vonatkozó kötelezettség alól, |
| --- | --- |

—

a halászhajók egyes kategóriáinak mentesítése az átrakási nyilatkozat kitöltésére és benyújtására vonatkozó kötelezettség alól,

| — | a fogások és a halászati erőkifejtés tekintetében a Bizottság részére történő tagállami adatközlés eltérő módjának és gyakoriságának elfogadása, |
| --- | --- |

—

a fogások és a halászati erőkifejtés tekintetében a Bizottság részére történő tagállami adatközlés eltérő módjának és gyakoriságának elfogadása,

| — | szabályok megállapítása arra vonatkozóan, hogy egyes feldolgozott halászati termékek esetében kötelező legyen elhelyezési tervet a fedélzeten tartani, |
| --- | --- |

—

szabályok megállapítása arra vonatkozóan, hogy egyes feldolgozott halászati termékek esetében kötelező legyen elhelyezési tervet a fedélzeten tartani,

| — | az azonnali hatályú halászati tilalmak bevezetését kiváltó fogási határértékszintek meghatározása, |
| --- | --- |

—

az azonnali hatályú halászati tilalmak bevezetését kiváltó fogási határértékszintek meghatározása,

| — | azon távolságok módosítása, amelyekkel egy adott hajónak bizonyos körülmények esetén meg kell változtatnia helyzetét, |
| --- | --- |

—

azon távolságok módosítása, amelyekkel egy adott hajónak bizonyos körülmények esetén meg kell változtatnia helyzetét,

| — | azon küszöbérték módosítása, amelyek alatt a halászati termékek mentesülnek a nyomon követhetőségre vonatkozó szabályok alól, |
| --- | --- |

—

azon küszöbérték módosítása, amelyek alatt a halászati termékek mentesülnek a nyomon követhetőségre vonatkozó szabályok alól,

| — | azon küszöbérték módosítása, amely alatt a halászati termékek mentesülnek az első értékesítésre vonatkozó szabályok alól, |
| --- | --- |

—

azon küszöbérték módosítása, amely alatt a halászati termékek mentesülnek az első értékesítésre vonatkozó szabályok alól,

| — | a halászhajók egyes kategóriáinak mentesítése azon kötelezettség alól, hogy az általuk kirakodott halászati termékekre vonatkozóan értékesítési bizonylatot nyújtsanak be, |
| --- | --- |

—

a halászhajók egyes kategóriáinak mentesítése azon kötelezettség alól, hogy az általuk kirakodott halászati termékekre vonatkozóan értékesítési bizonylatot nyújtsanak be,

| — | azon küszöbérték módosítása, amely alatt a halászati termékek esetében nem áll fenn az értékesítési bizonylat kitöltésére vonatkozó kötelezettség, |
| --- | --- |

—

azon küszöbérték módosítása, amely alatt a halászati termékek esetében nem áll fenn az értékesítési bizonylat kitöltésére vonatkozó kötelezettség,

| — | a külön ellenőrzési és vizsgálati programok hatálya alá tartozó halászatok körének meghatározása, |
| --- | --- |

—

a külön ellenőrzési és vizsgálati programok hatálya alá tartozó halászatok körének meghatározása,

| — | kísérleti projektek keretében a Bizottság részére történő tagállami adatközlés eltérő módjának és gyakoriságának elfogadása. |
| --- | --- |

—

kísérleti projektek keretében a Bizottság részére történő tagállami adatközlés eltérő módjának és gyakoriságának elfogadása.

| (4) | Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkálatok során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is
  , például a regionális tanácsadó testületekkel
  . A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megfogalmazása során biztosítania kell, hogy a vonatkozó dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(4)

Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkálatok során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is
  , például a regionális tanácsadó testületekkel
  . A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megfogalmazása során biztosítania kell, hogy a vonatkozó dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. [Mód. 2]

| 5) | Annak érdekében, hogy az 1224/2009/EK rendelet végrehajtása egységes feltételekkel történjen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 291. cikke értelmében indokolt végrehajtási hatásköröket ruházni a Bizottságra az alábbiak tekintetében:






  — | halászati jogosítványok, |
| --- | --- | --- |

5)

Annak érdekében, hogy az 1224/2009/EK rendelet végrehajtása egységes feltételekkel történjen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 291. cikke értelmében indokolt végrehajtási hatásköröket ruházni a Bizottságra az alábbiak tekintetében:

—

halászati jogosítványok,

| — | halászati engedélyek, |
| --- | --- |

—

halászati engedélyek,

| — | a halászeszközök jelölése; [Mód. 3] |
| --- | --- |

—

a halászeszközök jelölése; [Mód. 3]

| — | hajómegfigyelési rendszer, |
| --- | --- |

—

hajómegfigyelési rendszer,

| — | átváltási tényezők, amelyek segítségével a tárolt vagy feldolgozott hal tömege átváltható élőtömegre, |
| --- | --- |

—

átváltási tényezők, amelyek segítségével a tárolt vagy feldolgozott hal tömege átváltható élőtömegre,

| — | hajónaplók kitöltése és benyújtása, amennyiben ennek szabályozása nem felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján történik, |
| --- | --- |

—

hajónaplók kitöltése és benyújtása, amennyiben ennek szabályozása nem felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján történik,

| — | előzetes értesítés; [Mód. 4] |
| --- | --- |

—

előzetes értesítés; [Mód. 4]

| — | a halászati naplóval összefüggő előírások hatálya alá nem tartozó halászhajókra vonatkozó mintavételi tervek módszertana, |
| --- | --- |

—

a halászati naplóval összefüggő előírások hatálya alá nem tartozó halászhajókra vonatkozó mintavételi tervek módszertana,

| — | átrakási nyilatkozatok kitöltése és benyújtása, amennyiben ennek szabályozása nem felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján történik, |
| --- | --- |

—

átrakási nyilatkozatok kitöltése és benyújtása, amennyiben ennek szabályozása nem felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján történik,

| — | irakodási nyilatkozatok kitöltése és benyújtása, |
| --- | --- |

—

irakodási nyilatkozatok kitöltése és benyújtása,

| — | a kirakodási nyilatkozattal összefüggő előírások hatálya alá nem tartozó halászhajókra vonatkozó mintavételi tervek módszertana, |
| --- | --- |

—

a kirakodási nyilatkozattal összefüggő előírások hatálya alá nem tartozó halászhajókra vonatkozó mintavételi tervek módszertana,

| — | a fogási és erőkifejtési adatok Bizottság felé történő továbbításának formátumai, |
| --- | --- |

—

a fogási és erőkifejtési adatok Bizottság felé történő továbbításának formátumai,

| — | a Bizottság által elrendelt halászati tilalom, |
| --- | --- |

—

a Bizottság által elrendelt halászati tilalom,

| — | a Bizottság által elrendelt halászati tilalom esetén hozandó korrekciós intézkedések, |
| --- | --- |

—

a Bizottság által elrendelt halászati tilalom esetén hozandó korrekciós intézkedések,

| — | a tagállamok halászati kapacitásának ellenőrzése, |
| --- | --- |

—

a tagállamok halászati kapacitásának ellenőrzése,

| — | a hajtómotor-teljesítmény hitelesítése és a hajtómotor-teljesítmény fizikai ellenőrzése, |
| --- | --- |

—

a hajtómotor-teljesítmény hitelesítése és a hajtómotor-teljesítmény fizikai ellenőrzése,

| — | a hajtómotor-teljesítmény hitelesítését célzó mintavételi tervek módszertana, |
| --- | --- |

—

a hajtómotor-teljesítmény hitelesítését célzó mintavételi tervek módszertana,

| — | a kijelölt kikötőkben végzendő ellenőrzések terveinek Bizottság általi jóváhagyása, |
| --- | --- |

—

a kijelölt kikötőkben végzendő ellenőrzések terveinek Bizottság általi jóváhagyása,

| — | az azonnali hatályú halászati tilalmak bevezetését kiváltó fogási határértékszintek kiszámítása, |
| --- | --- |

—

az azonnali hatályú halászati tilalmak bevezetését kiváltó fogási határértékszintek kiszámítása,

| — | azonnali hatályú tilalmak, |
| --- | --- |

—

azonnali hatályú tilalmak,

| — | a szabadidős horgászatra vonatkozó mintavételi tervek kidolgozása, bejelentése és értékelése, |
| --- | --- |

—

a szabadidős horgászatra vonatkozó mintavételi tervek kidolgozása, bejelentése és értékelése,

| — | a fogyasztók tájékoztatása a halászati és akvakultúra-termékekről, |
| --- | --- |

—

a fogyasztók tájékoztatása a halászati és akvakultúra-termékekről,

| — | a mérlegelésre vonatkozó mintavételi tervek, ellenőrzési tervek és közös ellenőrzési programok Bizottság általi jóváhagyása, |
| --- | --- |

—

a mérlegelésre vonatkozó mintavételi tervek, ellenőrzési tervek és közös ellenőrzési programok Bizottság általi jóváhagyása,

| — | a mérlegelésére vonatkozó mintavételi tervek, ellenőrzési tervek és közös ellenőrzési programok módszertana, |
| --- | --- |

—

a mérlegelésére vonatkozó mintavételi tervek, ellenőrzési tervek és közös ellenőrzési programok módszertana,

| — | az értékesítési bizonylatok tartalma és formátuma, |
| --- | --- |

—

az értékesítési bizonylatok tartalma és formátuma,

| — | a felügyeleti jelentések formátuma, |
| --- | --- |

—

a felügyeleti jelentések formátuma,

| — | vizsgálati jelentések, |
| --- | --- |

—

vizsgálati jelentések,

| — | a vizsgálati és felügyeleti jelentések feltöltésére szolgáló elektronikus adatbázis, |
| --- | --- |

—

a vizsgálati és felügyeleti jelentések feltöltésére szolgáló elektronikus adatbázis,

| — | az uniós ellenőrök listájának összeállítása, |
| --- | --- |

—

az uniós ellenőrök listájának összeállítása,

| — | korrekciós intézkedésként szolgáló mennyiségek rögzítése arra az esetre, ha a kirakodás vagy az átrakás szerinti tagállamban nem indul eljárás, |
| --- | --- |

—

korrekciós intézkedésként szolgáló mennyiségek rögzítése arra az esetre, ha a kirakodás vagy az átrakás szerinti tagállamban nem indul eljárás,

| — | a súlyos jogsértésekre vonatkozó pontrendszer, amennyiben ennek szabályozása nem felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján történik, |
| --- | --- |

—

a súlyos jogsértésekre vonatkozó pontrendszer, amennyiben ennek szabályozása nem felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján történik,

| — | a külön ellenőrzési és vizsgálati programok hatálya alá tartozó halászatok, |
| --- | --- |

—

a külön ellenőrzési és vizsgálati programok hatálya alá tartozó halászatok,

| — | a közigazgatási vizsgálatok eredményeinek a Bizottsághoz történő eljuttatására szolgáló időszak meghosszabbítása, |
| --- | --- |

—

a közigazgatási vizsgálatok eredményeinek a Bizottsághoz történő eljuttatására szolgáló időszak meghosszabbítása,

| — | cselekvési terv létrehozása arra az esetre, ha a tagállamok ellenőrző rendszerében szabálytalanságokra vagy hiányosságokra derül fény, |
| --- | --- |

—

cselekvési terv létrehozása arra az esetre, ha a tagállamok ellenőrző rendszerében szabálytalanságokra vagy hiányosságokra derül fény,

| — | az uniós pénzügyi támogatás felfüggesztése és megszüntetése, |
| --- | --- |

—

az uniós pénzügyi támogatás felfüggesztése és megszüntetése,

| — | a közös halászati politika keretében megfogalmazott célkitűzések teljesítésének elmulasztása miatt bevezetett halászati tilalom, |
| --- | --- |

—

a közös halászati politika keretében megfogalmazott célkitűzések teljesítésének elmulasztása miatt bevezetett halászati tilalom,

| — | kvótalevonás, |
| --- | --- |

—

kvótalevonás,

| — | a halászati erőkifejtés csökkentése, |
| --- | --- |

—

a halászati erőkifejtés csökkentése,

| — | a közös halászati politika szabályainak be nem tartása miatt alkalmazott kvótacsökkentés, |
| --- | --- |

—

a közös halászati politika szabályainak be nem tartása miatt alkalmazott kvótacsökkentés,

| — | átmeneti intézkedések, |
| --- | --- |

—

átmeneti intézkedések,

| — | az adatellenőrző rendszer végrehajtására vonatkozó nemzeti tervek Bizottság általi jóváhagyása, |
| --- | --- |

—

az adatellenőrző rendszer végrehajtására vonatkozó nemzeti tervek Bizottság általi jóváhagyása,

| — | adatok elemzése és átvilágítása, |
| --- | --- |

—

adatok elemzése és átvilágítása,

| — | az átlátható kommunikációt biztosító közös szabványok és eljárások kidolgozása, |
| --- | --- |

—

az átlátható kommunikációt biztosító közös szabványok és eljárások kidolgozása,

| — | honlapok és webszolgáltatások működtetése, |
| --- | --- |

—

honlapok és webszolgáltatások működtetése,

| — | az e rendelet alkalmazásáról szóló tagállami jelentések tartalma és formátuma. |
| --- | --- |

—

az e rendelet alkalmazásáról szóló tagállami jelentések tartalma és formátuma.

Amennyiben szükség mutatkozik tagállami ellenőrzésre, a szóban forgó hatáskört az 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kell gyakorolni.

| (6) | A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében ki kell igazítani a rendkívüli intézkedésekre vonatkozó rendelkezést, amely előírja, hogy egyes bizottsági intézkedéseket bizonyos körülmények között a Tanácshoz kell utalni. |
| --- | --- |

(6)

A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében ki kell igazítani a rendkívüli intézkedésekre vonatkozó rendelkezést, amely előírja, hogy egyes bizottsági intézkedéseket bizonyos körülmények között a Tanácshoz kell utalni.

| (7) | A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése nyomán egyes olyan rendelkezéseket, amelyek a döntéshozatalt a Tanács kizárólagos hatáskörébe utalják, ki kell igazítani annak érdekében, hogy e rendelkezések összhangba kerüljenek a közös halászati politikára alkalmazandó új eljárásokkal. Ezért indokolt átfogalmazni az 1224/2009/EK rendelet alábbi tárgyú rendelkezéseit:






  — | a halászati korlátozás hatálya alá tartozó területek meghatározása, |
| --- | --- | --- |

(7)

A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése nyomán egyes olyan rendelkezéseket, amelyek a döntéshozatalt a Tanács kizárólagos hatáskörébe utalják, ki kell igazítani annak érdekében, hogy e rendelkezések összhangba kerüljenek a közös halászati politikára alkalmazandó új eljárásokkal. Ezért indokolt átfogalmazni az 1224/2009/EK rendelet alábbi tárgyú rendelkezéseit:

—

a halászati korlátozás hatálya alá tartozó területek meghatározása,

| — | új technológiák bevezetése, |
| --- | --- |

—

új technológiák bevezetése,

| — | egyes halászhajóknak a halászati erőkifejtésről szóló jelentések rendszerének hatálya alá vonása, |
| --- | --- |

—

egyes halászhajóknak a halászati erőkifejtésről szóló jelentések rendszerének hatálya alá vonása,

| — | valamennyi többéves terv vonatkozásában olyan fogási küszöbérték elfogadása, amely felett a kijelölt kikötőt vagy a partközeli helyet kell használni, továbbá az adatközlés gyakoriságának meghatározása, |
| --- | --- |

—

valamennyi többéves terv vonatkozásában olyan fogási küszöbérték elfogadása, amely felett a kijelölt kikötőt vagy a partközeli helyet kell használni, továbbá az adatközlés gyakoriságának meghatározása,

| — | a halászati korlátozás hatálya alá tartozó területeknek, illetve annak a napnak a megállapítása, amelytől számítva az ilyen területekkel összefüggő bizonyos ellenőrzési kötelezettségek kötelezővé válnak, |
| --- | --- |

—

a halászati korlátozás hatálya alá tartozó területeknek, illetve annak a napnak a megállapítása, amelytől számítva az ilyen területekkel összefüggő bizonyos ellenőrzési kötelezettségek kötelezővé válnak,

| — | a szabadidős horgászat külön gazdálkodási intézkedések hatálya alá történő vonása, |
| --- | --- |

—

a szabadidős horgászat külön gazdálkodási intézkedések hatálya alá történő vonása,

| — | megfigyelő ellenőrzési program létrehozása. |
| --- | --- |

—

megfigyelő ellenőrzési program létrehozása.

| (8) | Ezért az 1224/2009/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(8)

Ezért az 1224/2009/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

| (8a) | mivel e rendelet célja az 1224/2009/EK rendelet Lisszaboni Szerződéshez történő hozzáigazítása, fontos, hogy a Bizottság ez utóbbi rendelet jövőbeni felülvizsgálatakor megvizsgálja az alábbiakat:








  — | az Európai Parlamentnek a passzív és a rögzített halászeszközök közötti megkülönböztetésre vonatkozó kérését, |
| --- | --- | --- |

(8a)

mivel e rendelet célja az 1224/2009/EK rendelet Lisszaboni Szerződéshez történő hozzáigazítása, fontos, hogy a Bizottság ez utóbbi rendelet jövőbeni felülvizsgálatakor megvizsgálja az alábbiakat:

—

az Európai Parlamentnek a passzív és a rögzített halászeszközök közötti megkülönböztetésre vonatkozó kérését,

| — | hajónaplók 10 %-os rögzített tűrésszintjének relevanciáját, |
| --- | --- |

—

hajónaplók 10 %-os rögzített tűrésszintjének relevanciáját,

| — | a kikötőbe való érkezésre vonatkozó értesítés feltételeit, |
| --- | --- |

—

a kikötőbe való érkezésre vonatkozó értesítés feltételeit,

| — | a tárolási feltételektől való esetleges eltéréseket, |
| --- | --- |

—

a tárolási feltételektől való esetleges eltéréseket,

| — | a mérésekre vonatkozó korlátozások okozta adminisztratív terheket, |
| --- | --- |

—

a mérésekre vonatkozó korlátozások okozta adminisztratív terheket,

| — | a jogsértéseket meghatározó pontok megállapításának és átadásának feltételeit, valamint |
| --- | --- |

—

a jogsértéseket meghatározó pontok megállapításának és átadásának feltételeit, valamint

| — | a jogsértésekhez kapcsolódó adatok nyilvánosságra hozatalát.

  [Mód. 5] |
| --- | --- |

—

a jogsértésekhez kapcsolódó adatok nyilvánosságra hozatalát.

  [Mód. 5]

ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1224/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a 7. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „(7) | »uniós ellenőrök«: valamely tagállam, a Bizottság vagy az általa kijelölt szerv tisztviselői, akik nevét a 79. cikk szerint létrehozott lista tartalmazza;” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

a 7. pont helyébe a következő szöveg lép:

„(7)

»uniós ellenőrök«: valamely tagállam, a Bizottság vagy az általa kijelölt szerv tisztviselői, akik nevét a 79. cikk szerint létrehozott lista tartalmazza;”

| b) | a 14. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „(14) | »halászati korlátozás hatálya alá tartozó terület«: valamely tagállam joghatósága alá tartozó, kötelező erejű uniós jogi aktussal meghatározott tengeri terület, ahol a halászati tevékenységek korlátozás vagy tilalom alá esnek;” |
| --- | --- | --- |

b)

a 14. pont helyébe a következő szöveg lép:

„(14)

»halászati korlátozás hatálya alá tartozó terület«: valamely tagállam joghatósága alá tartozó, kötelező erejű uniós jogi aktussal meghatározott tengeri terület, ahol a halászati tevékenységek korlátozás vagy tilalom alá esnek;”

| 2. | A 6. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   A lobogó szerinti tagállam a halászati jogosítványt az okmány érvényességére és a benne foglalt minimuminformációkra vonatkozó részletes szabályokkal összhangban bocsátja ki, kezeli és vonja vissza. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

2.

A 6. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A lobogó szerinti tagállam a halászati jogosítványt az okmány érvényességére és a benne foglalt minimuminformációkra vonatkozó részletes szabályokkal összhangban bocsátja ki, kezeli és vonja vissza. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 3. | A 7. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   A halászati engedélyek érvényességére és a bennük foglalt minimuminformációkra vonatkozó részletes szabályokat végrehajtási aktusok útján kell megállapítani. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
  (6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a
  hajók vonatkozásában a
  halászati engedélyek kisméretű hajókra történő alkalmazására irányadó szabályokról

  meglétével kapcsolatos kötelezettségek alóli mentesítés feltételeiről
  ..”[Mód. 6] |
| --- | --- |

3.

A 7. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A halászati engedélyek érvényességére és a bennük foglalt minimuminformációkra vonatkozó részletes szabályokat végrehajtási aktusok útján kell megállapítani. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a
  hajók vonatkozásában a
  halászati engedélyek kisméretű hajókra történő alkalmazására irányadó szabályokról

  meglétével kapcsolatos kötelezettségek alóli mentesítés feltételeiről
  ..”[Mód. 6]

| 4. | A 8. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon

  végrehajtási aktusokat fogadhat
  el a hajók, a halászeszközök és a vízi járművek jelöléséről és azonosításáról az alábbiak tekintetében:






  a) | a fedélzeten tartandó okmányok; |
| --- | --- | --- |

4.

A 8. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon

  végrehajtási aktusokat fogadhat
  el a hajók, a halászeszközök és a vízi járművek jelöléséről és azonosításáról az alábbiak tekintetében:

a)

a fedélzeten tartandó okmányok;

| b) | a vízi járművek jelölésére vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

b)

a vízi járművek jelölésére vonatkozó szabályok;

| c) | a passzív halászeszközökre

  halászeszközök
  és a merevítőrudakra vonatkozó szabályok

  merevítőrudak
  ; |
| --- | --- |

c)

a passzív halászeszközökre

  halászeszközök
  és a merevítőrudakra vonatkozó szabályok

  merevítőrudak
  ;

| d) | címkék; |
| --- | --- |

d)

címkék;

| e) | bóják; |
| --- | --- |

e)

bóják;

| f) | zsinegek. |
| --- | --- |

f)

zsinegek.

Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
  ”[Mód. 7]

| 5. | A 9. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (10) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(10)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon

  végrehajtási aktusokat fogadhat
  el az alábbiakra vonatkozóan:






  a) | a műholdas nyomkövető eszközök halászhajókra történő telepítésének követelményei; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (10) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(10)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon

  végrehajtási aktusokat fogadhat
  el az alábbiakra vonatkozóan:

a)

a műholdas nyomkövető eszközök halászhajókra történő telepítésének követelményei;

| b) | a műholdas nyomkövető eszközök jellemzői; |
| --- | --- |

b)

a műholdas nyomkövető eszközök jellemzői;

| c) | a parancsnokok műholdas nyomkövető eszközökkel kapcsolatos kötelezettségei; |
| --- | --- |

c)

a parancsnokok műholdas nyomkövető eszközökkel kapcsolatos kötelezettségei;

| d) | a lobogó szerinti tagállam ellenőrző intézkedései; |
| --- | --- |

d)

a lobogó szerinti tagállam ellenőrző intézkedései;

| e) | az adattovábbítás gyakorisága; |
| --- | --- |

e)

az adattovábbítás gyakorisága;

| f) | a bizonyos területekre való belépés, illetve azok elhagyásának nyomon követése; |
| --- | --- |

f)

a bizonyos területekre való belépés, illetve azok elhagyásának nyomon követése;

| g) | az adatok parti tagállamnak való továbbítása; |
| --- | --- |

g)

az adatok parti tagállamnak való továbbítása;

| h) | a műholdas nyomkövető eszköz műszaki meghibásodása vagy üzemképtelensége esetén hozandó intézkedések; |
| --- | --- |

h)

a műholdas nyomkövető eszköz műszaki meghibásodása vagy üzemképtelensége esetén hozandó intézkedések;

| i) | az adatok beérkezésének elmaradása; |
| --- | --- |

i)

az adatok beérkezésének elmaradása;

| j) | a halászati tevékenységek nyomon követése és nyilvántartása; |
| --- | --- |

j)

a halászati tevékenységek nyomon követése és nyilvántartása;

| k) | a Bizottság adatokhoz való hozzáférése. |
| --- | --- |

k)

a Bizottság adatokhoz való hozzáférése.

Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásokkal összhangban kell elfogadni.” [Mód. 8]

| b) | a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(11)   A hajómegfigyelési rendszerhez kapcsolódó adatoknak a lobogó szerinti tagállam által a parti tagállam felé történő elektronikus küldésének formátumára vonatkozó szabályokat a Bizottság végrehajtási aktusok útján határozza meg. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

b)

a következő bekezdéssel egészül ki:

„(11)   A hajómegfigyelési rendszerhez kapcsolódó adatoknak a lobogó szerinti tagállam által a parti tagállam felé történő elektronikus küldésének formátumára vonatkozó szabályokat a Bizottság végrehajtási aktusok útján határozza meg. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 6. | A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „13. cikk
  Új technológiák
  (1)   A Szerződés alapján elfogadhatók az elektronikus nyomon követő berendezések és nyomon követhetőségi eszközök, így például a genetikai elemzés kötelező alkalmazását előíró intézkedések. Az alkalmazandó technológia értékelése érdekében a tagállamok saját kezdeményezésükre, illetve a Bizottsággal vagy az általa kijelölt szervvel együttműködve a nyomon követhetőségi eszközök, mint például a genetikai elemzés tekintetében 2013. június 1-jét megelőzően kísérleti projekteket hajtanak végre.
  (2)   A Szerződés alapján
  és az érdekelt felekkel konzultálva
  határozni lehet egyéb új halászati ellenőrzési technológiák bevezetéséről, amennyiben e technológiák költséghatékony módon javítják a közös halászati politika szabályainak betartását.”[Mód. 9] |
| --- | --- |

6.

A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„13. cikk

Új technológiák

(1)   A Szerződés alapján elfogadhatók az elektronikus nyomon követő berendezések és nyomon követhetőségi eszközök, így például a genetikai elemzés kötelező alkalmazását előíró intézkedések. Az alkalmazandó technológia értékelése érdekében a tagállamok saját kezdeményezésükre, illetve a Bizottsággal vagy az általa kijelölt szervvel együttműködve a nyomon követhetőségi eszközök, mint például a genetikai elemzés tekintetében 2013. június 1-jét megelőzően kísérleti projekteket hajtanak végre.

(2)   A Szerződés alapján
  és az érdekelt felekkel konzultálva
  határozni lehet egyéb új halászati ellenőrzési technológiák bevezetéséről, amennyiben e technológiák költséghatékony módon javítják a közös halászati politika szabályainak betartását.”[Mód. 9]

| 7. | A 14. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(7)   Az uniós halászhajók parancsnokai a tárolt vagy feldolgozott hal tömegének élőtömegre történő átváltásánál átváltási arányt alkalmaznak. A Bizottság az említett átváltási arányt végrehajtási aktusok útján állapítja meg. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- | --- |

7.

A 14. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   Az uniós halászhajók parancsnokai a tárolt vagy feldolgozott hal tömegének élőtömegre történő átváltásánál átváltási arányt alkalmaznak. A Bizottság az említett átváltási arányt végrehajtási aktusok útján állapítja meg. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| b) | a (10) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(10)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg az alábbiakra vonatkozóan:






  a) | a papíralapú halászati napló kitöltése és benyújtása; |
| --- | --- | --- |

b)

a (10) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(10)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg az alábbiakra vonatkozóan:

a)

a papíralapú halászati napló kitöltése és benyújtása;

| b) | a papíralapú halászati napló formanyomtatványa; |
| --- | --- |

b)

a papíralapú halászati napló formanyomtatványa;

| c) | a papíralapú halászati napló kitöltésére és benyújtására vonatkozó utasítások; |
| --- | --- |

c)

a papíralapú halászati napló kitöltésére és benyújtására vonatkozó utasítások;

| d) | a halászati napló benyújtására vonatkozó határidők; |
| --- | --- |

d)

a halászati napló benyújtására vonatkozó határidők;

| e) | a (3) bekezdésben meghatározott hibahatár kiszámítása. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

e)

a (3) bekezdésben meghatározott hibahatár kiszámítása. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| c) | a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(11)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a papíralapú halászati naplók adatainak a 16. cikk (3) bekezdésében és a 25. (3) bekezdésében említett halászhajók általi kitöltésére és benyújtására irányadó szabályokról.” |
| --- | --- |

c)

a következő bekezdéssel egészül ki:

„(11)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a papíralapú halászati naplók adatainak a 16. cikk (3) bekezdésében és a 25. (3) bekezdésében említett halászhajók általi kitöltésére és benyújtására irányadó szabályokról.”

| 8. | A 15. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
  „(1a)   A kizárólag akvakultúra kiaknázására használt uniós halászhajók parancsnokai mentesülnek az (1) bekezdésben foglaltak alól.” |
| --- | --- | --- |

8.

A 15. cikk a következőképpen módosul:

a)

a cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   A kizárólag akvakultúra kiaknázására használt uniós halászhajók parancsnokai mentesülnek az (1) bekezdésben foglaltak alól.”

| b) | a (9) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(9)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakra vonatkozóan:






  a) | az elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek műszaki meghibásodása vagy működésképtelensége esetén alkalmazandó rendelkezések; |
| --- | --- | --- |

b)

a (9) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(9)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakra vonatkozóan:

a)

az elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek műszaki meghibásodása vagy működésképtelensége esetén alkalmazandó rendelkezések;

| b) | az adatok beérkezésének elmaradása esetén hozandó intézkedések; |
| --- | --- |

b)

az adatok beérkezésének elmaradása esetén hozandó intézkedések;

| c) | az adatokhoz való hozzáférés és az elégtelen adathozzáférés esetén hozandó intézkedések. |
| --- | --- |

c)

az adatokhoz való hozzáférés és az elégtelen adathozzáférés esetén hozandó intézkedések.

(10)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg az alábbiakra vonatkozóan:

| a) | az uniós halászhajókra vonatkozó elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszer követelménye; |
| --- | --- |

a)

az uniós halászhajókra vonatkozó elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszer követelménye;

| b) | az uniós halászhajóról a lobogó szerinti tagállamának illetékes hatóságai felé történő adattovábbításra szolgáló formátum; |
| --- | --- |

b)

az uniós halászhajóról a lobogó szerinti tagállamának illetékes hatóságai felé történő adattovábbításra szolgáló formátum;

| c) | a hatóságok válaszüzenetei; |
| --- | --- |

c)

a hatóságok válaszüzenetei;

| d) | az elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek működési adatai; |
| --- | --- |

d)

az elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek működési adatai;

| e) | a tagállamok közötti információcsere formátuma; |
| --- | --- |

e)

a tagállamok közötti információcsere formátuma;

| f) | a tagállamok közötti adatcsere; |
| --- | --- |

f)

a tagállamok közötti adatcsere;

| g) | az egyetlen hatóság feladatai; |
| --- | --- |

g)

az egyetlen hatóság feladatai;

| h) | az adattovábbítás gyakorisága. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

h)

az adattovábbítás gyakorisága. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 9. | A 16. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott nyomon követés céljából minden tagállam meghatározza a Bizottság által a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott, a hajócsoportok, a kockázati szintek és a fogási mennyiségek becslésének meghatározására vonatkozó végrehajtási aktusokban megállapított módszertanra épülő mintavételi tervet, és azt minden évben január 31-ig benyújtja a Bizottságnak, feltüntetve a terv meghatározásához alkalmazott módszert. Lehetőleg kerülni kell a mintavételi tervek módosítását, és azoknak a releváns földrajzi területeken belül egységesnek kell lenniük.” |
| --- | --- |

9.

A 16. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott nyomon követés céljából minden tagállam meghatározza a Bizottság által a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott, a hajócsoportok, a kockázati szintek és a fogási mennyiségek becslésének meghatározására vonatkozó végrehajtási aktusokban megállapított módszertanra épülő mintavételi tervet, és azt minden évben január 31-ig benyújtja a Bizottságnak, feltüntetve a terv meghatározásához alkalmazott módszert. Lehetőleg kerülni kell a mintavételi tervek módosítását, és azoknak a releváns földrajzi területeken belül egységesnek kell lenniük.”

| 10. | A 17. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi

  végrehajtási
  aktusokat fogadjon el

  fogadhat
  , amelyek értelmében korlátozott és megújítható időszakra mentesíti a halászhajók egyes kategóriáit az (1) bekezdésben foglalt kötelezettség alól, vagy más értesítési időtartamról rendelkezik, figyelembe véve a halászati termékek típusát, valamint a halászterületek, a kirakodóhelyek és a szóban forgó hajók lajstromozási kikötői közötti távolságot.


  Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
  ”[Mód. 10] |
| --- | --- |

10.

A 17. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi

  végrehajtási
  aktusokat fogadjon el

  fogadhat
  , amelyek értelmében korlátozott és megújítható időszakra mentesíti a halászhajók egyes kategóriáit az (1) bekezdésben foglalt kötelezettség alól, vagy más értesítési időtartamról rendelkezik, figyelembe véve a halászati termékek típusát, valamint a halászterületek, a kirakodóhelyek és a szóban forgó hajók lajstromozási kikötői közötti távolságot.

Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
  ”[Mód. 10]

| 11. | A 21. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek értelmében korlátozott és megújítható időszakra mentesíti a halászhajók egyes kategóriáit az (1) bekezdésben foglalt kötelezettség alól, vagy más értesítési időtartamról rendelkezik, figyelembe véve a halászati termékek típusát, valamint a halászterületek, az átrakóhelyek és a szóban forgó hajók lajstromozási kikötői közötti távolságot.” |
| --- | --- | --- |

11.

A 21. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek értelmében korlátozott és megújítható időszakra mentesíti a halászhajók egyes kategóriáit az (1) bekezdésben foglalt kötelezettség alól, vagy más értesítési időtartamról rendelkezik, figyelembe véve a halászati termékek típusát, valamint a halászterületek, az átrakóhelyek és a szóban forgó hajók lajstromozási kikötői közötti távolságot.”

| b) | a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(7)   Az alábbiakra vonatkozó részletes szabályokat végrehajtási aktusok útján kell meghatározni:






  a) | a papíralapú átrakási nyilatkozat kitöltése és benyújtása; |
| --- | --- | --- |

b)

a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   Az alábbiakra vonatkozó részletes szabályokat végrehajtási aktusok útján kell meghatározni:

a)

a papíralapú átrakási nyilatkozat kitöltése és benyújtása;

| b) | a papíralapú átrakási nyilatkozat formanyomtatványa; |
| --- | --- |

b)

a papíralapú átrakási nyilatkozat formanyomtatványa;

| c) | a papíralapú átrakási nyilatkozat kitöltésére és benyújtására vonatkozó utasítások; |
| --- | --- |

c)

a papíralapú átrakási nyilatkozat kitöltésére és benyújtására vonatkozó utasítások;

| d) | a papíralapú átrakási nyilatkozat benyújtására vonatkozó határidők; |
| --- | --- |

d)

a papíralapú átrakási nyilatkozat benyújtására vonatkozó határidők;

| e) | a papíralapú átrakási nyilatkozat átadása; |
| --- | --- |

e)

a papíralapú átrakási nyilatkozat átadása;

| f) | a (3) bekezdésben meghatározott hibahatár kiszámítása. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

f)

a (3) bekezdésben meghatározott hibahatár kiszámítása. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 12. | A 22. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:
  „(1a)   A kizárólag akvakultúra kiaknázására használt uniós halászhajók parancsnokai mentesülnek az (1) bekezdésben foglaltak alól.” |
| --- | --- | --- |

12.

A 22. cikk a következőképpen módosul:

a)

a cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   A kizárólag akvakultúra kiaknázására használt uniós halászhajók parancsnokai mentesülnek az (1) bekezdésben foglaltak alól.”

| b) | a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(7)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakra vonatkozóan:






  a) | az elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek műszaki meghibásodása vagy működésképtelensége esetén alkalmazandó rendelkezések; |
| --- | --- | --- |

b)

a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakra vonatkozóan:

a)

az elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek műszaki meghibásodása vagy működésképtelensége esetén alkalmazandó rendelkezések;

| b) | az adatok beérkezésének elmaradása esetén hozandó intézkedések; |
| --- | --- |

b)

az adatok beérkezésének elmaradása esetén hozandó intézkedések;

| c) | az adatokhoz való hozzáférés és az elégtelen adathozzáférés esetén hozandó intézkedések.” |
| --- | --- |

c)

az adatokhoz való hozzáférés és az elégtelen adathozzáférés esetén hozandó intézkedések.”

| c) | a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(8)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján szabályokat állapít meg az alábbiakra vonatkozóan:






  a) | az uniós halászhajókra vonatkozó elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszer követelménye; |
| --- | --- | --- |

c)

a következő bekezdéssel egészül ki:

„(8)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján szabályokat állapít meg az alábbiakra vonatkozóan:

a)

az uniós halászhajókra vonatkozó elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszer követelménye;

| b) | az uniós halászhajóról a lobogó szerinti tagállamának illetékes hatóságai felé történő adattovábbításra szolgáló formátum; |
| --- | --- |

b)

az uniós halászhajóról a lobogó szerinti tagállamának illetékes hatóságai felé történő adattovábbításra szolgáló formátum;

| c) | válaszüzenetek; |
| --- | --- |

c)

válaszüzenetek;

| d) | az elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek működési adatai; |
| --- | --- |

d)

az elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek működési adatai;

| e) | a tagállamok közötti információcsere formátuma; |
| --- | --- |

e)

a tagállamok közötti információcsere formátuma;

| f) | a tagállamok közötti adatcsere; |
| --- | --- |

f)

a tagállamok közötti adatcsere;

| g) | az egyetlen hatóság feladatai. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

g)

az egyetlen hatóság feladatai. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 13. | A 23. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg az alábbiakra vonatkozóan:






  a) | a papíralapú kirakodási nyilatkozat kitöltése; |
| --- | --- | --- |

13.

A 23. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg az alábbiakra vonatkozóan:

a)

a papíralapú kirakodási nyilatkozat kitöltése;

| b) | a papíralapú kirakodási nyilatkozat formanyomtatványa; |
| --- | --- |

b)

a papíralapú kirakodási nyilatkozat formanyomtatványa;

| c) | a papíralapú kirakodási nyilatkozat kitöltésére és benyújtására vonatkozó utasítások; |
| --- | --- |

c)

a papíralapú kirakodási nyilatkozat kitöltésére és benyújtására vonatkozó utasítások;

| d) | a kirakodási nyilatkozat benyújtására vonatkozó határidők; |
| --- | --- |

d)

a kirakodási nyilatkozat benyújtására vonatkozó határidők;

| e) | a két vagy több uniós halászhajót érintő halászati műveletek. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

e)

a két vagy több uniós halászhajót érintő halászati műveletek. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 14. | A 24. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(1a)   A kizárólag akvakultúra kiaknázására használt uniós halászhajók parancsnokai mentesülnek az (1) bekezdésben foglaltak alól.” |
| --- | --- | --- |

14.

A 24. cikk a következőképpen módosul:

a)

a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   A kizárólag akvakultúra kiaknázására használt uniós halászhajók parancsnokai mentesülnek az (1) bekezdésben foglaltak alól.”

| b) | a (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(8)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló

  végrehajtási

  jogi aktusokat

  fogadhat el

  az alábbiakra vonatkozóan:






  a) | az elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek műszaki meghibásodása vagy működésképtelensége esetén alkalmazandó rendelkezések; |
| --- | --- | --- |

b)

a (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(8)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló

  végrehajtási

  jogi aktusokat

  fogadhat el

  az alábbiakra vonatkozóan:

a)

az elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek műszaki meghibásodása vagy működésképtelensége esetén alkalmazandó rendelkezések;

| b) | az adatok beérkezésének elmaradása esetén hozandó intézkedések; |
| --- | --- |

b)

az adatok beérkezésének elmaradása esetén hozandó intézkedések;

| c) | az adatokhoz való hozzáférés és az elégtelen adathozzáférés esetén hozandó intézkedések. |
| --- | --- |

c)

az adatokhoz való hozzáférés és az elégtelen adathozzáférés esetén hozandó intézkedések.

Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”
  ” [Mód. 11]

| c) | a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(9)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján szabályokat állapít meg az alábbiakra vonatkozóan:






  a) | az uniós halászhajókra vonatkozó elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszer követelménye; |
| --- | --- | --- |

c)

a következő bekezdéssel egészül ki:

„(9)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján szabályokat állapít meg az alábbiakra vonatkozóan:

a)

az uniós halászhajókra vonatkozó elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszer követelménye;

| b) | az uniós halászhajóról a lobogó szerinti tagállamának illetékes hatóságai felé történő adattovábbításra szolgáló formátum; |
| --- | --- |

b)

az uniós halászhajóról a lobogó szerinti tagállamának illetékes hatóságai felé történő adattovábbításra szolgáló formátum;

| c) | válaszüzenetek; |
| --- | --- |

c)

válaszüzenetek;

| d) | az elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek működési adatai; |
| --- | --- |

d)

az elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek működési adatai;

| e) | a tagállamok közötti információcsere formátuma; |
| --- | --- |

e)

a tagállamok közötti információcsere formátuma;

| f) | a tagállamok közötti adatcsere; |
| --- | --- |

f)

a tagállamok közötti adatcsere;

| g) | az egyetlen hatóság feladatai. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

g)

az egyetlen hatóság feladatai. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 15. | A 25. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott nyomon követés céljából minden tagállam meghatározza a Bizottság által a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási aktusokban megállapított, a hajócsoportok, a kockázati szintek és a fogási mennyiségek becslésének meghatározására vonatkozó módszertanra épülő mintavételi tervet, és azt minden évben január 31-ig benyújtja a Bizottságnak, feltüntetve a terv meghatározásához alkalmazott módszert. Lehetőleg kerülni kell a mintavételi tervek módosítását, és azoknak a releváns földrajzi területeken belül egységesnek kell lenniük.” |
| --- | --- |

15.

A 25. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott nyomon követés céljából minden tagállam meghatározza a Bizottság által a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási aktusokban megállapított, a hajócsoportok, a kockázati szintek és a fogási mennyiségek becslésének meghatározására vonatkozó módszertanra épülő mintavételi tervet, és azt minden évben január 31-ig benyújtja a Bizottságnak, feltüntetve a terv meghatározásához alkalmazott módszert. Lehetőleg kerülni kell a mintavételi tervek módosítását, és azoknak a releváns földrajzi területeken belül egységesnek kell lenniük.”

| 16. | A 28. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Amennyiben a Szerződés értelmében ilyen döntés születik, az olyan uniós halászhajók esetében, amelyek nem rendelkeznek a 9. cikkben említett, működő hajómegfigyelési rendszerrel, illetve nem továbbítják elektronikusan a halászati napló adatait a 15. cikkben említettek szerint, és a halászati erőkifejtési rendszer hatálya alá tartoznak, a hajó parancsnoka a címzett által megfelelően rögzített telex-, telefax- vagy telefonüzenetben vagy e-mailben, vagy az uniós előírások alapján jóváhagyott rádióállomáson keresztül rádióüzenetben – halászati erőkifejtésről szóló jelentés formájában – továbbítja a lobogó szerinti tagállam és adott esetben a parti tagállam illetékes hatóságainak a következő adatokat, közvetlenül az említett halászati erőkifejtési rendszer hatálya alá tartozó földrajzi területre történő belépés és az onnan történő kilépés előtt:” |
| --- | --- | --- |

16.

A 28. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Amennyiben a Szerződés értelmében ilyen döntés születik, az olyan uniós halászhajók esetében, amelyek nem rendelkeznek a 9. cikkben említett, működő hajómegfigyelési rendszerrel, illetve nem továbbítják elektronikusan a halászati napló adatait a 15. cikkben említettek szerint, és a halászati erőkifejtési rendszer hatálya alá tartoznak, a hajó parancsnoka a címzett által megfelelően rögzített telex-, telefax- vagy telefonüzenetben vagy e-mailben, vagy az uniós előírások alapján jóváhagyott rádióállomáson keresztül rádióüzenetben – halászati erőkifejtésről szóló jelentés formájában – továbbítja a lobogó szerinti tagállam és adott esetben a parti tagállam illetékes hatóságainak a következő adatokat, közvetlenül az említett halászati erőkifejtési rendszer hatálya alá tartozó földrajzi területre történő belépés és az onnan történő kilépés előtt:”

| b) | a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapíthat meg a halászati erőkifejtésről szóló jelentés továbbítására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

b)

a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapíthat meg a halászati erőkifejtésről szóló jelentés továbbítására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 17. | Az 32. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

17.

Az 32. cikket el kell hagyni.

| 18. | A 33. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(7)   A XII. cím sérelme nélkül, a tagállamok a Bizottsággal és az általa kijelölt szervvel 2011. június 30-ig kísérleti projekteket végezhetnek a tagállamok által e rendeletnek megfelelően rögzített és érvényesített adatokhoz történő valós idejű távoli hozzáférést illetően. Az adathozzáférés formáját és az azzal kapcsolatos eljárásokat meg kell vizsgálni és tesztelni kell. Amennyiben a tagállamoknak szándékában áll kísérleti projekteket végezni, erről 2011. január 1-jét megelőzően tájékoztatják a Bizottságot. 2012. január 1-jétől kezdődően a Szerződés alapján határozni lehet a Bizottság részére történő tagállami adatközlés eltérő módjáról és gyakoriságáról.” |
| --- | --- | --- |

18.

A 33. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   A XII. cím sérelme nélkül, a tagállamok a Bizottsággal és az általa kijelölt szervvel 2011. június 30-ig kísérleti projekteket végezhetnek a tagállamok által e rendeletnek megfelelően rögzített és érvényesített adatokhoz történő valós idejű távoli hozzáférést illetően. Az adathozzáférés formáját és az azzal kapcsolatos eljárásokat meg kell vizsgálni és tesztelni kell. Amennyiben a tagállamoknak szándékában áll kísérleti projekteket végezni, erről 2011. január 1-jét megelőzően tájékoztatják a Bizottságot. 2012. január 1-jétől kezdődően a Szerződés alapján határozni lehet a Bizottság részére történő tagállami adatközlés eltérő módjáról és gyakoriságáról.”

| b) | a (10) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(10)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján meghatározhatja az e cikkben említett adatok továbbításának formáját. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

b)

a (10) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(10)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján meghatározhatja az e cikkben említett adatok továbbításának formáját. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 19. | A 36. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Ha a 35. cikk szerinti információk vagy a saját kezdeményezése alapján a Bizottság megállapítja, hogy az Unió, valamely tagállam vagy tagállamok valamely csoportja rendelkezésére álló halászati lehetőségek kimerültek, arról a Bizottság tájékoztatja az érintett tagállamokat, és végrehajtási aktusok útján megtiltja a halászati tevékenységeket az érintett területre, halászeszközre, állományra, állománycsoportra vagy a konkrét halászati tevékenységekben érintett flottára vonatkozóan.” |
| --- | --- |

19.

A 36. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Ha a 35. cikk szerinti információk vagy a saját kezdeményezése alapján a Bizottság megállapítja, hogy az Unió, valamely tagállam vagy tagállamok valamely csoportja rendelkezésére álló halászati lehetőségek kimerültek, arról a Bizottság tájékoztatja az érintett tagállamokat, és végrehajtási aktusok útján megtiltja a halászati tevékenységeket az érintett területre, halászeszközre, állományra, állománycsoportra vagy a konkrét halászati tevékenységekben érintett flottára vonatkozóan.”

| 20. | A 37. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Ha valamely tagállamnak a kvóta kimerítése előtt megtiltott halászattal elszenvedett kára még nem szűnt meg, a Bizottság végrehajtási aktusok útján intézkedéseket fogad el azzal a céllal, hogy az okozott kárt megfelelő módon orvosolják. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. Ezek az intézkedések levonásokat is jelenthetnek a túlzott mértékű halászatot folytató tagállamok halászati lehetőségéből, az így levont mennyiségeket pedig megfelelő módon el kell osztani azok között a tagállamok között, amelyek halászati tevékenysége a kvótájuk kimerítése előtt lett megtiltva.” |
| --- | --- | --- |

20.

A 37. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Ha valamely tagállamnak a kvóta kimerítése előtt megtiltott halászattal elszenvedett kára még nem szűnt meg, a Bizottság végrehajtási aktusok útján intézkedéseket fogad el azzal a céllal, hogy az okozott kárt megfelelő módon orvosolják. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. Ezek az intézkedések levonásokat is jelenthetnek a túlzott mértékű halászatot folytató tagállamok halászati lehetőségéből, az így levont mennyiségeket pedig megfelelő módon el kell osztani azok között a tagállamok között, amelyek halászati tevékenysége a kvótájuk kimerítése előtt lett megtiltva.”

| b) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg az elszenvedett kár bejelentésére, a kárt elszenvedő tagállamok és az elszenvedett kár összegének megállapítására, a túlzott mértékű halászatot folytató tagállamok és a halászati lehetőségeken túli fogások mennyiségének megállapítására, a túlzott mértékű halászatot folytató tagállamok halászati lehetőségeiből a halászati lehetőségeken felül fogott mennyiséggel arányosan levonandó mennyiségekre, a kárt szenvedő tagállam halászati lehetőségeihez az elszenvedett kárral arányosan hozzáadandó mennyiségekre, a hozzáadás vagy levonás hatálybalépésének időpontjára, valamint adott esetben az okozott kár orvoslásához szükséges bármilyen más intézkedésre vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg az elszenvedett kár bejelentésére, a kárt elszenvedő tagállamok és az elszenvedett kár összegének megállapítására, a túlzott mértékű halászatot folytató tagállamok és a halászati lehetőségeken túli fogások mennyiségének megállapítására, a túlzott mértékű halászatot folytató tagállamok halászati lehetőségeiből a halászati lehetőségeken felül fogott mennyiséggel arányosan levonandó mennyiségekre, a kárt szenvedő tagállam halászati lehetőségeihez az elszenvedett kárral arányosan hozzáadandó mennyiségekre, a hozzáadás vagy levonás hatálybalépésének időpontjára, valamint adott esetben az okozott kár orvoslásához szükséges bármilyen más intézkedésre vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 21. | A 38. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat fogadhat el e cikknek az alábbiak tekintetében történő alkalmazására vonatkozóan:






  a) | a halászhajók lajstromozása; |
| --- | --- | --- |

21.

A 38. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat fogadhat el e cikknek az alábbiak tekintetében történő alkalmazására vonatkozóan:

a)

a halászhajók lajstromozása;

| b) | a halászhajók motorteljesítményének ellenőrzése; |
| --- | --- |

b)

a halászhajók motorteljesítményének ellenőrzése;

| c) | a halászhajók tonnatartalmának ellenőrzése; |
| --- | --- |

c)

a halászhajók tonnatartalmának ellenőrzése;

| d) | a halászeszközök típusának, számának és jellemzőinek ellenőrzése. |
| --- | --- |

d)

a halászeszközök típusának, számának és jellemzőinek ellenőrzése.

Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 22. | A 40. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(6)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg a hajtómotor-teljesítmény hitelesítésére és fizikai ellenőrzésére vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

22.

A 40. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg a hajtómotor-teljesítmény hitelesítésére és fizikai ellenőrzésére vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 23. | A 41. cikk (1) bekezdésének bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok kockázatelemzést követően ellenőrzik az arra vonatkozó adatokat, hogy a motorteljesítmény megfelel-e mindazoknak az információknak, amelyek a hajó műszaki jellemzőiről a közigazgatás rendelkezésére állnak. Az adatok ellenőrzése a Bizottság által a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási aktusok útján megállapított, a magas kockázati kritériumokra, a véletlenszerű minták méretére és az ellenőrzendő műszaki dokumentumokra vonatkozó módszertanra épülő mintavételi terv alapján történik. A tagállamok különösen az alábbiakban szereplő információkat ellenőrzik:” |
| --- | --- |

23.

A 41. cikk (1) bekezdésének bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok kockázatelemzést követően ellenőrzik az arra vonatkozó adatokat, hogy a motorteljesítmény megfelel-e mindazoknak az információknak, amelyek a hajó műszaki jellemzőiről a közigazgatás rendelkezésére állnak. Az adatok ellenőrzése a Bizottság által a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási aktusok útján megállapított, a magas kockázati kritériumokra, a véletlenszerű minták méretére és az ellenőrzendő műszaki dokumentumokra vonatkozó módszertanra épülő mintavételi terv alapján történik. A tagállamok különösen az alábbiakban szereplő információkat ellenőrzik:”

| 24. | A 43. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A többéves tervnek a Szerződés értelmében történő elfogadásakor határozni lehet a többéves terv hatálya alá tartozó fajok élőtömegére alkalmazandó küszöbről is, amely felett a halászhajóknak a fogást egy kijelölt kikötőben vagy egy parthoz közeli helyen kell kirakodniuk.” |
| --- | --- | --- |

24.

A 43. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A többéves tervnek a Szerződés értelmében történő elfogadásakor határozni lehet a többéves terv hatálya alá tartozó fajok élőtömegére alkalmazandó küszöbről is, amely felett a halászhajóknak a fogást egy kijelölt kikötőben vagy egy parthoz közeli helyen kell kirakodniuk.”

| b) | a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(7)   A tagállamok mentesülnek az (5) bekezdés c) pontja alól, amennyiben a 46. cikkel összhangban elfogadott nemzeti ellenőrzési cselekvési program tartalmaz egy tervet arra vonatkozóan, hogy miként lehet a kijelölt kikötőkben ellenőrzéseket végezni, az illetékes hatóságok által ugyanolyan szintű ellenőrzést biztosítva. A terv akkor minősül megfelelőnek, ha azt a Bizottság a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási aktusok révén jóváhagyja.” |
| --- | --- |

b)

a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   A tagállamok mentesülnek az (5) bekezdés c) pontja alól, amennyiben a 46. cikkel összhangban elfogadott nemzeti ellenőrzési cselekvési program tartalmaz egy tervet arra vonatkozóan, hogy miként lehet a kijelölt kikötőkben ellenőrzéseket végezni, az illetékes hatóságok által ugyanolyan szintű ellenőrzést biztosítva. A terv akkor minősül megfelelőnek, ha azt a Bizottság a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási aktusok révén jóváhagyja.”

| 25. | A 45. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az alkalmazandó küszöbértéket és az (1) bekezdésben meghatározott adatok közlésének gyakoriságát minden többéves tervben meg kell állapítani a Szerződésben foglaltaknak megfelelően.” |
| --- | --- |

25.

A 45. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az alkalmazandó küszöbértéket és az (1) bekezdésben meghatározott adatok közlésének gyakoriságát minden többéves tervben meg kell állapítani a Szerződésben foglaltaknak megfelelően.”

| 26. | A 49. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A 44. cikk sérelme nélkül a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a feldolgozott termékekre vonatkozó, az egyes fajoknak a rakodótéren belüli helyét feltüntető elhelyezési terv fedélzeten tartására vonatkozó szabályokról.” |
| --- | --- |

26.

A 49. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A 44. cikk sérelme nélkül a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a feldolgozott termékekre vonatkozó, az egyes fajoknak a rakodótéren belüli helyét feltüntető elhelyezési terv fedélzeten tartására vonatkozó szabályokról.”

| 27. | Az 50. cikk (1) és (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Azokban a halászati övezetekben, ahol a Szerződésben foglaltaknak megfelelően halászati korlátozás hatálya alá tartozó területeket határoztak meg, az uniós halászhajók és a harmadik országbeli halászhajók halászati tevékenységeit a parti tagállam halászati felügyelő központja ellenőrzi, amely rendelkezik a halászati korlátozás hatálya alá tartozó területeken a járművek belépését, áthaladását és kilépését észlelő és rögzítő rendszerrel.
  (2)   Az (1) bekezdésen túlmenően – a Szerződésben foglaltaknak megfelelően – meg kell határozni azt az időpontot, amelytől kezdve a halászhajóknak olyan rendszert kell működtetniük a fedélzetükön, amely figyelmezteti a hajó parancsnokát a halászati korlátozás hatálya alá tartozó területekre történt belépésre és kilépésre.” |
| --- | --- |

27.

Az 50. cikk (1) és (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Azokban a halászati övezetekben, ahol a Szerződésben foglaltaknak megfelelően halászati korlátozás hatálya alá tartozó területeket határoztak meg, az uniós halászhajók és a harmadik országbeli halászhajók halászati tevékenységeit a parti tagállam halászati felügyelő központja ellenőrzi, amely rendelkezik a halászati korlátozás hatálya alá tartozó területeken a járművek belépését, áthaladását és kilépését észlelő és rögzítő rendszerrel.

(2)   Az (1) bekezdésen túlmenően – a Szerződésben foglaltaknak megfelelően – meg kell határozni azt az időpontot, amelytől kezdve a halászhajóknak olyan rendszert kell működtetniük a fedélzetükön, amely figyelmezteti a hajó parancsnokát a halászati korlátozás hatálya alá tartozó területekre történt belépésre és kilépésre.”

| 28. | Az 51. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az adott fajra vagy fajcsoportra vonatkozó fogási határértékszint elérésekor az érintett halászatra és területre vonatkozóan – e szakasz rendelkezéseivel összhangban – ideiglenes halászati tilalmat kell bevezetni. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az olyan fajok vagy fajcsoportok megállapítására, amelyekre a fogási határértékszint vonatkozik, figyelembe véve az adott területek és vagy halászatok esetében a fogás fajok és/vagy hosszúság szerinti összetételét.” |
| --- | --- | --- |

28.

Az 51. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az adott fajra vagy fajcsoportra vonatkozó fogási határértékszint elérésekor az érintett halászatra és területre vonatkozóan – e szakasz rendelkezéseivel összhangban – ideiglenes halászati tilalmat kell bevezetni. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az olyan fajok vagy fajcsoportok megállapítására, amelyekre a fogási határértékszint vonatkozik, figyelembe véve az adott területek és vagy halászatok esetében a fogás fajok és/vagy hosszúság szerinti összetételét.”

| b) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A fogási határértékszintet a Bizottság által a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási aktusok útján megállapított, a fogási határértékszint elérésével fenyegető területek meghatározására és a határértékszint elérésének ellenőrzésére szolgáló mintavételi módszerrel, az adott faj vagy fajcsoport százalékának vagy tömegének az érintett hal adott fogással kifogott teljes mennyiségéhez viszonyított százalékos arányában vagy súlyában kell kiszámítani.” |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A fogási határértékszintet a Bizottság által a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási aktusok útján megállapított, a fogási határértékszint elérésével fenyegető területek meghatározására és a határértékszint elérésének ellenőrzésére szolgáló mintavételi módszerrel, az adott faj vagy fajcsoport százalékának vagy tömegének az érintett hal adott fogással kifogott teljes mennyiségéhez viszonyított százalékos arányában vagy súlyában kell kiszámítani.”

| c) | a (3) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

c)

a (3) bekezdést el kell hagyni.

| 29. | a következő cikkel egészül ki:
  „51a. cikk
  Részletes végrehajtási szabályok
  A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapíthat meg az azonnali hatályú halászati tilalmak által érintett területekre, a halászati tilalmakra és az azonnali hatályú halászati tilalmakra vonatkozó információkra vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

29.

a következő cikkel egészül ki:

„51a. cikk

Részletes végrehajtási szabályok

A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapíthat meg az azonnali hatályú halászati tilalmak által érintett területekre, a halászati tilalmakra és az azonnali hatályú halászati tilalmakra vonatkozó információkra vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 30. | Az 52. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Ha a kifogott hal mennyisége két egymást követő fogásban meghaladja a fogási határértékszintet, a halászat folytatása előtt a halászhajó az előző fogás helyéhez képest meghatározott távolságra áthelyezi halászterületét, és erről haladéktalanul tájékoztatja a parti tagállam illetékes hatóságait.
  (2)   Az (1) bekezdésben említett távolság alapesetben legalább öt tengeri mérföld, illetve a 12 méter teljes hosszúságúnál kisebb halászhajók esetében legalább két tengeri mérföld.
  (3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  – saját kezdeményezésére vagy az érintett tagállam kérésére –
  a 119a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) és (2) bekezdésben említett távolságok módosítását érintően, figyelembe véve az alábbi tényezőket:[Mód. 12]







  — | rendelkezésre álló tudományos szakvélemények |
| --- | --- | --- |

30.

Az 52. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Ha a kifogott hal mennyisége két egymást követő fogásban meghaladja a fogási határértékszintet, a halászat folytatása előtt a halászhajó az előző fogás helyéhez képest meghatározott távolságra áthelyezi halászterületét, és erről haladéktalanul tájékoztatja a parti tagállam illetékes hatóságait.

(2)   Az (1) bekezdésben említett távolság alapesetben legalább öt tengeri mérföld, illetve a 12 méter teljes hosszúságúnál kisebb halászhajók esetében legalább két tengeri mérföld.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
  – saját kezdeményezésére vagy az érintett tagállam kérésére –
  a 119a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az (1) és (2) bekezdésben említett távolságok módosítását érintően, figyelembe véve az alábbi tényezőket:[Mód. 12]

—

rendelkezésre álló tudományos szakvélemények

| — | és az azon területekre vonatkozó vizsgálati jelentések következtetései, amelyek tekintetében fogási határértékszinteket állapítottak meg.” |
| --- | --- |

—

és az azon területekre vonatkozó vizsgálati jelentések következtetései, amelyek tekintetében fogási határértékszinteket állapítottak meg.”

| 31. | Az 54. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A fogási határértékszint elérését igazoló információ alapján a Bizottság az adott terület tekintetében – végrehajtási aktusok útján – ideiglenes halászati tilalom bevezetéséről határozhat, amennyiben a parti tagállam azt nem rendelte el.” |
| --- | --- |

31.

Az 54. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A fogási határértékszint elérését igazoló információ alapján a Bizottság az adott terület tekintetében – végrehajtási aktusok útján – ideiglenes halászati tilalom bevezetéséről határozhat, amennyiben a parti tagállam azt nem rendelte el.”

| 32. | Az 55. cikk (4) és (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Amennyiben

  A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) értékeli
  a (3) bekezdésben említett szabadidős horgászat biológiai hatásainak tudományos értékelése alapján

  hatásait
  .
  Amennyiben
  egy meghatározott szabadidős horgászat által gyakorolt hatás jelentősnek minősül, a Szerződésnek megfelelően különleges irányítási intézkedések vezethetők be, mint például a halászati engedély vagy a fogásra vonatkozó nyilatkozat. [Mód. 13]

  (5)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg a (3) bekezdésben említett mintavételi tervek kidolgozására és a mintavételi tervek bejelentésére és értékelésére vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

32.

Az 55. cikk (4) és (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Amennyiben

  A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) értékeli
  a (3) bekezdésben említett szabadidős horgászat biológiai hatásainak tudományos értékelése alapján

  hatásait
  .
  Amennyiben
  egy meghatározott szabadidős horgászat által gyakorolt hatás jelentősnek minősül, a Szerződésnek megfelelően különleges irányítási intézkedések vezethetők be, mint például a halászati engedély vagy a fogásra vonatkozó nyilatkozat. [Mód. 13]

(5)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg a (3) bekezdésben említett mintavételi tervek kidolgozására és a mintavételi tervek bejelentésére és értékelésére vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 33. | Az 58. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(7a)   Az (5) bekezdés a)–f) pontjában felsorolt tájékoztatási követelmények nem vonatkoznak az alábbiakra:






  a) | az 1005/2008/EK rendelet 12. cikkének (5) bekezdésével összhangban a fogási tanúsítvány végrehajtásának hatálya alól kizárt, importált halászati és akvakultúra-termékekre; |
| --- | --- | --- | --- |

33.

Az 58. cikk a következőképpen módosul:

a)

a következő bekezdéssel egészül ki:

„(7a)   Az (5) bekezdés a)–f) pontjában felsorolt tájékoztatási követelmények nem vonatkoznak az alábbiakra:

a)

az 1005/2008/EK rendelet 12. cikkének (5) bekezdésével összhangban a fogási tanúsítvány végrehajtásának hatálya alól kizárt, importált halászati és akvakultúra-termékekre;

| b) | az édesvízben kifogott vagy tenyésztett halászati és akvakultúra-termékekre; |
| --- | --- |

b)

az édesvízben kifogott vagy tenyésztett halászati és akvakultúra-termékekre;

| c) | a díszhalakra, a rákfélékre és a puhatestűekre. |
| --- | --- |

c)

a díszhalakra, a rákfélékre és a puhatestűekre.

(7b)   Az (5) bekezdés a)–h) pontjában felsorolt tájékoztatási követelmények nem vonatkoznak a Kombinált Nómenklatúra 1604 és 1605 vámtarifaszáma alá tartozó halászati és akvakultúra-termékekre.”

| b) | a (8) és (9) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(8)   A tagállamok a halászhajókról közvetlenül a fogyasztóknak eladott termékek kis mennyiségeit mentesíthetik az e cikkben foglalt követelmények alól, amennyiben azok értéke nem halad meg egy bizonyos értéket.
  (9)   A (8) bekezdésben említett összeg alapesetben nem haladhatja meg a napi 50 EUR-t.
  (10)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakra vonatkozóan:






  a) | azon halászati és akvakultúra-termékek meghatározása, amelyekre e cikk rendelkezései alkalmazandók; |
| --- | --- | --- |

b)

a (8) és (9) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(8)   A tagállamok a halászhajókról közvetlenül a fogyasztóknak eladott termékek kis mennyiségeit mentesíthetik az e cikkben foglalt követelmények alól, amennyiben azok értéke nem halad meg egy bizonyos értéket.

(9)   A (8) bekezdésben említett összeg alapesetben nem haladhatja meg a napi 50 EUR-t.

(10)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakra vonatkozóan:

a)

azon halászati és akvakultúra-termékek meghatározása, amelyekre e cikk rendelkezései alkalmazandók;

| b) | az információk fizikai elhelyezése a halászati és akvakultúra-termékeken; |
| --- | --- |

b)

az információk fizikai elhelyezése a halászati és akvakultúra-termékeken;

| c) | tagállamok közötti együttműködés a tételeken feltüntetett vagy azt kísérő információkhoz való hozzáférés tekintetében; |
| --- | --- |

c)

tagállamok közötti együttműködés a tételeken feltüntetett vagy azt kísérő információkhoz való hozzáférés tekintetében;

| d) | azon halászati és akvakultúra-termékek meghatározása, amelyekre e cikk egyes rendelkezései nem alkalmazandók; |
| --- | --- |

d)

azon halászati és akvakultúra-termékek meghatározása, amelyekre e cikk egyes rendelkezései nem alkalmazandók;

| e) | a releváns földrajzi területre vonatkozó információk; |
| --- | --- |

e)

a releváns földrajzi területre vonatkozó információk;

| f) | a (9) bekezdésben meghatározott összeg módosítása; |
| --- | --- |

f)

a (9) bekezdésben meghatározott összeg módosítása;

| g) | a fogyasztóknak a halászati és akvakultúra-termékekről történő tájékoztatása.”[Mód. 14] |
| --- | --- |

g)

a fogyasztóknak a halászati és akvakultúra-termékekről történő tájékoztatása.”[Mód. 14]

| 34. | Az 59. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Ha csak egy bizonyos küszöbérték alatti mennyiségben vásárol halászati terméket, és azt később nem hozza forgalomba, hanem saját fogyasztásra használja fel, a vevő mentesül e cikk rendelkezései alól.
  (4)   A (3) bekezdésben említett küszöbérték alapesetben nem haladhatja meg a napi 30 kg-t.
  (5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a (4) bekezdésben említett küszöbérték módosítását érintően, figyelembe véve az érintett állomány állapotát.” |
| --- | --- |

34.

Az 59. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Ha csak egy bizonyos küszöbérték alatti mennyiségben vásárol halászati terméket, és azt később nem hozza forgalomba, hanem saját fogyasztásra használja fel, a vevő mentesül e cikk rendelkezései alól.

(4)   A (3) bekezdésben említett küszöbérték alapesetben nem haladhatja meg a napi 30 kg-t.

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a (4) bekezdésben említett küszöbérték módosítását érintően, figyelembe véve az érintett állomány állapotát.”

| 35. | Az 60. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok gondoskodnak valamennyi halászati terméknek az illetékes hatóságok által jóváhagyott eszközökkel történő mérlegeléséről, kivéve ha elfogadtak egy, a Bizottság által a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási aktusok útján megállapított, a minták méretét, a kockázati szinteket, a kockázati kritériumokat és a figyelembe veendő információkat meghatározó kockázatalapú módszertanon alapuló és a Bizottság által jóváhagyott mintavételi tervet.” |
| --- | --- | --- |

35.

Az 60. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok gondoskodnak valamennyi halászati terméknek az illetékes hatóságok által jóváhagyott eszközökkel történő mérlegeléséről, kivéve ha elfogadtak egy, a Bizottság által a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási aktusok útján megállapított, a minták méretét, a kockázati szinteket, a kockázati kritériumokat és a figyelembe veendő információkat meghatározó kockázatalapú módszertanon alapuló és a Bizottság által jóváhagyott mintavételi tervet.”

| b) | a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(7)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakra vonatkozóan:






  a) | az uniós halászhajókról történő kirakodásnál és az uniós halászhajókat érintő átrakásnál, valamint halászati termékeknek az uniós vizeken tartózkodó uniós halászhajók fedélzetén történő mérlegelésére alkalmazandó mérlegelési eljárások meghatározása; |
| --- | --- | --- |

b)

a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakra vonatkozóan:

a)

az uniós halászhajókról történő kirakodásnál és az uniós halászhajókat érintő átrakásnál, valamint halászati termékeknek az uniós vizeken tartózkodó uniós halászhajók fedélzetén történő mérlegelésére alkalmazandó mérlegelési eljárások meghatározása;

| b) | mérlegelési nyilvántartások; |
| --- | --- |

b)

mérlegelési nyilvántartások;

| c) | a mérlegelés időpontja; |
| --- | --- |

c)

a mérlegelés időpontja;

| d) | mérlegelő rendszerek; |
| --- | --- |

d)

mérlegelő rendszerek;

| e) | fagyasztott halászati termékek mérlegelése; |
| --- | --- |

e)

fagyasztott halászati termékek mérlegelése;

| f) | a jég és a víz tömegének levonása; |
| --- | --- |

f)

a jég és a víz tömegének levonása;

| g) | az illetékes hatóságok hozzáférése a mérlegelő rendszerekhez, mérlegelési nyilvántartásokhoz, írásbeli nyilatkozatokhoz, valamint a halászati termékek tárolására és feldolgozására használt helyiségekhez; |
| --- | --- |

g)

az illetékes hatóságok hozzáférése a mérlegelő rendszerekhez, mérlegelési nyilvántartásokhoz, írásbeli nyilatkozatokhoz, valamint a halászati termékek tárolására és feldolgozására használt helyiségekhez;

| h) | az egyes nyílt tengeri fajok mérlegelésére vonatkozó különös szabályok az alábbiak vonatkozásában:






  i. | a hering-, makréla- és fattyúmakréla-fogásokra vonatkozó mérlegelési eljárás meghatározása; |
| --- | --- | --- |

h)

az egyes nyílt tengeri fajok mérlegelésére vonatkozó különös szabályok az alábbiak vonatkozásában:

i.

a hering-, makréla- és fattyúmakréla-fogásokra vonatkozó mérlegelési eljárás meghatározása;

| ii. | mérlegelést végző kikötők; |
| --- | --- |

ii.

mérlegelést végző kikötők;

| iii. | az illetékes hatóságok tájékoztatása a kikötőbe érkezés előtt; |
| --- | --- |

iii.

az illetékes hatóságok tájékoztatása a kikötőbe érkezés előtt;

| iv. | kirakodás; |
| --- | --- |

iv.

kirakodás;

| v. | halászati napló; |
| --- | --- |

v.

halászati napló;

| vi. | közhasználatú mérlegelő eszközök; |
| --- | --- |

vi.

közhasználatú mérlegelő eszközök;

| vii. | magánhasználatú mérlegelő eszközök; |
| --- | --- |

vii.

magánhasználatú mérlegelő eszközök;

| viii. | fagyasztott hal mérlegelése; |
| --- | --- |

viii.

fagyasztott hal mérlegelése;

| ix. | mérlegelési nyilvántartás vezetése; |
| --- | --- |

ix.

mérlegelési nyilvántartás vezetése;

| x. | értékesítési bizonylat és átvételi nyilatkozat; |
| --- | --- |

x.

értékesítési bizonylat és átvételi nyilatkozat;

| xi. | keresztellenőrzések; |
| --- | --- |

xi.

keresztellenőrzések;

| xii. | a mérlegelés nyomon követése.” |
| --- | --- |

xii.

a mérlegelés nyomon követése.”

| 36. | A 61. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „61. cikk
  A halászati termékek mérlegelése a kirakodási helyről történő elszállítást követően
  (1)   A 60. cikk (2) bekezdésétől eltérve a tagállamok engedélyezhetik, hogy a halászati termékek mérlegelésére a kirakodási helyről történő elszállítást követően kerüljön sor, feltéve, hogy azokat az érintett tagállam területén található rendeltetési helyre szállítják, valamint hogy ez a tagállam elfogadott egy, a Bizottság által végrehajtási aktus útján jóváhagyott ellenőrzési tervet. Az ellenőrzési terv a minták méretét, a kockázati szinteket, a kockázati kritériumokat és az ellenőrzési tervek tartalmát meghatározó kockázatalapú módszertanon alapul. A Bizottság a szóban forgó mintavételi módszert a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási aktusok révén fogadja el.
  (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a halászati termékek kirakodási helye szerinti tagállam illetékes hatóságai engedélyezhetik, hogy ezeket a termékeket még a mérlegelés előtt olyan nyilvántartásba vett vevőkhöz, nyilvántartásba vett árverési központokba vagy egyéb szervekhez vagy személyekhez szállítsák, akik/amelyek a halászati termékek valamely másik tagállamban történő első forgalmazásáért felelősek. Az engedélyezés feltétele, hogy az érintett tagállamok között a 94. cikkben említett és a Bizottság által végrehajtási aktus útján jóváhagyott közös ellenőrzési program legyen érvényben. Ez a közös ellenőrzési program a minták méretét, a kockázati szinteket, a kockázati kritériumokat és az ellenőrzési tervek tartalmát meghatározó kockázatalapú módszertanon alapul. A Bizottság a szóban forgó mintavételi módszert a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási aktusok révén fogadja el.” |
| --- | --- |

36.

A 61. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„61. cikk

A halászati termékek mérlegelése a kirakodási helyről történő elszállítást követően

(1)   A 60. cikk (2) bekezdésétől eltérve a tagállamok engedélyezhetik, hogy a halászati termékek mérlegelésére a kirakodási helyről történő elszállítást követően kerüljön sor, feltéve, hogy azokat az érintett tagállam területén található rendeltetési helyre szállítják, valamint hogy ez a tagállam elfogadott egy, a Bizottság által végrehajtási aktus útján jóváhagyott ellenőrzési tervet. Az ellenőrzési terv a minták méretét, a kockázati szinteket, a kockázati kritériumokat és az ellenőrzési tervek tartalmát meghatározó kockázatalapú módszertanon alapul. A Bizottság a szóban forgó mintavételi módszert a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási aktusok révén fogadja el.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a halászati termékek kirakodási helye szerinti tagállam illetékes hatóságai engedélyezhetik, hogy ezeket a termékeket még a mérlegelés előtt olyan nyilvántartásba vett vevőkhöz, nyilvántartásba vett árverési központokba vagy egyéb szervekhez vagy személyekhez szállítsák, akik/amelyek a halászati termékek valamely másik tagállamban történő első forgalmazásáért felelősek. Az engedélyezés feltétele, hogy az érintett tagállamok között a 94. cikkben említett és a Bizottság által végrehajtási aktus útján jóváhagyott közös ellenőrzési program legyen érvényben. Ez a közös ellenőrzési program a minták méretét, a kockázati szinteket, a kockázati kritériumokat és az ellenőrzési tervek tartalmát meghatározó kockázatalapú módszertanon alapul. A Bizottság a szóban forgó mintavételi módszert a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási aktusok révén fogadja el.”

| 37. | A 64. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg az egyedek számának feltüntetésére, a kiszerelés típusára, az ár értékesítési bizonylatokban való feltüntetésére és az értékesítési bizonylatok formátumára vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

37.

A 64. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg az egyedek számának feltüntetésére, a kiszerelés típusára, az ár értékesítési bizonylatokban való feltüntetésére és az értékesítési bizonylatok formátumára vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 38. | A 65. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „65. cikk
  Mentesség az értékesítési bizonylatokra vonatkozó előírások alól
  (1)   Mentesség nyújtható az értékesítési bizonylatnak a tagállam illetékes hatóságaihoz vagy egyéb felhatalmazott szerveihez történő benyújtására vonatkozó kötelezettség alól, ha a halászati termékeket a 16. és a 25. cikkben meghatározott bizonyos kategóriákba tartozó uniós halászhajóról rakodják ki, vagy ha a kirakodott halászati termékek mennyisége kicsi. Alapesetben ez a mennyiség fajonként nem haladhatja meg az 50 kg élőtömeg-egyenértéket. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az ilyen mentességek nyújtására és a kis mennyiségek kiigazítására vonatkozóan, figyelembe véve az érintett állomány állapotát.
  (2)   Ha csak egy bizonyos küszöbérték alatti mennyiségben vásárol halászati terméket, és azt később nem hozza forgalomba, hanem saját fogyasztásra használja fel, a vevő mentesül a 62., 63. és 64. cikkben foglalt rendelkezések alól. Az említett küszöbérték alapesetben nem haladhatja meg a 30 kg-t. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az említett küszöbérték módosítását érintően, figyelembe véve az érintett állomány állapotát.” |
| --- | --- |

38.

A 65. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„65. cikk

Mentesség az értékesítési bizonylatokra vonatkozó előírások alól

(1)   Mentesség nyújtható az értékesítési bizonylatnak a tagállam illetékes hatóságaihoz vagy egyéb felhatalmazott szerveihez történő benyújtására vonatkozó kötelezettség alól, ha a halászati termékeket a 16. és a 25. cikkben meghatározott bizonyos kategóriákba tartozó uniós halászhajóról rakodják ki, vagy ha a kirakodott halászati termékek mennyisége kicsi. Alapesetben ez a mennyiség fajonként nem haladhatja meg az 50 kg élőtömeg-egyenértéket. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az ilyen mentességek nyújtására és a kis mennyiségek kiigazítására vonatkozóan, figyelembe véve az érintett állomány állapotát.

(2)   Ha csak egy bizonyos küszöbérték alatti mennyiségben vásárol halászati terméket, és azt később nem hozza forgalomba, hanem saját fogyasztásra használja fel, a vevő mentesül a 62., 63. és 64. cikkben foglalt rendelkezések alól. Az említett küszöbérték alapesetben nem haladhatja meg a 30 kg-t. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az említett küszöbérték módosítását érintően, figyelembe véve az érintett állomány állapotát.”

| 39. | A 71. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   A Bizottság a felügyeleti jelentések formátumát végrehajtási aktusok útján határozza meg. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

39.

A 71. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A Bizottság a felügyeleti jelentések formátumát végrehajtási aktusok útján határozza meg. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 40. | A 73. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Abban az esetben, ha a Szerződésnek megfelelően uniós megfigyelő ellenőrzési programot hoztak létre, a tagállamok által kijelölt fedélzeti megfigyelő ellenőrök ellenőrzik, hogy a halászhajó betartja-e a közös halászati politika szabályait. Az ellenőrök ellátják a megfigyelési programokból adódó összes feladatot, különösen pedig ellenőrzik és rögzítik a hajó halászati tevékenységét és a megfelelő dokumentumokat.” |
| --- | --- | --- |

40.

A 73. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Abban az esetben, ha a Szerződésnek megfelelően uniós megfigyelő ellenőrzési programot hoztak létre, a tagállamok által kijelölt fedélzeti megfigyelő ellenőrök ellenőrzik, hogy a halászhajó betartja-e a közös halászati politika szabályait. Az ellenőrök ellátják a megfigyelési programokból adódó összes feladatot, különösen pedig ellenőrzik és rögzítik a hajó halászati tevékenységét és a megfelelő dokumentumokat.”

| b) | a (9) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(9)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a megfigyelő ellenőröket érintő alábbi pontokra vonatkozóan:






  a) | a hajók kijelölése megfigyelő ellenőrzési program alkalmazása céljából; |
| --- | --- | --- |

b)

a (9) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(9)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a megfigyelő ellenőröket érintő alábbi pontokra vonatkozóan:

a)

a hajók kijelölése megfigyelő ellenőrzési program alkalmazása céljából;

| b) | kommunikációs rendszer; |
| --- | --- |

b)

kommunikációs rendszer;

| c) | a hajó biztonsági szabályai; |
| --- | --- |

c)

a hajó biztonsági szabályai;

| d) | a megfigyelő ellenőrök függetlenségét garantáló intézkedések; |
| --- | --- |

d)

a megfigyelő ellenőrök függetlenségét garantáló intézkedések;

| e) | a megfigyelő ellenőrök feladatai; |
| --- | --- |

e)

a megfigyelő ellenőrök feladatai;

| f) | a kísérleti projektek finanszírozása.” |
| --- | --- |

f)

a kísérleti projektek finanszírozása.”

| 41. | A 74. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a vizsgálatok módszertanára és lefolytatására vonatkozóan, beleértve az alábbiakat:






  a) | a tengeri és szárazföldi vizsgálatok lefolytatásáért felelős tisztviselők felhatalmazására vonatkozó szabályok; |
| --- | --- | --- |

41.

A 74. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a vizsgálatok módszertanára és lefolytatására vonatkozóan, beleértve az alábbiakat:

a)

a tengeri és szárazföldi vizsgálatok lefolytatásáért felelős tisztviselők felhatalmazására vonatkozó szabályok;

| b) | kockázatalapú megközelítés alkalmazása a tagállamokban a vizsgálatok tárgyának kiválasztásához; |
| --- | --- |

b)

kockázatalapú megközelítés alkalmazása a tagállamokban a vizsgálatok tárgyának kiválasztásához;

| c) | az ellenőrzési vizsgálatok és végrehajtási tevékenységek tagállamok közötti koordinációja; |
| --- | --- |

c)

az ellenőrzési vizsgálatok és végrehajtási tevékenységek tagállamok közötti koordinációja;

| d) | a tisztviselők feladatai a vizsgálat előtti szakaszban; |
| --- | --- |

d)

a tisztviselők feladatai a vizsgálat előtti szakaszban;

| e) | a vizsgálat lefolytatására felhatalmazott tisztviselők feladatai; |
| --- | --- |

e)

a vizsgálat lefolytatására felhatalmazott tisztviselők feladatai;

| f) | a tagállamok, a Bizottság és az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal feladatai; |
| --- | --- |

f)

a tagállamok, a Bizottság és az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal feladatai;

| g) | a tengeri és kikötői vizsgálatokra, a szállításra vonatkozó vizsgálatokra és a piaci vizsgálatokra alkalmazandó különös rendelkezések.” |
| --- | --- |

g)

a tengeri és kikötői vizsgálatokra, a szállításra vonatkozó vizsgálatokra és a piaci vizsgálatokra alkalmazandó különös rendelkezések.”

| 42. | A 75. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a piaci szereplő és a parancsnok vizsgálatok közbeni kötelezettségeire vonatkozóan.” |
| --- | --- |

42.

A 75. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a piaci szereplő és a parancsnok vizsgálatok közbeni kötelezettségeire vonatkozóan.”

| 43. | A 76. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg a vizsgálati jelentés tartalmára vonatkozó közös szabályokra, a vizsgálati jelentés kitöltésére, valamint a jelentés egy példányának a piaci szereplő részére történő továbbítására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

43.

A 76. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg a vizsgálati jelentés tartalmára vonatkozó közös szabályokra, a vizsgálati jelentés kitöltésére, valamint a jelentés egy példányának a piaci szereplő részére történő továbbítására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 44. | A 78. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg az elektronikus adatbázis üzemeltetésére és a Bizottság ahhoz való hozzáférésére vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

44.

A 78. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg az elektronikus adatbázis üzemeltetésére és a Bizottság ahhoz való hozzáférésére vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 45. | A 79. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „79. cikk
  Uniós ellenőrök
  (1)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján összeállítja az uniós ellenőrök listáját. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
  (2)   A parti tagállamok elsődleges felelősségének sérelme nélkül az uniós ellenőrök e rendelettel összhangban vizsgálatokat végezhetnek az uniós vizeken, valamint az uniós vizeken kívül tartózkodó uniós halászhajókon.
  (3)   Az uniós ellenőrök kirendelése a következőkre szólhat:






  a) | a 95. cikkel összhangban elfogadott egyedi ellenőrzési és vizsgálati programok végrehajtása; |
| --- | --- | --- |

45.

A 79. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„79. cikk

Uniós ellenőrök

(1)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján összeállítja az uniós ellenőrök listáját. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(2)   A parti tagállamok elsődleges felelősségének sérelme nélkül az uniós ellenőrök e rendelettel összhangban vizsgálatokat végezhetnek az uniós vizeken, valamint az uniós vizeken kívül tartózkodó uniós halászhajókon.

(3)   Az uniós ellenőrök kirendelése a következőkre szólhat:

a)

a 95. cikkel összhangban elfogadott egyedi ellenőrzési és vizsgálati programok végrehajtása;

| b) | nemzetközi halászati ellenőrzési programok, ha az ellenőrzések biztosítása az Unió kötelessége. |
| --- | --- |

b)

nemzetközi halászati ellenőrzési programok, ha az ellenőrzések biztosítása az Unió kötelessége.

(4)   Az uniós ellenőrök – feladataik teljesítése érdekében és az (5) bekezdésre is figyelemmel – azonnali hozzáféréssel rendelkeznek az alábbiakhoz:

| a) | az uniós halászhajók és bármely egyéb, halászati tevékenységet folytató hajó teljes fedélzeti területe, nyilvános helyiségek és területek, szállítóeszközök; valamint |
| --- | --- |

a)

az uniós halászhajók és bármely egyéb, halászati tevékenységet folytató hajó teljes fedélzeti területe, nyilvános helyiségek és területek, szállítóeszközök; valamint

| b) | a feladataik elvégzéséhez szükséges valamennyi információ és dokumentum, különösen a halászati napló, a kirakodási nyilatkozatok, a fogási tanúsítványok, az átrakási nyilatkozatok, az értékesítési bizonylatok és egyéb vonatkozó dokumentumok;
  ugyanolyan mértékben és ugyanazon feltételek mellett, mint a vizsgálat helye szerinti tagállam tisztviselői. |
| --- | --- |

b)

a feladataik elvégzéséhez szükséges valamennyi információ és dokumentum, különösen a halászati napló, a kirakodási nyilatkozatok, a fogási tanúsítványok, az átrakási nyilatkozatok, az értékesítési bizonylatok és egyéb vonatkozó dokumentumok;

ugyanolyan mértékben és ugyanazon feltételek mellett, mint a vizsgálat helye szerinti tagállam tisztviselői.

(5)   Az uniós ellenőrök a származási tagállamuk területén kívül, vagy származási tagállamuk felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó uniós vizeken kívül nem rendelkeznek rendőrségi és végrehajtási hatáskörrel.

(6)   A Bizottság, illetve az általa kijelölt szervek tisztviselői uniós ellenőri minőségükben nem rendelkeznek rendőrségi és végrehajtási hatáskörrel.

(7)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg az alábbiakra vonatkozóan:

| a) | az uniós ellenőrök bejelentése a Bizottságnál; |
| --- | --- |

a)

az uniós ellenőrök bejelentése a Bizottságnál;

| b) | az uniós ellenőrök listájának elfogadása és naprakészen tartása; |
| --- | --- |

b)

az uniós ellenőrök listájának elfogadása és naprakészen tartása;

| c) | az uniós ellenőrök bejelentése a regionális halászati gazdálkodási szervezeteknél; |
| --- | --- |

c)

az uniós ellenőrök bejelentése a regionális halászati gazdálkodási szervezeteknél;

| d) | az uniós ellenőrök hatásköre és feladatai; |
| --- | --- |

d)

az uniós ellenőrök hatásköre és feladatai;

| e) | az uniós ellenőrök jelentései; |
| --- | --- |

e)

az uniós ellenőrök jelentései;

| f) | az uniós ellenőrök jelentései nyomán tett intézkedések. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

f)

az uniós ellenőrök jelentései nyomán tett intézkedések. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 46. | A 88. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A Bizottság a két érintett tagállammal folytatott konzultációt követően – végrehajtási aktusok révén – meghatározza a kirakodás vagy átrakás szerinti tagállamnak kiosztott kvótából levonandó halmennyiséget. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

46.

A 88. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottság a két érintett tagállammal folytatott konzultációt követően – végrehajtási aktusok révén – meghatározza a kirakodás vagy átrakás szerinti tagállamnak kiosztott kvótából levonandó halmennyiséget. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 47. | A 92. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakra vonatkozóan:






  a) | a súlyos jogsértésekért kapható pontok száma; |
| --- | --- | --- |

47.

A 92. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az alábbiakra vonatkozóan:

a)

a súlyos jogsértésekért kapható pontok száma;

| b) | a halászati jogosítvány felfüggesztését és végérvényes bevonását kiváltó ponthatár; |
| --- | --- |

b)

a halászati jogosítvány felfüggesztését és végérvényes bevonását kiváltó ponthatár;

| c) | a halászati jogosítvány felfüggesztését és végérvényes visszavonását követő lépések; |
| --- | --- |

c)

a halászati jogosítvány felfüggesztését és végérvényes visszavonását követő lépések;

| d) | a halászati jogosítvány felfüggesztésének időtartama alatt vagy végérvényes visszavonását követően folytatott jogellenes halászat; |
| --- | --- |

d)

a halászati jogosítvány felfüggesztésének időtartama alatt vagy végérvényes visszavonását követően folytatott jogellenes halászat;

| e) | a pontok törlését indokló feltételek.” |
| --- | --- |

e)

a pontok törlését indokló feltételek.”

„(5a)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg az alábbiakra vonatkozóan:

| a) | a súlyos jogsértésekre alkalmazandó pontrendszer kialakítása és működtetése; |
| --- | --- |

a)

a súlyos jogsértésekre alkalmazandó pontrendszer kialakítása és működtetése;

| b) | határozatokra vonatkozó értesítések; |
| --- | --- |

b)

határozatokra vonatkozó értesítések;

| c) | a pontokkal szankcionált hajó tulajdonjogának átruházása; |
| --- | --- |

c)

a pontokkal szankcionált hajó tulajdonjogának átruházása;

| d) | a súlyos jogsértéseket elkövetők halászati jogosítványának törlése a megfelelő listákról; |
| --- | --- |

d)

a súlyos jogsértéseket elkövetők halászati jogosítványának törlése a megfelelő listákról;

| e) | a tagállamok tájékoztatási kötelezettsége az általuk kialakított, a halászhajók parancsnokaira vonatkozó pontrendszerrel kapcsolatban. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

e)

a tagállamok tájékoztatási kötelezettsége az általuk kialakított, a halászhajók parancsnokaira vonatkozó pontrendszerrel kapcsolatban. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 48. | A 95. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Egyes halászatok egyedi ellenőrzési és vizsgálati programok hatálya alá vonhatók. A Bizottság aszerint, hogy az érintett halászatok esetében szükség van-e egyedi és összehangolt ellenőrzésre, végrehajtási aktusok útján, az érintett tagállamokkal együttesen meghatározhatja, hogy az egyedi ellenőrzési és vizsgálati programokat mely halászatokra kell kiterjeszteni. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

48.

A 95. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Egyes halászatok egyedi ellenőrzési és vizsgálati programok hatálya alá vonhatók. A Bizottság aszerint, hogy az érintett halászatok esetében szükség van-e egyedi és összehangolt ellenőrzésre, végrehajtási aktusok útján, az érintett tagállamokkal együttesen meghatározhatja, hogy az egyedi ellenőrzési és vizsgálati programokat mely halászatokra kell kiterjeszteni. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 49. | A 102. cikk (3) és (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az érintett tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a közigazgatási vizsgálat eredményéről, és a vizsgálatról készített jelentést legkésőbb a Bizottság megkeresését követő három hónapon belül eljuttatják a Bizottsághoz. Ezt a határidőt a tagállam kellően megindokolt kérésére a Bizottság – végrehajtási aktusok útján – ésszerű mértékben meghosszabbíthatja.
  (4)   Ha a (2) bekezdésben említett közigazgatási vizsgálat eredményeként a szabálytalanságokat nem szüntetik meg, vagy a Bizottság a 98. és 99. cikkben említett ellenőrzések vagy önálló vizsgálatok során vagy a 100. cikkben említett átvilágítás során valamely tagállam ellenőrző rendszerében hiányosságokat állapít meg, a Bizottság – végrehajtási aktusok útján – az adott tagállammal együtt cselekvési tervet határoz meg. A tagállam minden szükséges intézkedést megtesz a cselekvési terv végrehajtása érdekében.” |
| --- | --- |

49.

A 102. cikk (3) és (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az érintett tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a közigazgatási vizsgálat eredményéről, és a vizsgálatról készített jelentést legkésőbb a Bizottság megkeresését követő három hónapon belül eljuttatják a Bizottsághoz. Ezt a határidőt a tagállam kellően megindokolt kérésére a Bizottság – végrehajtási aktusok útján – ésszerű mértékben meghosszabbíthatja.

(4)   Ha a (2) bekezdésben említett közigazgatási vizsgálat eredményeként a szabálytalanságokat nem szüntetik meg, vagy a Bizottság a 98. és 99. cikkben említett ellenőrzések vagy önálló vizsgálatok során vagy a 100. cikkben említett átvilágítás során valamely tagállam ellenőrző rendszerében hiányosságokat állapít meg, a Bizottság – végrehajtási aktusok útján – az adott tagállammal együtt cselekvési tervet határoz meg. A tagállam minden szükséges intézkedést megtesz a cselekvési terv végrehajtása érdekében.”

| 50. | A 103. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A Bizottság dönthet úgy, hogy az 1198/2006/EK rendelet és a 861/2006/EK rendelet 8. cikkének a) pontja szerinti uniós pénzügyi támogatások egészének vagy egy részének kifizetését – végrehajtási aktusok útján – legfeljebb tizennyolc hónapra felfüggeszti, amennyiben bizonyítást nyer, hogy:” |
| --- | --- | --- |

50.

A 103. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Bizottság dönthet úgy, hogy az 1198/2006/EK rendelet és a 861/2006/EK rendelet 8. cikkének a) pontja szerinti uniós pénzügyi támogatások egészének vagy egy részének kifizetését – végrehajtási aktusok útján – legfeljebb tizennyolc hónapra felfüggeszti, amennyiben bizonyítást nyer, hogy:”

| b) | a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Ha a felfüggesztés ideje alatt a tagállam még mindig nem tudja bizonyítani, hogy az érintett kötelezettségek jövőbeli betartása és az alkalmazandó szabályok érvényesítése érdekében megfelelő korrekciós intézkedéseket hozott, illetve hogy az uniós ellenőrzési és végrehajtási rendszer jövőbeli hatékony működését nem fenyegeti komoly kockázat, a Bizottság az (1) bekezdés alapján felfüggesztett uniós pénzügyi támogatás egészét vagy annak egy részét végrehajtási aktusok útján megszüntetheti. Ilyen megszüntetés csak a vonatkozó kifizetés 12 hónapos felfüggesztése után alkalmazható.” |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Ha a felfüggesztés ideje alatt a tagállam még mindig nem tudja bizonyítani, hogy az érintett kötelezettségek jövőbeli betartása és az alkalmazandó szabályok érvényesítése érdekében megfelelő korrekciós intézkedéseket hozott, illetve hogy az uniós ellenőrzési és végrehajtási rendszer jövőbeli hatékony működését nem fenyegeti komoly kockázat, a Bizottság az (1) bekezdés alapján felfüggesztett uniós pénzügyi támogatás egészét vagy annak egy részét végrehajtási aktusok útján megszüntetheti. Ilyen megszüntetés csak a vonatkozó kifizetés 12 hónapos felfüggesztése után alkalmazható.”

| c) | a (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(8)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg az alábbiakra vonatkozóan:






  a) | a fizetési határidő megszakítása; |
| --- | --- | --- |

c)

a (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(8)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg az alábbiakra vonatkozóan:

a)

a fizetési határidő megszakítása;

| b) | a kifizetések felfüggesztése; |
| --- | --- |

b)

a kifizetések felfüggesztése;

| c) | a pénzügyi támogatás megszüntetése. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

c)

a pénzügyi támogatás megszüntetése. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 51. | A 104. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Ha a tagállam a többéves terv végrehajtásával kapcsolatos kötelezettségeit megszegi, és a Bizottság bizonyítékkal rendelkezik arra vonatkozóan, hogy a kötelezettségek teljesítésének elmulasztása súlyosan veszélyezteti az érintett halállomány védelmét, a Bizottság az érintett tagállam tekintetében – végrehajtási aktusok útján – ideiglenesen elrendelheti a hiányosságok által érintett halászat tilalmát.” |
| --- | --- | --- |

51.

A 104. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Ha a tagállam a többéves terv végrehajtásával kapcsolatos kötelezettségeit megszegi, és a Bizottság bizonyítékkal rendelkezik arra vonatkozóan, hogy a kötelezettségek teljesítésének elmulasztása súlyosan veszélyezteti az érintett halállomány védelmét, a Bizottság az érintett tagállam tekintetében – végrehajtási aktusok útján – ideiglenesen elrendelheti a hiányosságok által érintett halászat tilalmát.”

| b) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján feloldja a tilalmat, ha a tagállam a Bizottság számára kielégítő módon írásban igazolta, hogy a halászat biztonságosan folytatható.” |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján feloldja a tilalmat, ha a tagállam a Bizottság számára kielégítő módon írásban igazolta, hogy a halászat biztonságosan folytatható.”

| 52. | A 105. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés első albekezdésének bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Amennyiben valamely tagállam túlhalászással kimerítette az állományra vagy állománycsoportra egy adott évben vonatkozó kvótáját, halászati lehetőségeit vagy fogásrészét, a Bizottság a túlhalászó tagállam következő évre vagy évekre vonatkozó éves kvótáját, halászati lehetőségeit vagy fogásrészét – végrehajtási aktusok útján – a következő táblázat szerinti szorzótényezők alkalmazásával csökkenti:” |
| --- | --- | --- |

52.

A 105. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés első albekezdésének bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Amennyiben valamely tagállam túlhalászással kimerítette az állományra vagy állománycsoportra egy adott évben vonatkozó kvótáját, halászati lehetőségeit vagy fogásrészét, a Bizottság a túlhalászó tagállam következő évre vagy évekre vonatkozó éves kvótáját, halászati lehetőségeit vagy fogásrészét – végrehajtási aktusok útján – a következő táblázat szerinti szorzótényezők alkalmazásával csökkenti:”

| b) | a (4), (5) és (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Amennyiben valamely tagállam túlhalászással kimerítette az állományra vagy állománycsoportra korábbi években vonatkozó kvótáját, halászati lehetőségeit vagy fogásrészét, a Bizottság – az érintett tagállammal folytatott konzultációt követően – végrehajtási aktusok útján csökkentheti a túlhalászó tagállam jövőbeli kvótáit a túlhalászás mértékének figyelembevétele érdekében. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
  (5)   Ha a túlhalászott állományra vagy állománycsoportra vonatkozó kvótát, halászati lehetőséget vagy fogásrészt nem lehet az (1) és (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően csökkenteni, mert az állományra vagy állománycsoportra vonatkozó kvóta, halászati lehetőség vagy fogásrész egyáltalán nem vagy nem elegendő mértékben áll az érintett tagállam rendelkezésére, a Bizottság az érintett tagállammal folytatott konzultációt követően a következő évben vagy években – végrehajtási aktusok útján – kvótacsökkentést alkalmazhat az adott tagállam számára ugyanazon földrajzi területen rendelkezésre álló, vagy ugyanolyan kereskedelmi értékkel bíró egyéb állományokra vagy állománycsoportokra, az (1) bekezdéssel összhangban.
  (6)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapíthat meg az alábbiakra vonatkozóan:






  a) | annak a kiigazított kvótának az értékelése, amelyből a túllépés mértékét le kell vonni; |
| --- | --- | --- |

b)

a (4), (5) és (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Amennyiben valamely tagállam túlhalászással kimerítette az állományra vagy állománycsoportra korábbi években vonatkozó kvótáját, halászati lehetőségeit vagy fogásrészét, a Bizottság – az érintett tagállammal folytatott konzultációt követően – végrehajtási aktusok útján csökkentheti a túlhalászó tagállam jövőbeli kvótáit a túlhalászás mértékének figyelembevétele érdekében. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(5)   Ha a túlhalászott állományra vagy állománycsoportra vonatkozó kvótát, halászati lehetőséget vagy fogásrészt nem lehet az (1) és (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően csökkenteni, mert az állományra vagy állománycsoportra vonatkozó kvóta, halászati lehetőség vagy fogásrész egyáltalán nem vagy nem elegendő mértékben áll az érintett tagállam rendelkezésére, a Bizottság az érintett tagállammal folytatott konzultációt követően a következő évben vagy években – végrehajtási aktusok útján – kvótacsökkentést alkalmazhat az adott tagállam számára ugyanazon földrajzi területen rendelkezésre álló, vagy ugyanolyan kereskedelmi értékkel bíró egyéb állományokra vagy állománycsoportokra, az (1) bekezdéssel összhangban.

(6)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapíthat meg az alábbiakra vonatkozóan:

a)

annak a kiigazított kvótának az értékelése, amelyből a túllépés mértékét le kell vonni;

| b) | az érintet tagállammal a (4) és (5) bekezdésben említett kvótacsökkentéssel kapcsolatban folytatott konzultációra vonatkozó eljárás. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

b)

az érintet tagállammal a (4) és (5) bekezdésben említett kvótacsökkentéssel kapcsolatban folytatott konzultációra vonatkozó eljárás. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 53. | A 106. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Ha a Bizottság megállapítja, hogy egy tagállam túllépte a számára kiosztott halászati erőkifejtést, a Bizottság végrehajtási aktusok útján csökkenti a tagállam jövőbeli halászati erőkifejtését.” |
| --- | --- | --- |

53.

A 106. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Ha a Bizottság megállapítja, hogy egy tagállam túllépte a számára kiosztott halászati erőkifejtést, a Bizottság végrehajtási aktusok útján csökkenti a tagállam jövőbeli halászati erőkifejtését.”

| b) | a (2) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Ha valamely tagállam egy adott földrajzi területen vagy halászatban túllépi a rendelkezésére álló halászati erőkifejtést, a Bizottság a szóban forgó tagállam számára az érintett földrajzi terület vagy halászat tekintetében rendelkezésre álló halászati erőkifejtést a következő évben vagy években – végrehajtási aktusok útján – az alábbi táblázat szerinti szorzótényezők alkalmazásával csökkenti:” |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Ha valamely tagállam egy adott földrajzi területen vagy halászatban túllépi a rendelkezésére álló halászati erőkifejtést, a Bizottság a szóban forgó tagállam számára az érintett földrajzi terület vagy halászat tekintetében rendelkezésre álló halászati erőkifejtést a következő évben vagy években – végrehajtási aktusok útján – az alábbi táblázat szerinti szorzótényezők alkalmazásával csökkenti:”

| c) | a (3) és (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Ha az egy adott állományra vonatkozó, túllépett legnagyobb megengedett halászati erőkifejtést nem lehet a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően csökkenteni, mert az állományra vonatkozó legnagyobb megengedett halászati erőkifejtés egyáltalán nem vagy nem elegendő mértékben áll az érintett tagállam rendelkezésére, a Bizottság a következő évben vagy években – végrehajtási aktusok útján – csökkentést alkalmazhat az adott tagállam számára ugyanazon földrajzi területen rendelkezésre álló halászati erőkifejtésre, a (2) bekezdéssel összhangban.
  (4)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapíthat meg az alábbiakra vonatkozóan:






  a) | annak a legnagyobb megengedett erőkifejtésnek értékelése, amelyből a túllépés mértékét le kell vonni; |
| --- | --- | --- |

c)

a (3) és (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Ha az egy adott állományra vonatkozó, túllépett legnagyobb megengedett halászati erőkifejtést nem lehet a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően csökkenteni, mert az állományra vonatkozó legnagyobb megengedett halászati erőkifejtés egyáltalán nem vagy nem elegendő mértékben áll az érintett tagállam rendelkezésére, a Bizottság a következő évben vagy években – végrehajtási aktusok útján – csökkentést alkalmazhat az adott tagállam számára ugyanazon földrajzi területen rendelkezésre álló halászati erőkifejtésre, a (2) bekezdéssel összhangban.

(4)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapíthat meg az alábbiakra vonatkozóan:

a)

annak a legnagyobb megengedett erőkifejtésnek értékelése, amelyből a túllépés mértékét le kell vonni;

| b) | az érintet tagállammal a (3) bekezdésben említett erőkifejtés-csökkentéssel kapcsolatban folytatott konzultációra vonatkozó eljárás. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

b)

az érintet tagállammal a (3) bekezdésben említett erőkifejtés-csökkentéssel kapcsolatban folytatott konzultációra vonatkozó eljárás. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 54. | A 107. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Ha bizonyítást nyer, hogy a többéves tervek hatálya alá tartozó állományokra vonatkozó szabályokat valamely tagállam nem tartja be, és ezzel súlyosan veszélyeztetheti ezen állományok védelmét, a Bizottság – az állományokban okozott károk figyelembevételével az arányosság elvét alkalmazva – a következő évben vagy években végrehajtási aktusok útján csökkentheti az állományok vagy állománycsoportok tekintetében az adott tagállam rendelkezésére álló éves kvótákat, halászati lehetőségeket vagy fogásrészeket.” |
| --- | --- | --- |

54.

A 107. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Ha bizonyítást nyer, hogy a többéves tervek hatálya alá tartozó állományokra vonatkozó szabályokat valamely tagállam nem tartja be, és ezzel súlyosan veszélyeztetheti ezen állományok védelmét, a Bizottság – az állományokban okozott károk figyelembevételével az arányosság elvét alkalmazva – a következő évben vagy években végrehajtási aktusok útján csökkentheti az állományok vagy állománycsoportok tekintetében az adott tagállam rendelkezésére álló éves kvótákat, halászati lehetőségeket vagy fogásrészeket.”

| b) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a tagállamok rendelkezésére álló határidőre vonatkozóan, amelyen belül azok igazolhatják, hogy a halászat biztonságosan folytatható; valamint a tagállamok válaszaiban melléklendő anyagokra és a levonandó mennyiségek meghatározására vonatkozóan, figyelembe véve:






  a) | a szabályok be nem tartásának mértékét és jellegét, |
| --- | --- | --- |

b)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 119a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a tagállamok rendelkezésére álló határidőre vonatkozóan, amelyen belül azok igazolhatják, hogy a halászat biztonságosan folytatható; valamint a tagállamok válaszaiban melléklendő anyagokra és a levonandó mennyiségek meghatározására vonatkozóan, figyelembe véve:

a)

a szabályok be nem tartásának mértékét és jellegét,

| b) | az állomány veszélyeztetettségének súlyosságát, |
| --- | --- |

b)

az állomány veszélyeztetettségének súlyosságát,

| c) | az állományban a szabályok be nem tartásából eredően okozott kárt.” |
| --- | --- |

c)

az állományban a szabályok be nem tartásából eredően okozott kárt.”

| 55. | A XI. cím IV. fejezetének helyébe a következő szöveg lép:
  „IV. FEJEZET
  Átmeneti intézkedések
  108. cikk
  Átmeneti intézkedések
  (1)   Ha – többek között a Bizottság által végzett mintavétel eredményei alapján – bizonyítást nyer, hogy valamely tagállam vagy tagállamok halászati tevékenysége és/vagy az általa hozott intézkedései aláássák a többéves tervek keretében elfogadott védelmi és gazdálkodási intézkedéseket vagy veszélyeztetik a tengeri ökoszisztémát, és ez azonnali intézkedést kíván, a Bizottság egy tagállam indokolással ellátott kérésére vagy a saját kezdeményezésére jogosult végrehajtási aktusok útján olyan átmeneti intézkedések meghozataláról dönteni, amelyek legfeljebb hat hónapig maradnak hatályban.
  (2)   Az (1) bekezdésében előírt átmeneti intézkedéseknek arányosnak kell lenniük a fenyegető veszéllyel, és többek között a következőkre terjedhetnek ki:






  a) | az érintett tagállamok lobogója alatt közlekedő hajók halászati tevékenységének felfüggesztése; |
| --- | --- | --- |

55.

A XI. cím IV. fejezetének helyébe a következő szöveg lép:

„IV. FEJEZET

Átmeneti intézkedések

108. cikk

Átmeneti intézkedések

(1)   Ha – többek között a Bizottság által végzett mintavétel eredményei alapján – bizonyítást nyer, hogy valamely tagállam vagy tagállamok halászati tevékenysége és/vagy az általa hozott intézkedései aláássák a többéves tervek keretében elfogadott védelmi és gazdálkodási intézkedéseket vagy veszélyeztetik a tengeri ökoszisztémát, és ez azonnali intézkedést kíván, a Bizottság egy tagállam indokolással ellátott kérésére vagy a saját kezdeményezésére jogosult végrehajtási aktusok útján olyan átmeneti intézkedések meghozataláról dönteni, amelyek legfeljebb hat hónapig maradnak hatályban.

(2)   Az (1) bekezdésében előírt átmeneti intézkedéseknek arányosnak kell lenniük a fenyegető veszéllyel, és többek között a következőkre terjedhetnek ki:

a)

az érintett tagállamok lobogója alatt közlekedő hajók halászati tevékenységének felfüggesztése;

| b) | halászati tilalom; |
| --- | --- |

b)

halászati tilalom;

| c) | az uniós piaci szereplők számára az érintett tagállamok lobogója alatt közlekedő hajók által fogott hal vagy halászati termékek kirakodásának, hizlalás vagy tenyésztés céljából való ketreces tartásának vagy átrakásának megtiltása; |
| --- | --- |

c)

az uniós piaci szereplők számára az érintett tagállamok lobogója alatt közlekedő hajók által fogott hal vagy halászati termékek kirakodásának, hizlalás vagy tenyésztés céljából való ketreces tartásának vagy átrakásának megtiltása;

| d) | az érintett tagállamok lobogója alatt közlekedő hajók által fogott hal vagy halászati termékek forgalomba hozatalának vagy egyéb kereskedelmi célú felhasználásának megtiltása; |
| --- | --- |

d)

az érintett tagállamok lobogója alatt közlekedő hajók által fogott hal vagy halászati termékek forgalomba hozatalának vagy egyéb kereskedelmi célú felhasználásának megtiltása;

| e) | az érintett tagállamok joghatósága alatt álló vizeken folytatott haltenyésztés céljából élő hal átadásának megtiltása; |
| --- | --- |

e)

az érintett tagállamok joghatósága alatt álló vizeken folytatott haltenyésztés céljából élő hal átadásának megtiltása;

| f) | az érintett tagállam lobogója alatt közlekedő hajók által fogott élő halak egy másik tagállam joghatósága alá tartozó vizeken folytatott haltenyésztés céljából történő átvételének megtiltása; |
| --- | --- |

f)

az érintett tagállam lobogója alatt közlekedő hajók által fogott élő halak egy másik tagállam joghatósága alá tartozó vizeken folytatott haltenyésztés céljából történő átvételének megtiltása;

| g) | az érintett tagállam lobogója alatt közlekedő hajók számára egy másik tagállam joghatósága alá tartozó vizeken való halászat megtiltása; |
| --- | --- |

g)

az érintett tagállam lobogója alatt közlekedő hajók számára egy másik tagállam joghatósága alá tartozó vizeken való halászat megtiltása;

| h) | a tagállamok által megadott halászati adatok megfelelő módosítása. |
| --- | --- |

h)

a tagállamok által megadott halászati adatok megfelelő módosítása.

(3)   A tagállamok az (1) bekezdésben említett, indokolással ellátott kérelmüket a Bizottságnak, a többi tagállamnak és az érintett tanácsadó bizottságoknak egyidejűleg nyújtják be.”

| 56. | A 109. cikk (8) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(8)   A tagállamok a (2) bekezdés a) és b) pontjában felsorolt adatokat felölelő ellenőrző rendszer megvalósítására és az ellentmondások nyomon követésére nemzeti tervet dolgoznak ki. A terv lehetővé teszi, hogy a tagállamok az ellenőrzés, a keresztellenőrzés, majd azt követően az ellentmondások nyomon követése tekintetében kockázatkezelésen alapuló prioritásokat határozzanak meg. A tervet jóváhagyás céljából a Bizottsághoz kell benyújtani 2011. december 31-ig. A Bizottság a terveket 2012. július 1-je előtt, végrehajtási aktusok útján hagyja jóvá, lehetőséget biztosítva a tagállamok számára arra, hogy kiigazításokat tegyenek. A terv módosításait jóváhagyás céljából évente szintén a Bizottsághoz kell benyújtani. A Bizottság a terv módosításait végrehajtási aktusok útján hagyja jóvá.” |
| --- | --- |

56.

A 109. cikk (8) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(8)   A tagállamok a (2) bekezdés a) és b) pontjában felsorolt adatokat felölelő ellenőrző rendszer megvalósítására és az ellentmondások nyomon követésére nemzeti tervet dolgoznak ki. A terv lehetővé teszi, hogy a tagállamok az ellenőrzés, a keresztellenőrzés, majd azt követően az ellentmondások nyomon követése tekintetében kockázatkezelésen alapuló prioritásokat határozzanak meg. A tervet jóváhagyás céljából a Bizottsághoz kell benyújtani 2011. december 31-ig. A Bizottság a terveket 2012. július 1-je előtt, végrehajtási aktusok útján hagyja jóvá, lehetőséget biztosítva a tagállamok számára arra, hogy kiigazításokat tegyenek. A terv módosításait jóváhagyás céljából évente szintén a Bizottsághoz kell benyújtani. A Bizottság a terv módosításait végrehajtási aktusok útján hagyja jóvá.”

| 57. | A 110. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az (1) és (2) bekezdés sérelme nélkül a tagállamok a Bizottsággal vagy az általa kijelölt szervvel 2012. június 30-ig kísérleti projekt(ek)et végezhetnek az e rendeletnek megfelelően rögzített és érvényesített, halászati lehetőségekre vonatkozó tagállami adatokhoz történő valós idejű távoli hozzáférés biztosítását illetően. Amennyiben a Bizottság és az érintett tagállam egyaránt elégedett a kísérleti projekt eredményével, és amíg a távoli hozzáférés a megállapodásnak megfelelően működik, az érintett tagállam nem köteles jelentést tenni a halászati lehetőségekről a 33. cikk (2) és (8) bekezdésében foglaltak szerint. Az adathozzáférés formáját és az azzal kapcsolatos eljárásokat meg kell vizsgálni és tesztelni kell. Amennyiben a tagállamoknak szándékában áll kísérleti projekt(ek)et végezni, erről 2012. január 1-jét megelőzően tájékoztatják a Bizottságot. 2013. január 1-jétől kezdődően a Szerződés alapján határozni lehet a Bizottság részére történő, valós idejű hozzáférést biztosító tagállami adatközlés módjára és gyakoriságára vonatkozó szabályok módosításáról.” |
| --- | --- |

57.

A 110. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az (1) és (2) bekezdés sérelme nélkül a tagállamok a Bizottsággal vagy az általa kijelölt szervvel 2012. június 30-ig kísérleti projekt(ek)et végezhetnek az e rendeletnek megfelelően rögzített és érvényesített, halászati lehetőségekre vonatkozó tagállami adatokhoz történő valós idejű távoli hozzáférés biztosítását illetően. Amennyiben a Bizottság és az érintett tagállam egyaránt elégedett a kísérleti projekt eredményével, és amíg a távoli hozzáférés a megállapodásnak megfelelően működik, az érintett tagállam nem köteles jelentést tenni a halászati lehetőségekről a 33. cikk (2) és (8) bekezdésében foglaltak szerint. Az adathozzáférés formáját és az azzal kapcsolatos eljárásokat meg kell vizsgálni és tesztelni kell. Amennyiben a tagállamoknak szándékában áll kísérleti projekt(ek)et végezni, erről 2012. január 1-jét megelőzően tájékoztatják a Bizottságot. 2013. január 1-jétől kezdődően a Szerződés alapján határozni lehet a Bizottság részére történő, valós idejű hozzáférést biztosító tagállami adatközlés módjára és gyakoriságára vonatkozó szabályok módosításáról.”

| 58. | A 111. cikk (3) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

58.

A 111. cikk (3) bekezdését el kell hagyni.

| 59. | A következő cikkel egészül ki a II. fejezet címe előtt:
  „111a. cikk
  Az adatokat érintő rendelkezések végrehajtásának részletes szabályai
  A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg az adatok minőségének és az adatszolgáltatási határidők betartásának ellenőrzésére, az adatok keresztellenőrzésére, elemzésére és hitelesítésére, valamint az adatletöltés és -csere egységes formájának megállapítására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

59.

A következő cikkel egészül ki a II. fejezet címe előtt:

„111a. cikk

Az adatokat érintő rendelkezések végrehajtásának részletes szabályai

A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg az adatok minőségének és az adatszolgáltatási határidők betartásának ellenőrzésére, az adatok keresztellenőrzésére, elemzésére és hitelesítésére, valamint az adatletöltés és -csere egységes formájának megállapítására vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 60. | A 114. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   E rendelet alkalmazása céljából 2012. január 1-je előtt minden tagállam létrehoz egy interneten elérhető hivatalos honlapot, amely tartalmazza a 115. és 116. cikkben felsorolt információkat. A tagállamok közlik a Bizottsággal hivatalos honlapjuk internetcímét. A tagállamok között, illetve a tagállamok, a Bizottság által kijelölt szerv és a Bizottság között folyó átlátható kommunikáció biztosítása érdekében a Bizottság közös előírások és eljárások végrehajtási aktusok útján történő kidolgozásáról határozhat, beleértve olyan információk rendszeres küldését is, amelyek a halászati lehetőségek viszonylatában bemutatják a nyilvántartott halászati tevékenységek pillanatnyi alakulását.” |
| --- | --- |

60.

A 114. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   E rendelet alkalmazása céljából 2012. január 1-je előtt minden tagállam létrehoz egy interneten elérhető hivatalos honlapot, amely tartalmazza a 115. és 116. cikkben felsorolt információkat. A tagállamok közlik a Bizottsággal hivatalos honlapjuk internetcímét. A tagállamok között, illetve a tagállamok, a Bizottság által kijelölt szerv és a Bizottság között folyó átlátható kommunikáció biztosítása érdekében a Bizottság közös előírások és eljárások végrehajtási aktusok útján történő kidolgozásáról határozhat, beleértve olyan információk rendszeres küldését is, amelyek a halászati lehetőségek viszonylatában bemutatják a nyilvántartott halászati tevékenységek pillanatnyi alakulását.”

| 61. | A 116. cikk (6) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

61.

A 116. cikk (6) bekezdését el kell hagyni.

| 62. | A következő cikkel egészül ki a XIII. cím előtt:
  „116a. cikk
  A honlapokat és webszolgáltatásokat érintő rendelkezések végrehajtásának részletes szabályai
  A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg a honlapok és webszolgáltatások működtetésére vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

62.

A következő cikkel egészül ki a XIII. cím előtt:

„116a. cikk

A honlapokat és webszolgáltatásokat érintő rendelkezések végrehajtásának részletes szabályai

A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg a honlapok és webszolgáltatások működtetésére vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 63. | A 117. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási aktusok útján szabályokat fogadjon el a kölcsönös segítségnyújtás alábbi szempontjai tekintetében:






  a) | tagállamok, harmadik országok, a Bizottság és az általa kijelölt szerv közötti igazgatási együttműködés, beleértve a személyes adatok védelmének, az információfelhasználásnak, valamint a szakmai és üzleti titoktartásnak a vonatkozásait; |
| --- | --- | --- |

63.

A 117. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási aktusok útján szabályokat fogadjon el a kölcsönös segítségnyújtás alábbi szempontjai tekintetében:

a)

tagállamok, harmadik országok, a Bizottság és az általa kijelölt szerv közötti igazgatási együttműködés, beleértve a személyes adatok védelmének, az információfelhasználásnak, valamint a szakmai és üzleti titoktartásnak a vonatkozásait;

| b) | a segítségnyújtás iránti megkeresés végrehajtásának költségei; |
| --- | --- |

b)

a segítségnyújtás iránti megkeresés végrehajtásának költségei;

| c) | a tagállami egyetlen hatóság kijelölése; |
| --- | --- |

c)

a tagállami egyetlen hatóság kijelölése;

| d) | a nemzeti hatóságok által az információcsere nyomán meghozott nyomon követési intézkedések közlése; |
| --- | --- |

d)

a nemzeti hatóságok által az információcsere nyomán meghozott nyomon követési intézkedések közlése;

| e) | segítségnyújtás iránti megkeresés, beleértve az információkéréseket, az intézkedések meghozatalára vonatkozó megkereséseket, az igazgatási értesítésre vonatkozó megkereséseket és a válaszadási határidők megállapítását; |
| --- | --- |

e)

segítségnyújtás iránti megkeresés, beleértve az információkéréseket, az intézkedések meghozatalára vonatkozó megkereséseket, az igazgatási értesítésre vonatkozó megkereséseket és a válaszadási határidők megállapítását;

| f) | előzetes megkeresés nélküli tájékoztatás; |
| --- | --- |

f)

előzetes megkeresés nélküli tájékoztatás;

| g) | a tagállamoknak a Bizottsággal és harmadik országokkal fenntartott kapcsolatai. |
| --- | --- |

g)

a tagállamoknak a Bizottsággal és harmadik országokkal fenntartott kapcsolatai.

Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 64. | A 118. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg a tagállami jelentések tartalmára és formátumára vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.” |
| --- | --- |

64.

A 118. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A Bizottság végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat állapít meg a tagállami jelentések tartalmára és formátumára vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 65. | A 119. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „119. cikk
  Bizottsági eljárás
  (1)   A Bizottságot a 2371/2002/EK rendelet 30. cikke által létrehozott Halászati és Akvakultúra-ágazati Bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
  (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

65.

A 119. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„119. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot a 2371/2002/EK rendelet 30. cikke által létrehozott Halászati és Akvakultúra-ágazati Bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.”

| 66. | A következő cikkel egészül ki:
  „119a. cikk
  A felhatalmazás gyakorlása
  (1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
  (2)   A A
  Bizottság felhatalmazást kap a
  7. cikk (6) bekezdésében, a 8. cikk (2) bekezdésében, a 9. cikk (10) bekezdésében, a 14. cikk (11) bekezdésében, a 15. cikk (9) bekezdésében, a 17. cikk (6) bekezdésében, a 21. cikk (6) bekezdésében, a 22. cikk (7) bekezdésében, a 24. cikk (8) bekezdésében, a 49. cikk (2) bekezdésében, az 51. cikk (1) bekezdésében, az 52. cikk (3) bekezdésében, az 58. cikk (10) bekezdésében, az 58. cikk (11) bekezdésében, az 59. cikk (5) bekezdésében, a 60. cikk (7) bekezdésében, a 65. cikk (1) bekezdésében, a 65. cikk (2) bekezdésében, a 73. cikk (9) bekezdésében, a 74. cikk (6) bekezdésében, a 75. cikk (2) bekezdésében, a 92. cikk (5a) bekezdésében és a 107. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazás határozatlan időre szól

  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására ...

   (*1)

  -tól számított hároméves időtartamra
  .


  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hároméves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A jelentésben – az e rendelet célkitűzései és a közös halászati politika fényében – a Bizottság értékeli az elfogadott aktusok hatékonyságát, különösen annak biztosítása érdekében, hogy az ellenőrzés igazságosan, például összehasonlító mutatók alapján történjen.




  Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 15]

  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 7. cikk (6) bekezdésében, a 8. cikk (2) bekezdésében, a 9. cikk (10) bekezdésében, a 14. cikk (11) bekezdésében, a 15. cikk (9) bekezdésében, a 17. cikk (6) bekezdésében, a 21. cikk (6) bekezdésében, a 22. cikk (7) bekezdésében, a 49. cikk (2) bekezdésében, az 51. cikk (1) bekezdésében, az 52. cikk (3) bekezdésében, az 58. cikk (10) bekezdésében, az 58. cikk (11) bekezdésében, az 59. cikk (5) bekezdésében, a 60. cikk (7) bekezdésében, a 65. cikk (1) bekezdésében, a 65. cikk (2) bekezdésében, a 73. cikk (9) bekezdésében, a 74. cikk (6) bekezdésében, a 75. cikk (2) bekezdésében, a 92. cikk (5a) bekezdésében és a 107. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
  (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  (5)   A 7. cikk (6) bekezdése, a 8. cikk (2) bekezdése, a 9. cikk (10) bekezdése, a 14. cikk (11) bekezdése, a 15. cikk (9) bekezdése, a 17. cikk (6) bekezdése, a 21. cikk (6) bekezdése, a 22. cikk (7) bekezdése, a 49. cikk (2) bekezdése, az 51. cikk (1) bekezdése, az 52. cikk (3) bekezdése, az 58. cikk (10) bekezdése, az 58. cikk (11) bekezdése, az 59. cikk (5) bekezdése, a 60. cikk (7) bekezdése, a 65. cikk (1) bekezdése, a 65. cikk (2) bekezdése, a 73. cikk (9) bekezdése, a 74. cikk (6) bekezdése, a 75. cikk (2) bekezdése, a 92. cikk (5a) bekezdése és a 107. cikk (4) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére 2 hónappal meghosszabbodik.” |
| --- | --- |

66.

A következő cikkel egészül ki:

„119a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2)   A A
  Bizottság felhatalmazást kap a
  7. cikk (6) bekezdésében, a 8. cikk (2) bekezdésében, a 9. cikk (10) bekezdésében, a 14. cikk (11) bekezdésében, a 15. cikk (9) bekezdésében, a 17. cikk (6) bekezdésében, a 21. cikk (6) bekezdésében, a 22. cikk (7) bekezdésében, a 24. cikk (8) bekezdésében, a 49. cikk (2) bekezdésében, az 51. cikk (1) bekezdésében, az 52. cikk (3) bekezdésében, az 58. cikk (10) bekezdésében, az 58. cikk (11) bekezdésében, az 59. cikk (5) bekezdésében, a 60. cikk (7) bekezdésében, a 65. cikk (1) bekezdésében, a 65. cikk (2) bekezdésében, a 73. cikk (9) bekezdésében, a 74. cikk (6) bekezdésében, a 75. cikk (2) bekezdésében, a 92. cikk (5a) bekezdésében és a 107. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazás határozatlan időre szól

  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására ...

   (*1)

  -tól számított hároméves időtartamra
  .

A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hároméves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A jelentésben – az e rendelet célkitűzései és a közös halászati politika fényében – a Bizottság értékeli az elfogadott aktusok hatékonyságát, különösen annak biztosítása érdekében, hogy az ellenőrzés igazságosan, például összehasonlító mutatók alapján történjen.

Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 15]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 7. cikk (6) bekezdésében, a 8. cikk (2) bekezdésében, a 9. cikk (10) bekezdésében, a 14. cikk (11) bekezdésében, a 15. cikk (9) bekezdésében, a 17. cikk (6) bekezdésében, a 21. cikk (6) bekezdésében, a 22. cikk (7) bekezdésében, a 49. cikk (2) bekezdésében, az 51. cikk (1) bekezdésében, az 52. cikk (3) bekezdésében, az 58. cikk (10) bekezdésében, az 58. cikk (11) bekezdésében, az 59. cikk (5) bekezdésében, a 60. cikk (7) bekezdésében, a 65. cikk (1) bekezdésében, a 65. cikk (2) bekezdésében, a 73. cikk (9) bekezdésében, a 74. cikk (6) bekezdésében, a 75. cikk (2) bekezdésében, a 92. cikk (5a) bekezdésében és a 107. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 7. cikk (6) bekezdése, a 8. cikk (2) bekezdése, a 9. cikk (10) bekezdése, a 14. cikk (11) bekezdése, a 15. cikk (9) bekezdése, a 17. cikk (6) bekezdése, a 21. cikk (6) bekezdése, a 22. cikk (7) bekezdése, a 49. cikk (2) bekezdése, az 51. cikk (1) bekezdése, az 52. cikk (3) bekezdése, az 58. cikk (10) bekezdése, az 58. cikk (11) bekezdése, az 59. cikk (5) bekezdése, a 60. cikk (7) bekezdése, a 65. cikk (1) bekezdése, a 65. cikk (2) bekezdése, a 73. cikk (9) bekezdése, a 74. cikk (6) bekezdése, a 75. cikk (2) bekezdése, a 92. cikk (5a) bekezdése és a 107. cikk (4) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére 2 hónappal meghosszabbodik.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 198., 2013.7.10., 71. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2014. február 5-i álláspontja.

2

(3)  A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.)

4

(*1)  
  HL: Kérjük, illessze be e rendelet hatálybalépésének időpontját.

*1

HL: Kérjük, illessze be e rendelet hatálybalépésének időpontját.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/320 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/320

---

P7_TA(2014)0084

Robbanásveszélyes légkörben való használatra szánt felszerelések és védelmi rendszerek ***I

Az Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a robbanásveszélyes légkörben való használatra szánt felszerelésekre és védelmi rendszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0772 – C7-0426/2011 – 2011/0356(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2017/C 093/52)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0772), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0772),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0426/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0426/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2012. március 28-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2012. március 28-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottságnak a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottsághoz intézett, 2012. március 27-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottságnak a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottsághoz intézett, 2012. március 27-i levelére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0255/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0255/2012),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira;

| 2. | elfogadja a mellékelt nyilatkozatot, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában tesznek közzé a végleges jogalkotási aktussal együtt; |
| --- | --- |

2.

elfogadja a mellékelt nyilatkozatot, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában tesznek közzé a végleges jogalkotási aktussal együtt;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 105. o.

(2)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0356

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a robbanásveszélyes légkörben való használatra szánt felszerelésekre és védelmi rendszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról (átdolgozás) szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2014/34/EU irányelv.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

AZ EURÓPAI PARLAMENT NYILATKOZATA

Az Európai Parlament úgy véli, hogy csak amikor és amennyiben a (EU) 182/2011 rendelet értelmében vett végrehajtási aktusokról tárgyalnak bizottsági üléseken, tekinthetőek e bizottságok „komitológiai bizottságoknak” az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás I. melléklete értelmében. A bizottságok ülései így a keretmegállapodás 15. pontjának hatálya alá tartoznak, amikor és amennyiben más kérdésekről tárgyalnak.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/322 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/322

---

P7_TA(2014)0085

Polgári felhasználású robbanóanyagok ***I

Az Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a polgári felhasználású robbanóanyagok forgalmazására és felügyeletére vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizálásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0771 – C7-0423/2011 – 2011/0349(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2017/C 093/53)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0771), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0771),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0423/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0423/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottság által a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottsághoz intézett 2012. március 27-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottság által a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottsághoz intézett 2012. március 27-i levélre,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0256/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0256/2012),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira;

| 2. | elfogadja a mellékelt nyilatkozatot, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában tesznek közzé a végleges jogalkotási aktussal együtt; |
| --- | --- |

2.

elfogadja a mellékelt nyilatkozatot, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában tesznek közzé a végleges jogalkotási aktussal együtt;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 105. o.

(2)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0349

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a polgári felhasználású robbanóanyagok forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról (átdolgozás) szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2014/28/EU irányelv.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

AZ EURÓPAI PARLAMENT NYILATKOZATA

Az Európai Parlament úgy véli, hogy csak amikor és amennyiben a (EU) 182/2011 rendelet értelmében vett végrehajtási aktusokról tárgyalnak bizottsági üléseken, tekinthetőek e bizottságok „komitológiai bizottságoknak” az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás I. melléklete értelmében. A bizottságok ülései így a keretmegállapodás 15. pontjának hatálya alá tartoznak, amikor és amennyiben más kérdésekről tárgyalnak.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/324 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/324

---

P7_TA(2014)0086

A nem automatikus működésű mérlegek ***I

Az Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a nem automatikus működésű mérlegek forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0766 – C7-0430/2011 – 2011/0352(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2017/C 093/54)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0766), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0766),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0430/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0430/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottsághoz intézett, 2012. március 27-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottsághoz intézett, 2012. március 27-i levélre,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0257/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0257/2012),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira;

| 2. | elfogadja a mellékelt nyilatkozatot, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában tesznek közzé a végleges jogalkotási aktussal együtt; |
| --- | --- |

2.

elfogadja a mellékelt nyilatkozatot, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában tesznek közzé a végleges jogalkotási aktussal együtt;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 105. o.

(2)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0352

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a nem automatikus működésű mérlegek forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2014/31/EU irányelv.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

AZ EURÓPAI PARLAMENT NYILATKOZATA

Az Európai Parlament úgy véli, hogy csak amikor és amennyiben a (EU) 182/2011 rendelet értelmében vett végrehajtási aktusokról tárgyalnak bizottsági üléseken, tekinthetőek e bizottságok „komitológiai bizottságoknak” az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás I. melléklete értelmében. A bizottságok ülései így a keretmegállapodás 15. pontjának hatálya alá tartoznak, amikor és amennyiben más kérdésekről tárgyalnak.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/326 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/326

---

P7_TA(2014)0087

Az elektromágneses összeférhetőség ***I

Az Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizálásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat (átdolgozás) (COM(2011)0765 – C7-0429/2011 – 2011/0351(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2017/C 093/55)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0765), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0765),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0429/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0429/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottsághoz intézett, 2012. március 27-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottsághoz intézett, 2012. március 27-i levelére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0258/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0258/2012),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira;

| 2. | elfogadja a mellékelt nyilatkozatot, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában tesznek közzé a végleges jogalkotási aktussal együtt; |
| --- | --- |

2.

elfogadja a mellékelt nyilatkozatot, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában tesznek közzé a végleges jogalkotási aktussal együtt;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 105. o.

(2)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0351

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizálásáról (átdolgozás) szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2014/30/EU irányelv.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

AZ EURÓPAI PARLAMENT NYILATKOZATA

Az Európai Parlament úgy véli, hogy csak amikor és amennyiben a (EU) 182/2011 rendelet értelmében vett végrehajtási aktusokról tárgyalnak bizottsági üléseken, tekinthetőek e bizottságok „komitológiai bizottságoknak” az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás I. melléklete értelmében. A bizottságok ülései így a keretmegállapodás 15. pontjának hatálya alá tartoznak, amikor és amennyiben más kérdésekről tárgyalnak.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/328 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/328

---

P7_TA(2014)0088

A meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezések ***I

Az Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok összehangolásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0773 – C7-0427/2011 – 2011/0357(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2017/C 093/56)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0773), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0773),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0427/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0427/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottsághoz intézett, 2012. március 27-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottsághoz intézett, 2012. március 27-i levelére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0259/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0259/2012),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira;

| 2. | elfogadja a mellékelt nyilatkozatot, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában tesznek közzé a végleges jogalkotási aktussal együtt; |
| --- | --- |

2.

elfogadja a mellékelt nyilatkozatot, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában tesznek közzé a végleges jogalkotási aktussal együtt;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 105. o.

(2)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0357)

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizálásáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2014/35/EU irányelv.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

AZ EURÓPAI PARLAMENT NYILATKOZATA

Az Európai Parlament úgy véli, hogy csak amikor és amennyiben a (EU) 182/2011 rendelet értelmében vett végrehajtási aktusokról tárgyalnak bizottsági üléseken, tekinthetőek e bizottságok „komitológiai bizottságoknak” az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás I. melléklete értelmében. A bizottságok ülései így a keretmegállapodás 15. pontjának hatálya alá tartoznak, amikor és amennyiben más kérdésekről tárgyalnak.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/330 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/330

---

P7_TA(2014)0089

A felvonók és a felvonókhoz készült biztonsági alkatrészek ***I

Az Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a felvonók és a felvonókhoz készült biztonsági alkatrészek forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0770 – C7-0421/2011 – 2011/0354(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2017/C 093/57)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0770), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0770),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0421/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0421/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2012. március 28-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2012. március 28-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottságnak a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottsághoz intézett 2012. március 27-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottságnak a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottsághoz intézett 2012. március 27-i levelére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0260/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0260/2012),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a benne akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő szövegek változatlanul hagyott rendelkezései tekintetében a javaslat ezek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a benne akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő szövegek változatlanul hagyott rendelkezései tekintetében a javaslat ezek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira;

| 2. | elfogadja a mellékelt nyilatkozatot, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában tesznek közzé a végleges jogalkotási aktussal együtt; |
| --- | --- |

2.

elfogadja a mellékelt nyilatkozatot, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában tesznek közzé a végleges jogalkotási aktussal együtt;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 105. o.

(2)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0354

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a felvonókra és a felvonókhoz készült biztonsági berendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2014/33/EU irányelv.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

AZ EURÓPAI PARLAMENT NYILATKOZATA

Az Európai Parlament úgy véli, hogy csak amikor és amennyiben a (EU) 182/2011 rendelet értelmében vett végrehajtási aktusokról tárgyalnak bizottsági üléseken, tekinthetőek e bizottságok „komitológiai bizottságoknak” az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás I. melléklete értelmében. A bizottságok ülései így a keretmegállapodás 15. pontjának hatálya alá tartoznak, amikor és amennyiben más kérdésekről tárgyalnak.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/332 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/332

---

P7_TA(2014)0090

Az egyszerű nyomástartó edények ***I

Az Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása az egyszerű nyomástartó edények forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok összehangolásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0768 – C7-0428/2011 – 2011/0350(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2017/C 093/58)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0768), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0768),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0428/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0428/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottság által a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottsághoz intézett 2012. március 27-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Jogi Bizottság által a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottsághoz intézett 2012. március 27-i levélre,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0261/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0261/2012),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira;

| 2. | elfogadja a mellékelt nyilatkozatot, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában tesznek közzé a végleges jogalkotási aktussal együtt; |
| --- | --- |

2.

elfogadja a mellékelt nyilatkozatot, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában tesznek közzé a végleges jogalkotási aktussal együtt;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 105. o.

(2)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0350

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra az egyszerű nyomástartó edények forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2014/29/EU irányelv.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

AZ EURÓPAI PARLAMENT NYILATKOZATA

Az Európai Parlament úgy véli, hogy csak amikor és amennyiben a (EU) 182/2011 rendelet értelmében vett végrehajtási aktusokról tárgyalnak bizottsági üléseken, tekinthetőek e bizottságok „komitológiai bizottságoknak” az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás I. melléklete értelmében. A bizottságok ülései így a keretmegállapodás 15. pontjának hatálya alá tartoznak, amikor és amennyiben más kérdésekről tárgyalnak.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/334 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/334

---

P7_TA(2014)0091

Mérőműszerek ***I

Az Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a mérőműszerek forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok összehangolásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2011)0769 – C7-0422/2011 – 2011/0353(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2017/C 093/59)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0769), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0769),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0422/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0422/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. március 28-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok strukturáltabb átdolgozási technikáiról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottsághoz intézett, 2012. október 8-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzata 87. cikkének (3) bekezdése értelmében a Jogi Bizottság által a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottsághoz intézett, 2012. október 8-i levelére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. október 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 87. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0376/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A7-0376/2012),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a szóban forgó javaslat a javaslatban akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelemmel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásaira;

| 2. | elfogadja a mellékelt nyilatkozatot, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában tesznek közzé a végleges jogalkotási aktussal együtt; |
| --- | --- |

2.

elfogadja a mellékelt nyilatkozatot, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában tesznek közzé a végleges jogalkotási aktussal együtt;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 105. o.

(2)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0353

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a mérőműszerek forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok összehangolásáról szóló 2014/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2014/32/EU irányelv.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

AZ EURÓPAI PARLAMENT NYILATKOZATA

Az Európai Parlament úgy véli, hogy csak amikor és amennyiben a (EU) 182/2011 rendelet értelmében vett végrehajtási aktusokról tárgyalnak bizottsági üléseken, tekinthetőek e bizottságok „komitológiai bizottságoknak” az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás I. melléklete értelmében. A bizottságok ülései így a keretmegállapodás 15. pontjának hatálya alá tartoznak, amikor és amennyiben más kérdésekről tárgyalnak.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/336 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/336

---

P7_TA(2014)0092

A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség ***I

Az Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a visszautasított beszállás és légijáratok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról szóló 261/2004/EK rendeletnek, valamint a légifuvarozók felelősségéről szóló 2027/97/EK rendeletnek az utasok és poggyászaik légi szállítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0130 – C7-0066/2013 – 2013/0072(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 093/60)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0130), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0130),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta a javaslatot a Parlamentnek (C7-0066/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta a javaslatot a Parlamentnek (C7-0066/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. július 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. július 11-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0020/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0020/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 327., 2013.11.12., 115. o.

---

P7_TC1-COD(2013)0072

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra a visszautasított beszállás és légijáratok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról szóló 261/2004/EK rendeletnek, valamint a légifuvarozók felelősségéről szóló 2027/97/EK rendeletnek az utasok és poggyászaik légi szállítása tekintetében történő módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról szóló 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4), valamint a légi fuvarozók utasok és poggyászuk légi szállítása tekintetében fennálló felelősségéről szóló 2027/97/EK tanácsi rendelet (5) jelentősen hozzájárult a légi utasok jogainak védelméhez azokban az esetekben, amikor utazásukat visszautasított beszállás, jelentős késés, járattörlés vagy poggyászuk elvesztése/sérülése zavarja meg. |
| --- | --- |

(1)

A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról szóló 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4), valamint a légi fuvarozók utasok és poggyászuk légi szállítása tekintetében fennálló felelősségéről szóló 2027/97/EK tanácsi rendelet (5) jelentősen hozzájárult a légi utasok jogainak védelméhez azokban az esetekben, amikor utazásukat visszautasított beszállás, jelentős késés, járattörlés vagy poggyászuk elvesztése/sérülése zavarja meg.

| (2) | Az e rendeletek szerinti jogok érvényesítése során azonban több olyan hiányosságra derült fény, amelyek miatt azokat nem lehetett teljes mértékben alkalmazni az utasok védelmében. A jelenlegi jogi keretet ezért több ponton ki kell igazítani ahhoz, hogy az egész Unióra érvényes légiutas-jogokat hatékonyabban, eredményesebben és következetesebben lehessen érvényesíteni. Ezt hangsúlyozta a „2010. évi jelentés az uniós polgárságról – az uniós polgárok jogainak érvényesítése előtt álló akadályok lebontása” című bizottsági dokumentum is, amely intézkedéseket jelentett be annak érdekében, hogy – különösen a légi utasok – egységes jogokat élvezzenek és ezen jogok megfelelően érvényesüljenek. |
| --- | --- |

(2)

Az e rendeletek szerinti jogok érvényesítése során azonban több olyan hiányosságra derült fény, amelyek miatt azokat nem lehetett teljes mértékben alkalmazni az utasok védelmében. A jelenlegi jogi keretet ezért több ponton ki kell igazítani ahhoz, hogy az egész Unióra érvényes légiutas-jogokat hatékonyabban, eredményesebben és következetesebben lehessen érvényesíteni. Ezt hangsúlyozta a „2010. évi jelentés az uniós polgárságról – az uniós polgárok jogainak érvényesítése előtt álló akadályok lebontása” című bizottsági dokumentum is, amely intézkedéseket jelentett be annak érdekében, hogy – különösen a légi utasok – egységes jogokat élvezzenek és ezen jogok megfelelően érvényesüljenek.

| (2a) | A légi közlekedési szolgáltatások az utasok által előre kifizetett és az adófizetők által közvetlenül vagy közvetve támogatott szolgáltatások. A repülőjegyeket ezért olyan „eredményszerződéseknek” kell tekinteni, amelyek esetében a légitársaságok garantálják a szerződésben foglalt kötelezettségek lehető leggondosabb teljesítését. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(2a)

A légi közlekedési szolgáltatások az utasok által előre kifizetett és az adófizetők által közvetlenül vagy közvetve támogatott szolgáltatások. A repülőjegyeket ezért olyan „eredményszerződéseknek” kell tekinteni, amelyek esetében a légitársaságok garantálják a szerződésben foglalt kötelezettségek lehető leggondosabb teljesítését. [Mód. 1]

| (3) | A légi fuvarozók és utasok jogbiztonságának növelése érdekében pontosabban meg kell határozni a „rendkívüli körülmények” fogalmát, figyelembe véve az Európai Unió Bíróságnak a C-549/07 (Wallentin-Hermann) ügyben hozott ítéletét. Ezt a meghatározást még pontosabbá kell tenni azoknak a körülményeknek nem

  a
  kimerítő felsorolása révén, amelyek egyértelműen rendkívülinek, illetve nem rendkívülinek tekintendők.
  A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően szükség esetén jogi aktusokat fogadhasson el az említett jegyzék kiegészítése érdekében. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(3)

A légi fuvarozók és utasok jogbiztonságának növelése érdekében pontosabban meg kell határozni a „rendkívüli körülmények” fogalmát, figyelembe véve az Európai Unió Bíróságnak a C-549/07 (Wallentin-Hermann) ügyben hozott ítéletét. Ezt a meghatározást még pontosabbá kell tenni azoknak a körülményeknek nem

  a
  kimerítő felsorolása révén, amelyek egyértelműen rendkívülinek, illetve nem rendkívülinek tekintendők.
  A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően szükség esetén jogi aktusokat fogadhasson el az említett jegyzék kiegészítése érdekében. [Mód. 2]

| (4) | A C-173/07 (Emirates) ügyben az Európai Unió Bírósága úgy vélte, hogy a 261/2004/EK rendelet szerinti „légi járat” fogalmát úgy kell értelmezni, hogy lényegében légiközlekedési műveletről van szó, amely így bizonyos értelemben ezen – valamely légi fuvarozó által meghatározott útvonalon végrehajtott – fuvarozás „egysége”. A bizonytalanságok elkerülése érdekében világosan meg kell határozni a „légi járat” fogalmát, valamint a hozzá kapcsolódó „csatlakozó járat” és „utazás” fogalmát is. |
| --- | --- |

(4)

A C-173/07 (Emirates) ügyben az Európai Unió Bírósága úgy vélte, hogy a 261/2004/EK rendelet szerinti „légi járat” fogalmát úgy kell értelmezni, hogy lényegében légiközlekedési műveletről van szó, amely így bizonyos értelemben ezen – valamely légi fuvarozó által meghatározott útvonalon végrehajtott – fuvarozás „egysége”. A bizonytalanságok elkerülése érdekében világosan meg kell határozni a „légi járat” fogalmát, valamint a hozzá kapcsolódó „csatlakozó járat” és „utazás” fogalmát is.

| (5) | A C-22/11 (Finnair) ügyben a Bíróság úgy döntött, hogy a „visszautasított beszállás” fogalmát akként kell értelmezni, hogy az nemcsak az olyan visszautasított beszállásra vonatkozik, amely a túlfoglalás helyzeteire vezethető vissza, hanem az olyan visszautasított beszállásra is, amelynek egyéb, így például működtetési okai vannak. E megerősítés fényében nem indokolt a „visszautasított beszállás” jelenlegi meghatározásának módosítása

  olyan esetekre kell kiterjednie, amikor a menetrendszerű indulási időt korábbi indulási időre módosították, aminek következtében az utas lekési a járatot
  . [Mód. 3] |
| --- | --- |

(5)

A C-22/11 (Finnair) ügyben a Bíróság úgy döntött, hogy a „visszautasított beszállás” fogalmát akként kell értelmezni, hogy az nemcsak az olyan visszautasított beszállásra vonatkozik, amely a túlfoglalás helyzeteire vezethető vissza, hanem az olyan visszautasított beszállásra is, amelynek egyéb, így például működtetési okai vannak. E megerősítés fényében nem indokolt a „visszautasított beszállás” jelenlegi meghatározásának módosítása

  olyan esetekre kell kiterjednie, amikor a menetrendszerű indulási időt korábbi indulási időre módosították, aminek következtében az utas lekési a járatot
  . [Mód. 3]

| (6) | A 261/2004/EK rendelet azokra az utasokra is vonatkozik, akik repülőjegyüket utazási csomag keretében foglalták. Egyértelművé kell azonban tenni, hogy az utasok nem halmozhatják a kapcsolódó – különösen az e rendelet és a szervezett utazási formákról szóló 90/314/EGK tanácsi irányelv (6) szerinti – jogokat. Az utasok számára jogot kell biztosítani, hogy eldöntsék, melyik jogszabály szerint nyújtják be kérelmüket, de nem lehet joguk ahhoz, hogy ugyanazon probléma miatt mindkét jogszabály szerint kártérítést igényeljenek. Az utasok szempontjából nincs jelentősége annak, hogy az ilyen kérelmekből eredő terheket a légi fuvarozók és az utazásszervezők hogyan osztják el egymás között

  A légi fuvarozóknak és az utazásszervezőknek késedelem nélkül át kell adniuk az utasoknak a kérelmük véglegesítéséhez szükséges bizonyítékokat
  . [Mód. 4] |
| --- | --- |

(6)

A 261/2004/EK rendelet azokra az utasokra is vonatkozik, akik repülőjegyüket utazási csomag keretében foglalták. Egyértelművé kell azonban tenni, hogy az utasok nem halmozhatják a kapcsolódó – különösen az e rendelet és a szervezett utazási formákról szóló 90/314/EGK tanácsi irányelv (6) szerinti – jogokat. Az utasok számára jogot kell biztosítani, hogy eldöntsék, melyik jogszabály szerint nyújtják be kérelmüket, de nem lehet joguk ahhoz, hogy ugyanazon probléma miatt mindkét jogszabály szerint kártérítést igényeljenek. Az utasok szempontjából nincs jelentősége annak, hogy az ilyen kérelmekből eredő terheket a légi fuvarozók és az utazásszervezők hogyan osztják el egymás között

  A légi fuvarozóknak és az utazásszervezőknek késedelem nélkül át kell adniuk az utasoknak a kérelmük véglegesítéséhez szükséges bizonyítékokat
  . [Mód. 4]

| (7) | Az utasvédelem növelése érdekében szükséges, hogy az oda-vissza útra szóló (retúr-) jeggyel rendelkező utas

  utasnak az út egy szakaszára való
  beszállását a visszaúton ne lehessen visszautasítani azért, mert az odaútra szóló

  a
  jegyet nem vette igénybe
  az út összes szakaszára
  . [Mód. 5] |
| --- | --- |

(7)

Az utasvédelem növelése érdekében szükséges, hogy az oda-vissza útra szóló (retúr-) jeggyel rendelkező utas

  utasnak az út egy szakaszára való
  beszállását a visszaúton ne lehessen visszautasítani azért, mert az odaútra szóló

  a
  jegyet nem vette igénybe
  az út összes szakaszára
  . [Mód. 5]

| (8) | Jelenleg azokra az utasokra, akiknek a neve hibásan szerepel a jegyen, olykor büntető jellegű adminisztratív díjakat szabnak ki. A foglaláskor történt esetleges elírások ésszerű mértékű javításait ingyenesen kell végrehajtani, feltéve, hogy azok nem járnak az időpont, a dátum, az útvonal vagy az utas személyének megváltozásával. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(8)

Jelenleg azokra az utasokra, akiknek a neve hibásan szerepel a jegyen, olykor büntető jellegű adminisztratív díjakat szabnak ki. A foglaláskor történt esetleges elírások ésszerű mértékű javításait ingyenesen kell végrehajtani, feltéve, hogy azok nem járnak az időpont, a dátum, az útvonal vagy az utas személyének megváltozásával. [Mód. 6]

| (9) | Egyértelművé kell tenni, hogy járattörlés esetén a jegy árának visszatérítése, az út átfoglalás utáni folytatása, vagy
  ugyanaznap későbbi időpontban, illetve
  egy későbbi időpontban történő utazás közötti választás joga az utast és nem a légi fuvarozót illeti meg. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(9)

Egyértelművé kell tenni, hogy járattörlés esetén a jegy árának visszatérítése, az út átfoglalás utáni folytatása, vagy
  ugyanaznap későbbi időpontban, illetve
  egy későbbi időpontban történő utazás közötti választás joga az utast és nem a légi fuvarozót illeti meg. [Mód. 7]

| (9a) | Amennyiben az utas mondja le a repülőutat, a légi fuvarozóknak kötelesnek kell lenniük arra, hogy a már kifizetett adókat díjmentesen visszafizessék. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(9a)

Amennyiben az utas mondja le a repülőutat, a légi fuvarozóknak kötelesnek kell lenniük arra, hogy a már kifizetett adókat díjmentesen visszafizessék. [Mód. 8]

| (9b) | Amennyiben az utas egy megállapodás keretében egy későbbi időpontban történő utazás mellett dönt, a törölt járathoz a repülőtérre, illetve emiatt a repülőtérről történő utazás költségeit teljes mértékben meg kell téríteni. E költségekbe mindig beletartoznak a tömegközlekedési költségek, a taxiköltség, valamint a repülőtéri parkolási díjak. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(9b)

Amennyiben az utas egy megállapodás keretében egy későbbi időpontban történő utazás mellett dönt, a törölt járathoz a repülőtérre, illetve emiatt a repülőtérről történő utazás költségeit teljes mértékben meg kell téríteni. E költségekbe mindig beletartoznak a tömegközlekedési költségek, a taxiköltség, valamint a repülőtéri parkolási díjak. [Mód. 9]

| (9c) | Az utasoknak a valamely légitársaság fizetésképtelensége esetén történő pénzügyi védelme az utasok jogaival kapcsolatos hatékony rendszer kulcsfontosságú eleme. A légi utasok védelmének a valamely járatnak a légi fuvarozó fizetésképtelensége miatti törlése vagy a légi fuvarozó járatainak a légi fuvarozó működési engedélyének visszavonása miatti felfüggesztése esetén történő megerősítése érdekében a légi fuvarozóknak kötelesnek kell lenniük arra, hogy igazolással szolgáljanak arra, hogy kellő biztosíték áll rendelkezésre az utasok által befizetett összegek visszatérítésére, illetve hazaszállításukra. [Mód. 10] |
| --- | --- |

(9c)

Az utasoknak a valamely légitársaság fizetésképtelensége esetén történő pénzügyi védelme az utasok jogaival kapcsolatos hatékony rendszer kulcsfontosságú eleme. A légi utasok védelmének a valamely járatnak a légi fuvarozó fizetésképtelensége miatti törlése vagy a légi fuvarozó járatainak a légi fuvarozó működési engedélyének visszavonása miatti felfüggesztése esetén történő megerősítése érdekében a légi fuvarozóknak kötelesnek kell lenniük arra, hogy igazolással szolgáljanak arra, hogy kellő biztosíték áll rendelkezésre az utasok által befizetett összegek visszatérítésére, illetve hazaszállításukra. [Mód. 10]

| (9d) | Például egy garanciaalap vagy egy kötelező biztosítási rendszer létrehozásával a légi fuvarozó biztosítani tudja, hogy csődje vagy tevékenységének működési engedélye bevonásából következő felfüggesztése miatti járattörlés esetén az utasoknak visszatérítse a jegy árát, vagy hazaszállítsa őket. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(9d)

Például egy garanciaalap vagy egy kötelező biztosítási rendszer létrehozásával a légi fuvarozó biztosítani tudja, hogy csődje vagy tevékenységének működési engedélye bevonásából következő felfüggesztése miatti járattörlés esetén az utasoknak visszatérítse a jegy árát, vagy hazaszállítsa őket. [Mód. 11]

| (10) | A repülőtereknek

  repülőtér-irányító szervezeteknek
  és a repülőterek használóinak – például a légi fuvarozóknak
  és
  a földi kiszolgálást végző vállalatoknak
  , a léginavigációs szolgáltatóknak és a fogyatékossággal élő és csökkent mozgásképességű utasoknak segítséget nyújtó szolgáltatóknak
   –
  intézkedéseket

  együtt kell működniük

  elfogadniuk a repülőtér-használók közötti koordináció és az együttműködés megvalósítására
  annak érdekében, hogy a légi szolgáltatásban bekövetkező többszöri fennakadásnak az utasokra gyakorolt hatása a lehető legkisebb legyen, és ennek érdekében

  azáltal
  ,
  hogy
  ellátást és átfoglalást kell biztosítaniuk a

  biztosítanak
  számukra. E célból
  a repülőtér-irányító szervezeteknek biztosítaniuk kell a megfelelő koordinációt
  az ilyen esetekre
  szóló, megfelelő
  készenléti tervvel
  , és

  kell rendelkezniük és együtt kell működniük e tervek kidolgozása során
  együtt kell működniük a tagállami, regionális vagy helyi hatóságokkal
  .
  E terveket a nemzeti végrehajtási szerveknek kell értékelniük, és e szervek szükség esetén kérhetik a tervek kiigazítását. [Mód. 12] |
| --- | --- |

(10)

A repülőtereknek

  repülőtér-irányító szervezeteknek
  és a repülőterek használóinak – például a légi fuvarozóknak
  és
  a földi kiszolgálást végző vállalatoknak
  , a léginavigációs szolgáltatóknak és a fogyatékossággal élő és csökkent mozgásképességű utasoknak segítséget nyújtó szolgáltatóknak
   –
  intézkedéseket

  együtt kell működniük

  elfogadniuk a repülőtér-használók közötti koordináció és az együttműködés megvalósítására
  annak érdekében, hogy a légi szolgáltatásban bekövetkező többszöri fennakadásnak az utasokra gyakorolt hatása a lehető legkisebb legyen, és ennek érdekében

  azáltal
  ,
  hogy
  ellátást és átfoglalást kell biztosítaniuk a

  biztosítanak
  számukra. E célból
  a repülőtér-irányító szervezeteknek biztosítaniuk kell a megfelelő koordinációt
  az ilyen esetekre
  szóló, megfelelő
  készenléti tervvel
  , és

  kell rendelkezniük és együtt kell működniük e tervek kidolgozása során
  együtt kell működniük a tagállami, regionális vagy helyi hatóságokkal
  .
  E terveket a nemzeti végrehajtási szerveknek kell értékelniük, és e szervek szükség esetén kérhetik a tervek kiigazítását. [Mód. 12]

| (10a) | A légi fuvarozóknak eljárásokat és koordinált intézkedést kell meghatározniuk annak érdekében, hogy megfelelő információkkal szolgáljanak a repülőtéren rekedt utasok részére. Ezen eljárásoknak egyértelműen jelezniük kell, hogy az egyes repülőtereken ki felelős az ellátás, a segítségnyújtás, az átfoglalás, illetve a visszatérítés megszervezéséért, valamint meg kell határozniuk az e szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos folyamatokat és feltételeket. [Mód. 13] |
| --- | --- |

(10a)

A légi fuvarozóknak eljárásokat és koordinált intézkedést kell meghatározniuk annak érdekében, hogy megfelelő információkkal szolgáljanak a repülőtéren rekedt utasok részére. Ezen eljárásoknak egyértelműen jelezniük kell, hogy az egyes repülőtereken ki felelős az ellátás, a segítségnyújtás, az átfoglalás, illetve a visszatérítés megszervezéséért, valamint meg kell határozniuk az e szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos folyamatokat és feltételeket. [Mód. 13]

| (10b) | Az utazás megszakadása vagy késve érkező, megrongálódott vagy elveszett poggyász esetén az utasoknak való segítségnyújtás érdekében a légi fuvarozóknak olyan kapcsolattartó pontokat kell létrehozniuk a repülőtereken, amelyeken személyzetük vagy az általuk megbízott harmadik fél megadja az utasoknak a szükséges tájékoztatást jogaikról, többek között a panasztételi eljárásról, és segítséget nyújt nekik az azonnali intézkedéshez. [Mód. 14] |
| --- | --- |

(10b)

Az utazás megszakadása vagy késve érkező, megrongálódott vagy elveszett poggyász esetén az utasoknak való segítségnyújtás érdekében a légi fuvarozóknak olyan kapcsolattartó pontokat kell létrehozniuk a repülőtereken, amelyeken személyzetük vagy az általuk megbízott harmadik fél megadja az utasoknak a szükséges tájékoztatást jogaikról, többek között a panasztételi eljárásról, és segítséget nyújt nekik az azonnali intézkedéshez. [Mód. 14]

| (11) | A 261/2004/EK rendeletnek egyértelműen magában kell foglalnia a jelentős késést szenvedő utasok kártérítéshez való jogát, az Európai Bíróság C-402/07 és C 432/07 sz. (Sturgeon) egyesített ügyekben hozott ítéletének megfelelően
  , valamint az egyenlő bánásmód elvével összhangban, amelynek értelmében a hasonló helyzeteket nem szabad eltérően kezelni
  . Ezzel párhuzamosan emelni kell azt az időtartamot, amelynek letelte után a késésből kártérítési jog keletkezik,
  többek között azért,
  hogy figyelembe lehessen venni az ágazatra gyakorolt pénzügyi hatást. és el lehessen kerülni az ennek következtében esetleg bekövetkező gyakoribb járattörléseket is. Annak biztosítására,
  E küszöbértékeknek biztosítaniuk kell,
  hogy az Unión belül utazók egyforma kártérítési jogokkal rendelkezzenek. célszerű, hogy a kártérítési jogot keletkeztető késési idő az EU-n belüli utazások esetében azonos legyen,

  Ugyanakkor bizonyos küszöbértékeket emelni kell
  a harmadik országokból érkező és oda induló járatoknál azonban a távolságtól függjön,
  a távolság függvényében
  ,
  hogy
  figyelembe véve

  vegyék
  a légi fuvarozók üzemeltetési problémáit, amikor távoli repülőtereken kell megoldást találniuk a késések okára

  okozta problémákra
  .
  A kártérítés mértékét illetően az érintett járatok azonos távolsága esetén mindig azonos összeget kell alkalmazni. [Mód. 15] |
| --- | --- |

(11)

A 261/2004/EK rendeletnek egyértelműen magában kell foglalnia a jelentős késést szenvedő utasok kártérítéshez való jogát, az Európai Bíróság C-402/07 és C 432/07 sz. (Sturgeon) egyesített ügyekben hozott ítéletének megfelelően
  , valamint az egyenlő bánásmód elvével összhangban, amelynek értelmében a hasonló helyzeteket nem szabad eltérően kezelni
  . Ezzel párhuzamosan emelni kell azt az időtartamot, amelynek letelte után a késésből kártérítési jog keletkezik,
  többek között azért,
  hogy figyelembe lehessen venni az ágazatra gyakorolt pénzügyi hatást. és el lehessen kerülni az ennek következtében esetleg bekövetkező gyakoribb járattörléseket is. Annak biztosítására,
  E küszöbértékeknek biztosítaniuk kell,
  hogy az Unión belül utazók egyforma kártérítési jogokkal rendelkezzenek. célszerű, hogy a kártérítési jogot keletkeztető késési idő az EU-n belüli utazások esetében azonos legyen,

  Ugyanakkor bizonyos küszöbértékeket emelni kell
  a harmadik országokból érkező és oda induló járatoknál azonban a távolságtól függjön,
  a távolság függvényében
  ,
  hogy
  figyelembe véve

  vegyék
  a légi fuvarozók üzemeltetési problémáit, amikor távoli repülőtereken kell megoldást találniuk a késések okára

  okozta problémákra
  .
  A kártérítés mértékét illetően az érintett járatok azonos távolsága esetén mindig azonos összeget kell alkalmazni. [Mód. 15]

| (12) | A jogbiztonság érdekében a 261/2004/EK rendeletnek egyértelműen meg kell erősítenie, hogy a járatok menetrendjének megváltozása a hosszas késéshez
  , illetve a visszautasított beszálláshoz
  hasonló hatást gyakorol az utasokra, és ezért hasonló jogokat kell keletkeztetnie. [Mód. 16] |
| --- | --- |

(12)

A jogbiztonság érdekében a 261/2004/EK rendeletnek egyértelműen meg kell erősítenie, hogy a járatok menetrendjének megváltozása a hosszas késéshez
  , illetve a visszautasított beszálláshoz
  hasonló hatást gyakorol az utasokra, és ezért hasonló jogokat kell keletkeztetnie. [Mód. 16]

| (13) | A csatlakozó járatot
  – menetrendváltozás vagy késés miatt –
  lekéső utasokat az átfoglalásra való várakozás alatt megfelelő ellátásban kell részesíteni. Az egyenlő bánásmód elve alapján
  és az Európai Bíróság által a C-11/11. sz. (Air France kontra Folkerts) ügyben hozott ítélettel összhangban
  ezeknek az utasoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy – az utazásuk végcéljának elérése tekintetében elszenvedett késedelemtől függően –, hasonló alapon tartsanak igényt kártérítésre, mint azok az utasok, akiknek járata késett vagy azt törölték. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(13)

A csatlakozó járatot
  – menetrendváltozás vagy késés miatt –
  lekéső utasokat az átfoglalásra való várakozás alatt megfelelő ellátásban kell részesíteni. Az egyenlő bánásmód elve alapján
  és az Európai Bíróság által a C-11/11. sz. (Air France kontra Folkerts) ügyben hozott ítélettel összhangban
  ezeknek az utasoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy – az utazásuk végcéljának elérése tekintetében elszenvedett késedelemtől függően –, hasonló alapon tartsanak igényt kártérítésre, mint azok az utasok, akiknek járata késett vagy azt törölték. [Mód. 17]

| (13a) | Főszabály szerint a menetrendváltozást vagy késést előidéző légi fuvarozó köteles arra, hogy segítséget és átfoglalást kínáljon. Az érintett fuvarozóra háruló gazdasági teher mérséklése érdekében azonban az utasnak fizetendő kártérítést az átszállási helyen az előző csatlakozó járat késéséhez kell viszonyítani. [Mód. 18] |
| --- | --- |

(13a)

Főszabály szerint a menetrendváltozást vagy késést előidéző légi fuvarozó köteles arra, hogy segítséget és átfoglalást kínáljon. Az érintett fuvarozóra háruló gazdasági teher mérséklése érdekében azonban az utasnak fizetendő kártérítést az átszállási helyen az előző csatlakozó járat késéséhez kell viszonyítani. [Mód. 18]

| (13b) | Megfelelően gondoskodni kell azokról az átfoglalásra váró fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű utasokról, akik a repülőtéri segítségnyújtó szolgálatok által okozott késés miatt késték le a csatlakozó járatot. Ezen utasok számára lehetővé kell tenni, hogy ugyanolyan alapon kérhessenek kártérítést a repülőtér-irányító szervezettől, mint azok az utasok, akiknek járata késett, vagy akiknek a járatát a légi fuvarozó törölte. [Mód. 19] |
| --- | --- |

(13b)

Megfelelően gondoskodni kell azokról az átfoglalásra váró fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű utasokról, akik a repülőtéri segítségnyújtó szolgálatok által okozott késés miatt késték le a csatlakozó járatot. Ezen utasok számára lehetővé kell tenni, hogy ugyanolyan alapon kérhessenek kártérítést a repülőtér-irányító szervezettől, mint azok az utasok, akiknek járata késett, vagy akiknek a járatát a légi fuvarozó törölte. [Mód. 19]

| (14) | Az utasvédelem javítása érdekében tisztázni kell, hogy a késést szenvedő utasoknak joga van ellátásra és kártérítésre, függetlenül attól, hogy a repülőtéri terminálon vagy már a repülőgép fedélzetén várakoznak. Mivel azonban az utóbbiak nem férnek hozzá a terminál szolgáltatásaihoz, alapvető szükségleteik és a repülőgép elhagyásához való jog tekintetében jogaikat meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(14)

Az utasvédelem javítása érdekében tisztázni kell, hogy a késést szenvedő utasoknak joga van ellátásra és kártérítésre, függetlenül attól, hogy a repülőtéri terminálon vagy már a repülőgép fedélzetén várakoznak. Mivel azonban az utóbbiak nem férnek hozzá a terminál szolgáltatásaihoz, alapvető szükségleteik és a repülőgép elhagyásához való jog tekintetében jogaikat meg kell erősíteni.

| (15) | Ha egy utas a mielőbbi átfoglalás mellett dönt, a légi fuvarozók gyakran a saját járataikon rendelkezésre álló szabad helyektől teszik függővé az átfoglalást, és ezzel megfosztják az utast attól a lehetőségtől, hogy másik szolgáltatást vehessen igénybe, amely az átfoglalást rövidebb időn belül biztosítaná. Meg kell állapítani, hogy egy bizonyos idő eltelte után a fuvarozónak fel kell ajánlania, hogy az utas egy másik fuvarozó szolgáltatását vagy más közlekedési módot vegyen igénybe, ha ez az utazás folytatását meggyorsíthatja. A más fuvarozó járatára való átfoglalás vagy az egyéb közlekedési eszközök igénybevétele a rendelkezésre álló helyek függvénye lehet. |
| --- | --- |

(15)

Ha egy utas a mielőbbi átfoglalás mellett dönt, a légi fuvarozók gyakran a saját járataikon rendelkezésre álló szabad helyektől teszik függővé az átfoglalást, és ezzel megfosztják az utast attól a lehetőségtől, hogy másik szolgáltatást vehessen igénybe, amely az átfoglalást rövidebb időn belül biztosítaná. Meg kell állapítani, hogy egy bizonyos idő eltelte után a fuvarozónak fel kell ajánlania, hogy az utas egy másik fuvarozó szolgáltatását vagy más közlekedési módot vegyen igénybe, ha ez az utazás folytatását meggyorsíthatja. A más fuvarozó járatára való átfoglalás vagy az egyéb közlekedési eszközök igénybevétele a rendelkezésre álló helyek függvénye lehet.

| (16) | A légi fuvarozókat jelenleg utasaik szállodai elhelyezése tekintetében korlátlan felelősség terheli hosszú ideig tartó rendkívüli körülmények esetén. Ez a bizonytalanság és az időtartam kiszámíthatatlansága kockázatot jelenthet a fuvarozók pénzügyi stabilitása szempontjából. A légi fuvarozóknak ezért

  azonban
  lehetőséget kell adni arra, hogy egy

  a szállás időtartama tekintetében, valamint – amennyiben az utasok maguk gondoskodnak a szállásról – a költségek és az ellátás tekintetében
  bizonyos idő eltelte után az ellátást korlátozzák. Emellett a készenléti tervezés és a gyors átfoglalás is csökkentheti annak a kockázatát, hogy az utasok hosszú ideig vesztegelni kényszerüljenek a repülőtéren. [Mód. 20] |
| --- | --- |

(16)

A légi fuvarozókat jelenleg utasaik szállodai elhelyezése tekintetében korlátlan felelősség terheli hosszú ideig tartó rendkívüli körülmények esetén. Ez a bizonytalanság és az időtartam kiszámíthatatlansága kockázatot jelenthet a fuvarozók pénzügyi stabilitása szempontjából. A légi fuvarozóknak ezért

  azonban
  lehetőséget kell adni arra, hogy egy

  a szállás időtartama tekintetében, valamint – amennyiben az utasok maguk gondoskodnak a szállásról – a költségek és az ellátás tekintetében
  bizonyos idő eltelte után az ellátást korlátozzák. Emellett a készenléti tervezés és a gyors átfoglalás is csökkentheti annak a kockázatát, hogy az utasok hosszú ideig vesztegelni kényszerüljenek a repülőtéren. [Mód. 20]

| (17) | Egyes utasjogok, különösen a szálláshoz való jog érvényesítése a tapasztalatok szerint aránytalan költségekkel jár a légi fuvarozók egyes kisebb nagyságrendű műveleteiből származó bevételéhez képest. A rövid távon, kis repülőgépekkel működtetett járatok üzemeltetőit ezért mentesíteni kell a szállás biztosítása alól, ugyanakkor segíteniük kell az utasnak a szálláskeresésben.
  [Mód. 21] |
| --- | --- |

(17)

Egyes utasjogok, különösen a szálláshoz való jog érvényesítése a tapasztalatok szerint aránytalan költségekkel jár a légi fuvarozók egyes kisebb nagyságrendű műveleteiből származó bevételéhez képest. A rövid távon, kis repülőgépekkel működtetett járatok üzemeltetőit ezért mentesíteni kell a szállás biztosítása alól, ugyanakkor segíteniük kell az utasnak a szálláskeresésben.
  [Mód. 21]

| (18) | A fogyatékossággal élő, a csökkent mozgásképességű és más, különleges bánásmódot igénylő személyek – például a kíséret nélkül utazó gyermekek, a várandós nők és az orvosi ellátást igénylő személyek – számára nehezebb feladat szállást találni az utazás kénytelen megszakítása esetén. Ezért az ezekbe a kategóriákba tartozó utasokra a szálláshoz való jog semmiféle
  okból történő
  korlátozása nem alkalmazandó sem rendkívüli körülmények, sem regionális járatok esetében. [Mód. 22] |
| --- | --- |

(18)

A fogyatékossággal élő, a csökkent mozgásképességű és más, különleges bánásmódot igénylő személyek – például a kíséret nélkül utazó gyermekek, a várandós nők és az orvosi ellátást igénylő személyek – számára nehezebb feladat szállást találni az utazás kénytelen megszakítása esetén. Ezért az ezekbe a kategóriákba tartozó utasokra a szálláshoz való jog semmiféle
  okból történő
  korlátozása nem alkalmazandó sem rendkívüli körülmények, sem regionális járatok esetében. [Mód. 22]

| (18a) | Amikor a közösségi légi fuvarozó megköveteli, hogy a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személyeket gondozó személy kísérje, a gondozó személy nem kötelezhető az indulási repülőtéren alkalmazandó repülőtéri adó megfizetésére. [Mód. 23] |
| --- | --- |

(18a)

Amikor a közösségi légi fuvarozó megköveteli, hogy a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személyeket gondozó személy kísérje, a gondozó személy nem kötelezhető az indulási repülőtéren alkalmazandó repülőtéri adó megfizetésére. [Mód. 23]

| (18b) | A szolgáltatónak biztosítania kell, hogy a csökkent mozgásképességű és fogyatékossággal élő személyek mindig jogosultak legyenek biztonsági tanúsítással rendelkező légzőkészülékek díjmentes használatára a repülőgépen. A Bizottságnak – a biztonsági követelmények megfelelő figyelembevétele mellett – jegyzéket kell készítenie az elfogadott orvosioxigén-berendezésekről az iparággal és a csökkent mozgásképességű, illetve fogyatékossággal élő személyek képviseleti szervezeteivel együttműködésben. [Mód. 24] |
| --- | --- |

(18b)

A szolgáltatónak biztosítania kell, hogy a csökkent mozgásképességű és fogyatékossággal élő személyek mindig jogosultak legyenek biztonsági tanúsítással rendelkező légzőkészülékek díjmentes használatára a repülőgépen. A Bizottságnak – a biztonsági követelmények megfelelő figyelembevétele mellett – jegyzéket kell készítenie az elfogadott orvosioxigén-berendezésekről az iparággal és a csökkent mozgásképességű, illetve fogyatékossággal élő személyek képviseleti szervezeteivel együttműködésben. [Mód. 24]

| (19) | Az Unióban a jelentős késések és járattörlések jelenlegi magas száma nem kizárólag a légi fuvarozóknak tulajdonítható. Annak érdekében, hogy a légiközlekedési lánc összes szereplője hatékony és gyors megoldásokra, és így a hosszú késések és járattörlések által az utasoknak okozott kellemetlenségek minimálisra csökkentésére törekedjen, a légi fuvarozók számára lehetővé kell tenni, hogy érvényesítsék követeléseiket azon harmadik felekkel szemben, amelyeknek szerepük volt a kártérítést vagy egyéb kötelezettségeket keletkeztető esemény bekövetkeztében. |
| --- | --- |

(19)

Az Unióban a jelentős késések és járattörlések jelenlegi magas száma nem kizárólag a légi fuvarozóknak tulajdonítható. Annak érdekében, hogy a légiközlekedési lánc összes szereplője hatékony és gyors megoldásokra, és így a hosszú késések és járattörlések által az utasoknak okozott kellemetlenségek minimálisra csökkentésére törekedjen, a légi fuvarozók számára lehetővé kell tenni, hogy érvényesítsék követeléseiket azon harmadik felekkel szemben, amelyeknek szerepük volt a kártérítést vagy egyéb kötelezettségeket keletkeztető esemény bekövetkeztében.

| (20) | Az utazás megszakadása
  , menetrendváltozás és visszautasított beszállás
  esetén az utasokat nem csak

  nemcsak
  az őket ilyenkor megillető jogaikról

  jogokról
  kell megfelelően tájékoztatni, hanem a megszakítás okáról is, amint az információk rendelkezésre állnak. Ezeket az információkat
  a légi fuvarozónak
  akkor is meg kell adni

  adnia
  , ha az utas a jegyét egy az Unióban működő közvetítőnél vásárolta meg.
  Emellett az utasokat – jogaik gyakorlásának lehetővé tétele érdekében – tájékoztatni kell a kérelmek és panaszok benyújtásának legegyszerűbb és leggyorsabb eljárásairól. [Mód. 25] |
| --- | --- |

(20)

Az utazás megszakadása
  , menetrendváltozás és visszautasított beszállás
  esetén az utasokat nem csak

  nemcsak
  az őket ilyenkor megillető jogaikról

  jogokról
  kell megfelelően tájékoztatni, hanem a megszakítás okáról is, amint az információk rendelkezésre állnak. Ezeket az információkat
  a légi fuvarozónak
  akkor is meg kell adni

  adnia
  , ha az utas a jegyét egy az Unióban működő közvetítőnél vásárolta meg.
  Emellett az utasokat – jogaik gyakorlásának lehetővé tétele érdekében – tájékoztatni kell a kérelmek és panaszok benyújtásának legegyszerűbb és leggyorsabb eljárásairól. [Mód. 25]

| (21) | Az utasjogok jobb érvényesítése érdekében a nemzeti végrehajtási szervek szerepét pontosabban kell meghatározni, és világosan el kell különíteni az utasok egyéni panaszainak kezelésétől. |
| --- | --- |

(21)

Az utasjogok jobb érvényesítése érdekében a nemzeti végrehajtási szervek szerepét pontosabban kell meghatározni, és világosan el kell különíteni az utasok egyéni panaszainak kezelésétől.

| (21a) | A nemzeti végrehajtási szerveket e rendelet végrehajtásával kapcsolatos szerepük betöltésében támogatandó, a légi fuvarozók rendelkezésükre bocsátják a vonatkozó megfelelőségi dokumentációt, amely bizonyítja, hogy a légi fuvarozók eleget tesznek e rendelet összes vonatkozó cikkének. [Mód. 26] |
| --- | --- |

(21a)

A nemzeti végrehajtási szerveket e rendelet végrehajtásával kapcsolatos szerepük betöltésében támogatandó, a légi fuvarozók rendelkezésükre bocsátják a vonatkozó megfelelőségi dokumentációt, amely bizonyítja, hogy a légi fuvarozók eleget tesznek e rendelet összes vonatkozó cikkének. [Mód. 26]

| (21b) | Mivel a kereskedelmi célú légi közlekedés integrált uniós piac, hatékonyabb, ha a rendelet végrehajtását uniós szinten garantáló intézkedések az Európai Bizottság fokozott bevonásával történnek. Az Európai Bizottságnak kifejezetten tudatosítania kell a légi utasok körében azt a követelményt, hogy a légi fuvarozóknak be kell tartaniuk az utasjogokat, mégpedig úgy, hogy közzéteszi azon fuvarozók listáját, amelyek rendszeresen nem tesznek eleget e rendeletnek. [Mód. 27] |
| --- | --- |

(21b)

Mivel a kereskedelmi célú légi közlekedés integrált uniós piac, hatékonyabb, ha a rendelet végrehajtását uniós szinten garantáló intézkedések az Európai Bizottság fokozott bevonásával történnek. Az Európai Bizottságnak kifejezetten tudatosítania kell a légi utasok körében azt a követelményt, hogy a légi fuvarozóknak be kell tartaniuk az utasjogokat, mégpedig úgy, hogy közzéteszi azon fuvarozók listáját, amelyek rendszeresen nem tesznek eleget e rendeletnek. [Mód. 27]

| (22) | Az utasokat megfelelően tájékoztatni kell az igények és panaszok légi fuvarozókhoz való benyújtásával kapcsolatos eljárásokról, és
  fel kell hívni figyelmüket az erre vonatkozó – különösen a 16a. cikk (2) bekezdésében foglalt – határidőkre, és
  biztosítani kell, hogy ésszerű határidőn

  a lehető legrövidebb időn
  belül választ kapjanak. Az utasoknak azt a lehetőséget is biztosítani kell, hogy a légi fuvarozókkal szemben peren kívüli eszközök útján emeljenek panaszt.
  A tagállamoknak jól felkészült közvetítési szolgáltatást kell biztosítaniuk azokra az esetekre, amelyben az utasok és a légi társaságok közötti vitát nem sikerül rendezni.
  Ugyanakkor mivel a bíróság előtti hatékony jogorvoslathoz való jog az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében elismert alapvető jog, ezek az intézkedések nem akadályozhatják és nem nehezíthetik meg azt, hogy az utasok bírósághoz forduljanak.
  E célból az utasoknak mindig meg kell kapniuk azon szervezetek címét és elérhetőségeit, amelyek az egyes országokban ezen eljárások lefolytatásáért felelősek. A jogok peren kívüli és bírósági eljárás keretében történő egyszerű, gyors és olcsó kezelésének lehetővé tétele érdekében fel kell hívni a figyelmet különösen az online és alternatív vitarendezési eljárásokra, valamint a kis értékű követelések európai eljárására. [Am. 28] |
| --- | --- |

(22)

Az utasokat megfelelően tájékoztatni kell az igények és panaszok légi fuvarozókhoz való benyújtásával kapcsolatos eljárásokról, és
  fel kell hívni figyelmüket az erre vonatkozó – különösen a 16a. cikk (2) bekezdésében foglalt – határidőkre, és
  biztosítani kell, hogy ésszerű határidőn

  a lehető legrövidebb időn
  belül választ kapjanak. Az utasoknak azt a lehetőséget is biztosítani kell, hogy a légi fuvarozókkal szemben peren kívüli eszközök útján emeljenek panaszt.
  A tagállamoknak jól felkészült közvetítési szolgáltatást kell biztosítaniuk azokra az esetekre, amelyben az utasok és a légi társaságok közötti vitát nem sikerül rendezni.
  Ugyanakkor mivel a bíróság előtti hatékony jogorvoslathoz való jog az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében elismert alapvető jog, ezek az intézkedések nem akadályozhatják és nem nehezíthetik meg azt, hogy az utasok bírósághoz forduljanak.
  E célból az utasoknak mindig meg kell kapniuk azon szervezetek címét és elérhetőségeit, amelyek az egyes országokban ezen eljárások lefolytatásáért felelősek. A jogok peren kívüli és bírósági eljárás keretében történő egyszerű, gyors és olcsó kezelésének lehetővé tétele érdekében fel kell hívni a figyelmet különösen az online és alternatív vitarendezési eljárásokra, valamint a kis értékű követelések európai eljárására. [Am. 28]

| (22a) | Az igény benyújtását minden esetben panasznak kell megelőznie. [Mód. 29] |
| --- | --- |

(22a)

Az igény benyújtását minden esetben panasznak kell megelőznie. [Mód. 29]

| (23) | A C-139/11 sz. Moré kontra KLM ügyben az Európai

  a
  Bíróság tisztázta, hogy azt a határidőt, amely alatt a kártérítés iránti kereseteket meg kell indítani, az egyes tagállamok nemzeti joga határozza meg.
  A peren kívüli egyezségeket illetően a határidőket a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről szóló, 2013/11/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel

   (7)

  (fogyasztói alternatív vitarendezési irányelvvel) összhangban határozzák meg. [Mód. 30] |
| --- | --- |

(23)

A C-139/11 sz. Moré kontra KLM ügyben az Európai

  a
  Bíróság tisztázta, hogy azt a határidőt, amely alatt a kártérítés iránti kereseteket meg kell indítani, az egyes tagállamok nemzeti joga határozza meg.
  A peren kívüli egyezségeket illetően a határidőket a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről szóló, 2013/11/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel

   (7)

  (fogyasztói alternatív vitarendezési irányelvvel) összhangban határozzák meg. [Mód. 30]

| (24) | A Bizottság és a végrehajtási testületek közötti folyamatos információáramlás lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy hatékonyabban töltse be a nemzeti testületekre vonatkozó felügyeleti, összehangoló és támogató szerepét. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság és a végrehajtási testületek közötti folyamatos információáramlás lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy hatékonyabban töltse be a nemzeti testületekre vonatkozó felügyeleti, összehangoló és támogató szerepét.

| (25) | A 261/2004/EK rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EC európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (8) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(25)

A 261/2004/EK rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EC európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (8) megfelelően kell gyakorolni.

| (26) | A tagállamok által a Bizottsághoz benyújtott tevékenységi jelentések tartalmával kapcsolatos végrehajtási határozatok elfogadásakor a tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(26)

A tagállamok által a Bizottsághoz benyújtott tevékenységi jelentések tartalmával kapcsolatos végrehajtási határozatok elfogadásakor a tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni.

| (26a) | Az utasok és a légi fuvarozók jogbiztonságának növelése érdekében lehetővé kell tenni a „rendkívüli körülmények” fogalmának tisztázását a nemzeti végrehajtási szervek munkája és a bírósági ítéletek alapján. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson a nemzeti végrehajtási szervekkel. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus előkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. [Mód. 31] |
| --- | --- |

(26a)

Az utasok és a légi fuvarozók jogbiztonságának növelése érdekében lehetővé kell tenni a „rendkívüli körülmények” fogalmának tisztázását a nemzeti végrehajtási szervek munkája és a bírósági ítéletek alapján. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson a nemzeti végrehajtási szervekkel. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus előkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. [Mód. 31]

| (27) | Annak érdekében, hogy a mozgást segítő eszközöket ért kárért vagy azok elvesztéséért járó kártérítés az eszköz tényleges értékével egyezzék meg, a légitársaságoknak
  és a repülőtéri segítségnyújtó szolgálatoknak a foglaláskor, majd az utasfelvételkor ismét tájékoztatniuk kell a fogyatékossággal élő vagy
  a csökkent mozgásképességű személyek számára díjmentesen fel kell ajánlaniuk azt a lehetőséget

  személyeket arról a lehetőségről
  , hogy külön nyilatkozatot tegyenek

  tehetnek
  , amely – a Montreali Egyezménynek megfelelően – lehetővé teszi számukra, hogy a veszteségért vagy kárért teljes körű kártérítést igényeljenek.
  A légi fuvarozóknak a repülőjegy foglalásakor minden esetben tájékoztatniuk kell az utasokat az említett nyilatkozattételi lehetőségről és az abból származó jogokról. [Mód. 32] |
| --- | --- |

(27)

Annak érdekében, hogy a mozgást segítő eszközöket ért kárért vagy azok elvesztéséért járó kártérítés az eszköz tényleges értékével egyezzék meg, a légitársaságoknak
  és a repülőtéri segítségnyújtó szolgálatoknak a foglaláskor, majd az utasfelvételkor ismét tájékoztatniuk kell a fogyatékossággal élő vagy
  a csökkent mozgásképességű személyek számára díjmentesen fel kell ajánlaniuk azt a lehetőséget

  személyeket arról a lehetőségről
  , hogy külön nyilatkozatot tegyenek

  tehetnek
  , amely – a Montreali Egyezménynek megfelelően – lehetővé teszi számukra, hogy a veszteségért vagy kárért teljes körű kártérítést igényeljenek.
  A légi fuvarozóknak a repülőjegy foglalásakor minden esetben tájékoztatniuk kell az utasokat az említett nyilatkozattételi lehetőségről és az abból származó jogokról. [Mód. 32]

| (28) | Az utasok olykor nincsenek tisztában azzal, milyen méretű, súlyú vagy számú poggyászt vihetnek magukkal az utastérbe. Annak érdekében, hogy az utasok teljes mértékben tudatában legyenek a kézipoggyászra, illetve a feladott poggyászra vonatkozó előírásoknak, a légi fuvarozóknak a jegyvásárláskor és a repülőtéren is egyértelmű információt kell adniuk ezekről az előírásokról. |
| --- | --- |

(28)

Az utasok olykor nincsenek tisztában azzal, milyen méretű, súlyú vagy számú poggyászt vihetnek magukkal az utastérbe. Annak érdekében, hogy az utasok teljes mértékben tudatában legyenek a kézipoggyászra, illetve a feladott poggyászra vonatkozó előírásoknak, a légi fuvarozóknak a jegyvásárláskor és a repülőtéren is egyértelmű információt kell adniuk ezekről az előírásokról.

| (29) | A hangszereket – lehetőség szerint – kézipoggyászként kell elfogadni, és ha erre nincs lehetőség, mindent meg kell tenni azért, hogy

  akkor
  azokat megfelelő feltételekkel szállítsák a repülőgép rakterében
  kell szállítani
  .
  Annak érdekében, hogy az érintett utasok meg tudják ítélni, hogy a hangszerük tárolható-e kézipoggyászként, a légi fuvarozóknak tájékoztatniuk kell őket a rakodóhelyek méretéről
  . Ezért a 2027/97/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. [Mód. 33] |
| --- | --- |

(29)

A hangszereket – lehetőség szerint – kézipoggyászként kell elfogadni, és ha erre nincs lehetőség, mindent meg kell tenni azért, hogy

  akkor
  azokat megfelelő feltételekkel szállítsák a repülőgép rakterében
  kell szállítani
  .
  Annak érdekében, hogy az érintett utasok meg tudják ítélni, hogy a hangszerük tárolható-e kézipoggyászként, a légi fuvarozóknak tájékoztatniuk kell őket a rakodóhelyek méretéről
  . Ezért a 2027/97/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. [Mód. 33]

| (30) | A 2027/97/EK rendelettel az utasoknak biztosított jogok helyes és következetes alkalmazása érdekében a 261/2004/EK rendelet szerint kijelölt nemzeti végrehajtási szerveknek nyomon kell követniük és érvényesíteniük kell a 2027/97/EK rendelet szerinti jogokat is. |
| --- | --- |

(30)

A 2027/97/EK rendelettel az utasoknak biztosított jogok helyes és következetes alkalmazása érdekében a 261/2004/EK rendelet szerint kijelölt nemzeti végrehajtási szerveknek nyomon kell követniük és érvényesíteniük kell a 2027/97/EK rendelet szerinti jogokat is.

| (31) | Tekintettel az elveszett, megrongálódott vagy késve érkező poggyásszal kapcsolatos panaszok beterjesztésére kiszabott rövid határidőkre,
  különleges poggyászszolgálatot kell létrehozni minden repülőtéren, ahol az utasoknak lehetőségük van arra, hogy panaszaikat már érkezéskor benyújthassák. E célból
  a légi fuvarozóknak lehetőséget

  az Unió valamennyi hivatalos nyelvén formanyomtatványt
  kell nyújtaniuk arra, hogy

  biztosítaniuk
  az utasok panaszaikat már a repülőtéren benyújthassák, és e célból formanyomtatványt kell számukra biztosítani

  számára
  . Ez a szokásos poggyászjegyzőkönyv (Property Irregularity Report vagy PIR) is lehet.
  A Bizottság végrehajtási aktusok útján rögzíti a szabványosított igénylőlap formáját. [Mód. 34] |
| --- | --- |

(31)

Tekintettel az elveszett, megrongálódott vagy késve érkező poggyásszal kapcsolatos panaszok beterjesztésére kiszabott rövid határidőkre,
  különleges poggyászszolgálatot kell létrehozni minden repülőtéren, ahol az utasoknak lehetőségük van arra, hogy panaszaikat már érkezéskor benyújthassák. E célból
  a légi fuvarozóknak lehetőséget

  az Unió valamennyi hivatalos nyelvén formanyomtatványt
  kell nyújtaniuk arra, hogy

  biztosítaniuk
  az utasok panaszaikat már a repülőtéren benyújthassák, és e célból formanyomtatványt kell számukra biztosítani

  számára
  . Ez a szokásos poggyászjegyzőkönyv (Property Irregularity Report vagy PIR) is lehet.
  A Bizottság végrehajtási aktusok útján rögzíti a szabványosított igénylőlap formáját. [Mód. 34]

| (32) | A 2027/97/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése elavult, mert a biztosítással kapcsolatos ügyeket ma már a légifuvarozókra és légi járművek üzemben tartóira vonatkozó biztosítási követelményekről szóló 785/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) szabályozza. A bekezdést ezért törölni kell. |
| --- | --- |

(32)

A 2027/97/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése elavult, mert a biztosítással kapcsolatos ügyeket ma már a légifuvarozókra és légi járművek üzemben tartóira vonatkozó biztosítási követelményekről szóló 785/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) szabályozza. A bekezdést ezért törölni kell.

| (33) | A gazdasági fejlődés figyelembevétele érdekében a 2027/97/EK rendeletben megállapított pénzügyi korlátozásokat a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által a Montreali Egyezmény 24. cikkének (2) bekezdése alapján 2009-ben végzett felülvizsgálatnak megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(33)

A gazdasági fejlődés figyelembevétele érdekében a 2027/97/EK rendeletben megállapított pénzügyi korlátozásokat a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által a Montreali Egyezmény 24. cikkének (2) bekezdése alapján 2009-ben végzett felülvizsgálatnak megfelelően módosítani kell.

| (34) | A 2027/97/EK rendelet és a Montreali Egyezmény közötti folyamatos megfelelés érdekében fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el. Ez a felhatalmazás lehetővé tenné, hogy a Bizottság is módosítsa a 2027/97/EK rendeletben megszabott pénzügyi korlátozásokat, amennyiben azokat a Montreali Egyezmény 24. cikkének (2) bekezdése alapján a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) módosítja. |
| --- | --- |

(34)

A 2027/97/EK rendelet és a Montreali Egyezmény közötti folyamatos megfelelés érdekében fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el. Ez a felhatalmazás lehetővé tenné, hogy a Bizottság is módosítsa a 2027/97/EK rendeletben megszabott pénzügyi korlátozásokat, amennyiben azokat a Montreali Egyezmény 24. cikkének (2) bekezdése alapján a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) módosítja.

| (35) | E rendeletnek tiszteletben kell tartania az alapvető jogokat és be kell tartania a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket, nevezetesen a fogyasztók védelmét, a személyes adatok védelméhez való jogot, a megkülönböztetés valamennyi formájának tilalmát és a fogyatékossággal élő személyek beilleszkedését, valamint a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot, |
| --- | --- |

(35)

E rendeletnek tiszteletben kell tartania az alapvető jogokat és be kell tartania a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket, nevezetesen a fogyasztók védelmét, a személyes adatok védelméhez való jogot, a megkülönböztetés valamennyi formájának tilalmát és a fogyatékossággal élő személyek beilleszkedését, valamint a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot,

| (35a) | Az utasok védelmének az Unió határain kívüli javítása érdekében az utasjogi kérdésekkel kétoldalú és nemzetközi megállapodások keretében kell foglalkozni. [Mód. 35] |
| --- | --- |

(35a)

Az utasok védelmének az Unió határain kívüli javítása érdekében az utasjogi kérdésekkel kétoldalú és nemzetközi megállapodások keretében kell foglalkozni. [Mód. 35]

| (35b) | A súlyos fogyatékossággal élő utasok számára speciális szolgáltatásokat, például ingyenes öltözőt és mosdóhelyiséget kell biztosítani minden olyan uniós repülőtéren, ahol az éves utasforgalom meghaladja az 1 milliót. [Mód. 36] |
| --- | --- |

(35b)

A súlyos fogyatékossággal élő utasok számára speciális szolgáltatásokat, például ingyenes öltözőt és mosdóhelyiséget kell biztosítani minden olyan uniós repülőtéren, ahol az éves utasforgalom meghaladja az 1 milliót. [Mód. 36]

| (35c) | A tagállamok által létrehozott nemzeti végrehajtási szervek nem mindig rendelkeznek elégséges hatáskörrel az utasjogok hatékony védelmének biztosításához. A tagállamoknak ezért elégséges hatáskörrel kell felruházniuk a nemzeti végrehajtási szerveket a jogsértések szankcionálásához, valamint az utasok és az ágazat közötti jogviták rendezéséhez, és valamennyi nemzeti végrehajtási szervnek minden beérkezett panaszt teljes körűen ki kell vizsgálnia, [Mód. 37] |
| --- | --- |

(35c)

A tagállamok által létrehozott nemzeti végrehajtási szervek nem mindig rendelkeznek elégséges hatáskörrel az utasjogok hatékony védelmének biztosításához. A tagállamoknak ezért elégséges hatáskörrel kell felruházniuk a nemzeti végrehajtási szerveket a jogsértések szankcionálásához, valamint az utasok és az ágazat közötti jogviták rendezéséhez, és valamennyi nemzeti végrehajtási szervnek minden beérkezett panaszt teljes körűen ki kell vizsgálnia, [Mód. 37]

ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 261/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:

| -1. | Az 1. cikk (1) bekezdés a következő ponttal egészül ki:










  „da) | visszaminősítés esetén.”

  [Mód. 38] |
| --- | --- | --- |

-1.

Az 1. cikk (1) bekezdés a következő ponttal egészül ki:

„da)

visszaminősítés esetén.”

  [Mód. 38]

| -1a. | Az 1. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:










  „e) | lekésik a csatlakozó járatot.”

  [Mód. 39] |
| --- | --- | --- |

-1a.

Az 1. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„e)

lekésik a csatlakozó járatot.”

  [Mód. 39]

| -1b. | Az 1. cikkben a (3) bekezdést el kell hagyni. [Am. 174/jav] |
| --- | --- |

-1b.

Az 1. cikkben a (3) bekezdést el kell hagyni. [Am. 174/jav]

| 1. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A c) pontban található meghatározás helyébe a következő szöveg lép:
  „»közösségi légi fuvarozó«: egy tagállam által a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) rendelkezéseivel összhangban megadott érvényes működési engedéllyel rendelkező légi fuvarozó |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

A c) pontban található meghatározás helyébe a következő szöveg lép:

„»közösségi légi fuvarozó«: egy tagállam által a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) rendelkezéseivel összhangban megadott érvényes működési engedéllyel rendelkező légi fuvarozó

| b) | A d) pontban szereplő meghatározás helyébe a következő szöveg lép:
  „»utazásszervező«: a szervezett

  olyan személy, aki nem alkalomszerűen
  utazási formákról szóló, 1990. június 13-i 90/314/EGK tanácsi irányelv

   (10)

  2. cikkének (2) bekezdése szerinti személy

  csomagokat állít össze és eladja vagy értékesítésre kínálja azokat közvetlenül vagy közvetítő útján
  ”; [Mód. 40]


  (10)  
  HL L 158, 23.06.1990, 59. o." |
| --- | --- |

b)

A d) pontban szereplő meghatározás helyébe a következő szöveg lép:

„»utazásszervező«: a szervezett

  olyan személy, aki nem alkalomszerűen
  utazási formákról szóló, 1990. június 13-i 90/314/EGK tanácsi irányelv

   (10)

  2. cikkének (2) bekezdése szerinti személy

  csomagokat állít össze és eladja vagy értékesítésre kínálja azokat közvetlenül vagy közvetítő útján
  ”; [Mód. 40]

(10)  
  HL L 158, 23.06.1990, 59. o."

| ba) | a g) pont helyébe a következő szöveg lép:



  „»helyfoglalás«: az a tény, hogy az utasnak jegye vagy más olyan igazolása van, amely jelzi, hogy a helyfoglalást a légi fuvarozó vagy a szervező elfogadta és nyilvántartásba vette;” [Mód. 41] |
| --- | --- |

ba)

a g) pont helyébe a következő szöveg lép:

| c) | Az i) pontban szereplő meghatározás helyébe a következő szöveg lép:
  „»
  fogyatékossággal élő, illetve
  csökkent mozgásképességű személy«: a légi járműveken utazó fogyatékkal élő,

  bármely személy, akinek mozgásképessége a közlekedés során bármilyen fizikai (érzék- vagy mozgásszervi
  ,
  állandó vagy időleges) fogyatékosság, értelmi fogyatékosság, vagy más fogyatékossághoz vezető ok,
  illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól szóló 1107/2006/EK rendelet
   (11)
  szerinti bármely

  kor miatt korlátozott, és akinek helyzete kellő figyelmet igényel, és szükségessé teszi az összes utas rendelkezésére álló szolgáltatás hozzáigazítását a kérdéses
  személy
  egyéni igényeihez;
  ”[Mód. 42] |
| --- | --- |

c)

Az i) pontban szereplő meghatározás helyébe a következő szöveg lép:

„»
  fogyatékossággal élő, illetve
  csökkent mozgásképességű személy«: a légi járműveken utazó fogyatékkal élő,

  bármely személy, akinek mozgásképessége a közlekedés során bármilyen fizikai (érzék- vagy mozgásszervi
  ,
  állandó vagy időleges) fogyatékosság, értelmi fogyatékosság, vagy más fogyatékossághoz vezető ok,
  illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól szóló 1107/2006/EK rendelet
   (11)
  szerinti bármely

  kor miatt korlátozott, és akinek helyzete kellő figyelmet igényel, és szükségessé teszi az összes utas rendelkezésére álló szolgáltatás hozzáigazítását a kérdéses
  személy
  egyéni igényeihez;
  ”[Mód. 42]

| ca) | a j) pont helyébe a következő szöveg lép:



  „»visszautasított beszállás« egy légi járaton az utasok szállításának megtagadása annak ellenére, hogy a 3. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételek mellett beszállásra jelentkeztek, kivéve, ha beszállásukat ésszerű indokok, úgymint egészségügyi, biztonsági vagy védelmi okok, illetve nem megfelelő utazási okmányok miatt utasítják el. Az a járat, amelynek menetrendszerű indulási idejét előrehozták, aminek következtében az utas lekéste a járatot, olyan járatnak minősül, amely tekintetében az utas esetében visszautasították a beszállást.” [Mód. 43] |
| --- | --- |

ca)

a j) pont helyébe a következő szöveg lép:

| d) | Az l) pontban szereplő „járat törlése” meghatározás a következő mondattal egészül ki:
  „Törölt járatnak kell tekinteni a járatot abban az esetben is, ha a repülőgép felszállt, de ezt követően valamilyen okból egy, az érkezési repülőtértől eltérő repülőtéren le kellett szállnia, vagy vissza kellett térnie az indulási repülőtérre
  , ahol az érintett repülőgép utasait átszállították másik járatokra
  .”[Mód. 44] |
| --- | --- |

d)

Az l) pontban szereplő „járat törlése” meghatározás a következő mondattal egészül ki:

„Törölt járatnak kell tekinteni a járatot abban az esetben is, ha a repülőgép felszállt, de ezt követően valamilyen okból egy, az érkezési repülőtértől eltérő repülőtéren le kellett szállnia, vagy vissza kellett térnie az indulási repülőtérre
  , ahol az érintett repülőgép utasait átszállították másik járatokra
  .”[Mód. 44]

| e) | A rendelet a következő meghatározásokkal egészül ki:






  „m) | »rendkívüli körülmények«: olyan körülmények, amelyek jellegüknél vagy eredetüknél fogva nem tartoznak

  kívül esnek
  az érintett légi fuvarozó rendes tevékenységi körébe, és amelyeket a légi fuvarozó ténylegesen nem tud befolyásolni

  körének ellenőrzésén és a betartandó, alkalmazandó biztonsági szabályokkal kapcsolatos kötelezettségeken
  . E rendelet alkalmazásában a rendkívüli körülmények magukban foglalják a

  az 1.
  mellékletben felsorolt körülményeket;

  körülményekre korlátozódnak; [Mód. 45] |
| --- | --- | --- |

e)

A rendelet a következő meghatározásokkal egészül ki:

„m)

»rendkívüli körülmények«: olyan körülmények, amelyek jellegüknél vagy eredetüknél fogva nem tartoznak

  kívül esnek
  az érintett légi fuvarozó rendes tevékenységi körébe, és amelyeket a légi fuvarozó ténylegesen nem tud befolyásolni

  körének ellenőrzésén és a betartandó, alkalmazandó biztonsági szabályokkal kapcsolatos kötelezettségeken
  . E rendelet alkalmazásában a rendkívüli körülmények magukban foglalják a

  az 1.
  mellékletben felsorolt körülményeket;

  körülményekre korlátozódnak; [Mód. 45]

| n) | »járat«: két repülőtér közötti légi szállítási művelet; a műszaki vagy üzemeltetési célokból történő közbenső leszállásokat nem kell figyelembe venni; |
| --- | --- |

n)

»járat«: két repülőtér közötti légi szállítási művelet; a műszaki vagy üzemeltetési célokból történő közbenső leszállásokat nem kell figyelembe venni;

| o) | »csatlakozó járat«: olyan járat, amely egyetlen szállítási szerződés keretében

  vagy egyetlen foglalási szám vagy mindkettő alapján
  eljuttatja az utast egy átszállási helyre, ahonnan a
  6a. cikkel összhangban egy
  egy másik járattal utazik tovább, illetve adott esetben a másik járat, amely az átszállási helyről indul; [Mód. 46] |
| --- | --- |

o)

»csatlakozó járat«: olyan járat, amely egyetlen szállítási szerződés keretében

  vagy egyetlen foglalási szám vagy mindkettő alapján
  eljuttatja az utast egy átszállási helyre, ahonnan a
  6a. cikkel összhangban egy
  egy másik járattal utazik tovább, illetve adott esetben a másik járat, amely az átszállási helyről indul; [Mód. 46]

| p) | »utazás«: azon egyetlen vagy több egymást követő csatlakozó járat, amellyel vagy amelyekkel az utas a szállítási szerződés szerint az indulási repülőtérről végső célállomására jut; |
| --- | --- |

p)

»utazás«: azon egyetlen vagy több egymást követő csatlakozó járat, amellyel vagy amelyekkel az utas a szállítási szerződés szerint az indulási repülőtérről végső célállomására jut;

| q) | »repülőtér«: minden olyan terület, amelyet kifejezetten légi járművek leszállásához, felszállásához és földi mozgásához alakítottak ki, beleértve azon kapcsolódó létesítményeket, amelyekre a fenti műveleteknél a légi járművek forgalma és kiszolgálása során szükség lehet, valamint a kereskedelmi légi közlekedés kiszolgálásához szükséges létesítményeket is; |
| --- | --- |

q)

»repülőtér«: minden olyan terület, amelyet kifejezetten légi járművek leszállásához, felszállásához és földi mozgásához alakítottak ki, beleértve azon kapcsolódó létesítményeket, amelyekre a fenti műveleteknél a légi járművek forgalma és kiszolgálása során szükség lehet, valamint a kereskedelmi légi közlekedés kiszolgálásához szükséges létesítményeket is;

| r) | »repülőtér-irányító szervezet«: olyan szervezet, amelynek a nemzeti jogszabályok, szabályzatok és szerződések értelmében a feladata – más tevékenységekkel együtt vagy kizárólag – a repülőterek vagy repülőtér-hálózatok infrastruktúrájának igazgatása és kezelése, valamint az adott repülőtereken vagy repülőtér-hálózatokon jelen lévő, különböző szereplők tevékenységének összehangolása és felügyelete

  koordinációja hatáskörével összhangban
  ; [Mód. 47] |
| --- | --- |

r)

»repülőtér-irányító szervezet«: olyan szervezet, amelynek a nemzeti jogszabályok, szabályzatok és szerződések értelmében a feladata – más tevékenységekkel együtt vagy kizárólag – a repülőterek vagy repülőtér-hálózatok infrastruktúrájának igazgatása és kezelése, valamint az adott repülőtereken vagy repülőtér-hálózatokon jelen lévő, különböző szereplők tevékenységének összehangolása és felügyelete

  koordinációja hatáskörével összhangban
  ; [Mód. 47]

| s) | »jegyár«: egy jegyért fizetett teljes ár, amely magában foglalja a légi viteldíjat, valamint a jegy árában foglalt opcionális és nem opcionális szolgáltatásokért fizetendő minden vonatkozó adót, díjat, felárat és illetéket
  , például az utasfelvétel teljes költségét, a jegyek és a beszállókártyák kiállításának költségét, minimális méretű poggyász, beleértve egy kézipoggyász, egy feladott poggyász és a nélkülözhetetlen tárgyak szállítását, valamint a fizetéshez kapcsolódó valamennyi költséget, például a hitelkártyás fizetés díját
  ;
  az előzetesen feltüntetett jegyár mindig a fizetendő végleges árat tükrözi
  ; [Mód. 48] |
| --- | --- |

s)

»jegyár«: egy jegyért fizetett teljes ár, amely magában foglalja a légi viteldíjat, valamint a jegy árában foglalt opcionális és nem opcionális szolgáltatásokért fizetendő minden vonatkozó adót, díjat, felárat és illetéket
  , például az utasfelvétel teljes költségét, a jegyek és a beszállókártyák kiállításának költségét, minimális méretű poggyász, beleértve egy kézipoggyász, egy feladott poggyász és a nélkülözhetetlen tárgyak szállítását, valamint a fizetéshez kapcsolódó valamennyi költséget, például a hitelkártyás fizetés díját
  ;
  az előzetesen feltüntetett jegyár mindig a fizetendő végleges árat tükrözi
  ; [Mód. 48]

| t) | »a járat ára«: egy adott járat repülési távolságának és a jeggyel megváltott teljes utazás összes járata által megtett össztávolságnak a hányada, szorozva a jegy árával;
  amennyiben a jegyár nem ismert, a visszatérítés értéke a járaton a magasabb kategóriás ülőhelyért fizetett felár; [Mód. 49] |
| --- | --- |

t)

»a járat ára«: egy adott járat repülési távolságának és a jeggyel megváltott teljes utazás összes járata által megtett össztávolságnak a hányada, szorozva a jegy árával;
  amennyiben a jegyár nem ismert, a visszatérítés értéke a járaton a magasabb kategóriás ülőhelyért fizetett felár; [Mód. 49]

| u) | »indulási idő«: az az időpont, amikor a légi jármű külső vagy saját erőből elmozdul, és elhagyja az indulási állóhelyet (fékoldási idő); |
| --- | --- |

u)

»indulási idő«: az az időpont, amikor a légi jármű külső vagy saját erőből elmozdul, és elhagyja az indulási állóhelyet (fékoldási idő);

| v) | »érkezési idő«: az időpont, amikor a repülőgép eléri az érkezési állóhelyet és a rögzítő fékek működésbe lépnek (befékezési idő); |
| --- | --- |

v)

»érkezési idő«: az időpont, amikor a repülőgép eléri az érkezési állóhelyet és a rögzítő fékek működésbe lépnek (befékezési idő);

| w) | »a kifutópályán való várakozás«: induláskor az az idő, amelyet a repülőgép az utasok beszállításának kezdetétől

  befejezésétől
  a felszállásig a földön tölt, érkezéskor pedig az az idő, amely a repülőgép földet érése és az utasok kiszállításának kezdete között telik el; [Mód. 50] |
| --- | --- |

w)

»a kifutópályán való várakozás«: induláskor az az idő, amelyet a repülőgép az utasok beszállításának kezdetétől

  befejezésétől
  a felszállásig a földön tölt, érkezéskor pedig az az idő, amely a repülőgép földet érése és az utasok kiszállításának kezdete között telik el; [Mód. 50]

| x) | »éjszaka«: az éjféltől reggel 6 óráig tartó időszak; |
| --- | --- |

x)

»éjszaka«: az éjféltől reggel 6 óráig tartó időszak;

| y) | »kíséret nélkül utazó gyermek«: kísérő szülő vagy gondviselő nélkül utazó gyermek, akiért a légi fuvarozó közzétett szabályzata szerint felelősséget vállal; |
| --- | --- |

y)

»kíséret nélkül utazó gyermek«: kísérő szülő vagy gondviselő nélkül utazó gyermek, akiért a légi fuvarozó közzétett szabályzata szerint felelősséget vállal;

| ya) | »érkezési késés«: a járatnak az utas jegyén feltüntetett menetrend szerinti érkezési időpontja és a járat érkezésének tényleges időpontja közötti időtartam. Az érkezési késés vonatkozhat a járatra abban az esetben is, ha a repülőgép felszállt, de ezt követően vissza kellett térnie az indulási repülőtérre, ahonnan később újra felszállt. Hasonlóképpen, az érkezési késés vonatkozhat a járatra abban az esetben is, ha máshová irányítják, de végül eléri a végső célállomást vagy egy annak közelében lévő repülőteret;

  [Mód. 51] |
| --- | --- |

ya)

»érkezési késés«: a járatnak az utas jegyén feltüntetett menetrend szerinti érkezési időpontja és a járat érkezésének tényleges időpontja közötti időtartam. Az érkezési késés vonatkozhat a járatra abban az esetben is, ha a repülőgép felszállt, de ezt követően vissza kellett térnie az indulási repülőtérre, ahonnan később újra felszállt. Hasonlóképpen, az érkezési késés vonatkozhat a járatra abban az esetben is, ha máshová irányítják, de végül eléri a végső célállomást vagy egy annak közelében lévő repülőteret;

  [Mód. 51]

| yb) | »átfoglalás«: pótdíj nélküli alternatív személyszállítási ajánlat, amelynek igénybevételével az utas elérheti végső célállomását;
  ”[Mód. 52] |
| --- | --- |

yb)

»átfoglalás«: pótdíj nélküli alternatív személyszállítási ajánlat, amelynek igénybevételével az utas elérheti végső célállomását;
  ”[Mód. 52]

| 2. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Az (1) bekezdést azzal a feltétellel kell alkalmazni, hogy az utasok






  a) | megerősített helyfoglalással rendelkeznek az érintett légi járaton és – az 5. cikkben említett járattörlés, valamint a 6. cikkben említett menetrendváltozás
  , vagy a 6a. cikkben említett csatlakozó járat
  esetét kivéve – utasfelvételre jelentkeznek, [Mód. 53]







  — | a légi fuvarozó, az utazásszervező vagy egy meghatalmazott utazásközvetítő által előre és írásban (akár elektronikus formában) meghatározott módon és megjelölt időpontban,
  vagy ha nincs megjelölve időpont, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Az (1) bekezdést azzal a feltétellel kell alkalmazni, hogy az utasok

a)

megerősített helyfoglalással rendelkeznek az érintett légi járaton és – az 5. cikkben említett járattörlés, valamint a 6. cikkben említett menetrendváltozás
  , vagy a 6a. cikkben említett csatlakozó járat
  esetét kivéve – utasfelvételre jelentkeznek, [Mód. 53]

—

a légi fuvarozó, az utazásszervező vagy egy meghatalmazott utazásközvetítő által előre és írásban (akár elektronikus formában) meghatározott módon és megjelölt időpontban,

vagy ha nincs megjelölve időpont,

| — | legalább 45 perccel a menetrend szerinti indulási időpont előtt; vagy |
| --- | --- |

—

legalább 45 perccel a menetrend szerinti indulási időpont előtt; vagy

| b) | arról a légi járatról, amelyre helyfoglalásuk volt, egy légi fuvarozó vagy utazásszervező által – bármilyen okból – átirányításra kerültek egy másik járatra.” |
| --- | --- |

b)

arról a légi járatról, amelyre helyfoglalásuk volt, egy légi fuvarozó vagy utazásszervező által – bármilyen okból – átirányításra kerültek egy másik járatra.”

| aa) | a (3) bekezdés a következő ponttal egészül ki:




  „(3)
     
  E rendelet nem alkalmazható a térítésmentesen, vagy a nyilvánosság számára közvetlenül vagy közvetetten nem elérhető csökkentett viteldíjjal utazó utasokra, köztük a 2 évnél fiatalabb, külön helyjegy nélkül utazó gyerekekre. A rendeletet alkalmazni kell őket azonban azokra az utasokra, akiknek jegyét egy légi fuvarozó vagy utazásszervező törzsutasprogramja vagy más kereskedelmi programja keretében adták ki.”

  [Mód. 54] |
| --- | --- |

aa)

a (3) bekezdés a következő ponttal egészül ki:

„(3)
     
  E rendelet nem alkalmazható a térítésmentesen, vagy a nyilvánosság számára közvetlenül vagy közvetetten nem elérhető csökkentett viteldíjjal utazó utasokra, köztük a 2 évnél fiatalabb, külön helyjegy nélkül utazó gyerekekre. A rendeletet alkalmazni kell őket azonban azokra az utasokra, akiknek jegyét egy légi fuvarozó vagy utazásszervező törzsutasprogramja vagy más kereskedelmi programja keretében adták ki.”

  [Mód. 54]

| b) | A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A 8. cikk (6) bekezdésének sérelme nélkül e rendeletet kizárólag motoros merevszárnyú légi járműveken szállított utasokra kell alkalmazni. Amikor azonban az utazás egy részére a

  az egyetlen
  szállítási szerződésnek megfelelően
  és egyetlen foglalás alapján
  más szállítási eszközön vagy helikopteren kerül sor, e
  rendeletet

  a 6a. cikket
  az egész utazásra alkalmazni kell, és
  az utazás

  feltéve, hogy az említett
  más szállítási eszközzel végzett részét e rendelet alkalmazásában csatlakozó járatnak kell tekinteni

  eszközt a szállítási szerződésben feltüntették. E rendeletnek az egész utazásra történő alkalmazásáért a légi fuvarozó felel
  .”[Mód. 55] |
| --- | --- |

b)

A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A 8. cikk (6) bekezdésének sérelme nélkül e rendeletet kizárólag motoros merevszárnyú légi járműveken szállított utasokra kell alkalmazni. Amikor azonban az utazás egy részére a

  az egyetlen
  szállítási szerződésnek megfelelően
  és egyetlen foglalás alapján
  más szállítási eszközön vagy helikopteren kerül sor, e
  rendeletet

  a 6a. cikket
  az egész utazásra alkalmazni kell, és
  az utazás

  feltéve, hogy az említett
  más szállítási eszközzel végzett részét e rendelet alkalmazásában csatlakozó járatnak kell tekinteni

  eszközt a szállítási szerződésben feltüntették. E rendeletnek az egész utazásra történő alkalmazásáért a légi fuvarozó felel
  .”[Mód. 55]

| c) | A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(6)   E rendelet a szervezett utazási szerződések keretében szállított
  légi
  utasokra is alkalmazandó, de nem érinti az utasok 90/314/EGK tanácsi rendelet szerinti jogait. Az utas e rendelet és

  értelmében a légi fuvarozó részére,
  a 90/314/EGK tanácsi irányelv értelmében is

  pedig az utazásszervező részére
  jogosult kérelem benyújtására, de az ugyanazon tényekkel kapcsolatban nem halmozhatja a két jogi aktus alapján őt megillető jogokat, amennyiben a jogok ugyanazon érdekek védelmezésére vagy ugyanazon célra irányulnak. E rendelet nem alkalmazható olyan esetekben, amikor egy utazási csomagot a légi járat törlésén vagy késésén kívüli egyéb okokból törölnek.”[Mód. 56] |
| --- | --- |

c)

A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   E rendelet a szervezett utazási szerződések keretében szállított
  légi
  utasokra is alkalmazandó, de nem érinti az utasok 90/314/EGK tanácsi rendelet szerinti jogait. Az utas e rendelet és

  értelmében a légi fuvarozó részére,
  a 90/314/EGK tanácsi irányelv értelmében is

  pedig az utazásszervező részére
  jogosult kérelem benyújtására, de az ugyanazon tényekkel kapcsolatban nem halmozhatja a két jogi aktus alapján őt megillető jogokat, amennyiben a jogok ugyanazon érdekek védelmezésére vagy ugyanazon célra irányulnak. E rendelet nem alkalmazható olyan esetekben, amikor egy utazási csomagot a légi járat törlésén vagy késésén kívüli egyéb okokból törölnek.”[Mód. 56]

| 3. | A 4. cikk a következőképpen módosul:








  -a) | A 4. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:




  „(1)
     
  Amennyiben egy üzemeltető légi fuvarozó okkal feltételezi, hogy el fogja utasítani a beszállást egy légi járatra, köteles először önként jelentkezőket keresni, akik előnyökért cserében lemondanak helyfoglalásukról az általuk érintett utas és az üzemeltető légi fuvarozó által meghatározandó feltételek mellett. Az önként jelentkezőket tájékoztatják a 14. cikk (2) bekezdése szerinti jogaikról, és segítségnyújtást kapnak a 8. cikknek megfelelően, és amennyiben a megállapodás szerinti indulási időpont legalább két órával később van az eredeti indulási időponthoz képest, az üzemeltető légi fuvarozó ellátást kínál fel az utasoknak a 9. cikknek megfelelően, és ez a segítségnyújtás, illetve ellátás kiegészíti az e bekezdésben említett előnyöket.”

  [Mód. 57] |
| --- | --- | --- |

3.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

-a)

A 4. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)
     
  Amennyiben egy üzemeltető légi fuvarozó okkal feltételezi, hogy el fogja utasítani a beszállást egy légi járatra, köteles először önként jelentkezőket keresni, akik előnyökért cserében lemondanak helyfoglalásukról az általuk érintett utas és az üzemeltető légi fuvarozó által meghatározandó feltételek mellett. Az önként jelentkezőket tájékoztatják a 14. cikk (2) bekezdése szerinti jogaikról, és segítségnyújtást kapnak a 8. cikknek megfelelően, és amennyiben a megállapodás szerinti indulási időpont legalább két órával később van az eredeti indulási időponthoz képest, az üzemeltető légi fuvarozó ellátást kínál fel az utasoknak a 9. cikknek megfelelően, és ez a segítségnyújtás, illetve ellátás kiegészíti az e bekezdésben említett előnyöket.”

  [Mód. 57]

| a) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „(3)   Amennyiben az utasok beszállását akaratuk ellenére visszautasították, akkor az üzemeltető légi fuvarozó azonnal kártalanítja őket a 7. cikkel összhangban és segítséget nyújt nekik a 8. cikkel összhangban. Ha az utas a 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint a lehető legrövidebb időn belül történő átfoglalás mellett dönt, és az indulási idő legalább két órával későbbi, mint az eredeti indulási idő, az üzemeltető légi fuvarozó segítséget nyújt az utasnak a 9. cikkel összhangban.”
  [Mód. 58] |
| --- | --- |

a)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Amennyiben az utasok beszállását akaratuk ellenére visszautasították, akkor az üzemeltető légi fuvarozó azonnal kártalanítja őket a 7. cikkel összhangban és segítséget nyújt nekik a 8. cikkel összhangban. Ha az utas a 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint a lehető legrövidebb időn belül történő átfoglalás mellett dönt, és az indulási idő legalább két órával későbbi, mint az eredeti indulási idő, az üzemeltető légi fuvarozó segítséget nyújt az utasnak a 9. cikkel összhangban.”
  [Mód. 58]

| aa) | A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(3a)
     
  A légi fuvarozók vagy közvetítőik érvénytelen dokumentumok miatt nem utasíthatják vissza a beszállást belföldi járatokra, ha az utas a beszállás helye szerinti állam nemzeti jogszabályaiban meghatározott dokumentumokkal igazolja személyazonosságát.” [Mód. 169] |
| --- | --- |

aa)

A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3a)
     
  A légi fuvarozók vagy közvetítőik érvénytelen dokumentumok miatt nem utasíthatják vissza a beszállást belföldi járatokra, ha az utas a beszállás helye szerinti állam nemzeti jogszabályaiban meghatározott dokumentumokkal igazolja személyazonosságát.” [Mód. 169]

| b) | A szöveg a következő két bekezdésekkel egészül ki:
  „(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdést a retúr jegyekre is alkalmazni kell, ha a

  A
  visszaúton az utas
  – akár több járatból álló –visszaútra való
  beszállását
  nem utasítják vissza
  azon az alapon utasítják vissza, hogy az

  a retúrjegyen szereplő,
  odaútra szóló jegyet nem vette igénybe, vagy e célból nem fizetett további díjat.
  Ha ilyen alapon akaratuk ellenére visszautasítják az utasok beszállását, az (1) és a (2) bekezdést kell alkalmazni. Ezen túlmenően, az üzemeltető légi fuvarozó haladéktalanul megtéríti az érintett utasok kárát a 7. cikkel összhangban, valamint a 8. és 9. cikkel összhangban segítséget nyújt számukra.




  E bekezdés első albekezdése nem alkalmazandó, ha a jegy több szelvényből áll, és a utasok beszállását azon az alapon utasítják el, hogy a szállítási szolgáltatást nem vették igénybe minden egyes járaton, vagy nem a jegyen feltüntetett, megállapodás szerinti sorrendben vették igénybe. [Mód. 59]

  (5)   Ha az utas, vagy az utas nevében eljáró közvetítő egy vagy több, ugyanabba a szállítási szerződésbe tartozó utas családi vagy keresztnevében előforduló olyan elírást

  elírásokat
  jelent be, amely a beszállás visszautasítását vonhatja maga után, a légi fuvarozónak azt

  azokat
  legalább egyszer, az indulás előtt legfeljebb 48 órával, az utastól vagy a közvetítőtől kért kiegészítő díj nélkül ki kell javítania, kivéve, ha a nemzeti vagy a nemzetközi jogszabályok ezt nem teszik lehetővé.”[Mód. 60] |
| --- | --- |

b)

A szöveg a következő két bekezdésekkel egészül ki:

„(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdést a retúr jegyekre is alkalmazni kell, ha a

  A
  visszaúton az utas
  – akár több járatból álló –visszaútra való
  beszállását
  nem utasítják vissza
  azon az alapon utasítják vissza, hogy az

  a retúrjegyen szereplő,
  odaútra szóló jegyet nem vette igénybe, vagy e célból nem fizetett további díjat.
  Ha ilyen alapon akaratuk ellenére visszautasítják az utasok beszállását, az (1) és a (2) bekezdést kell alkalmazni. Ezen túlmenően, az üzemeltető légi fuvarozó haladéktalanul megtéríti az érintett utasok kárát a 7. cikkel összhangban, valamint a 8. és 9. cikkel összhangban segítséget nyújt számukra.

E bekezdés első albekezdése nem alkalmazandó, ha a jegy több szelvényből áll, és a utasok beszállását azon az alapon utasítják el, hogy a szállítási szolgáltatást nem vették igénybe minden egyes járaton, vagy nem a jegyen feltüntetett, megállapodás szerinti sorrendben vették igénybe. [Mód. 59]

(5)   Ha az utas, vagy az utas nevében eljáró közvetítő egy vagy több, ugyanabba a szállítási szerződésbe tartozó utas családi vagy keresztnevében előforduló olyan elírást

  elírásokat
  jelent be, amely a beszállás visszautasítását vonhatja maga után, a légi fuvarozónak azt

  azokat
  legalább egyszer, az indulás előtt legfeljebb 48 órával, az utastól vagy a közvetítőtől kért kiegészítő díj nélkül ki kell javítania, kivéve, ha a nemzeti vagy a nemzetközi jogszabályok ezt nem teszik lehetővé.”[Mód. 60]

| ba) | A szöveg az alábbi bekezdéssel egészül ki:




  „(5a)
     
  Az (1), (2) és (4) bekezdést akkor is alkalmazni kell, ha az utas a járatot azért kési le, mert:










  a) | a járat a menetrendszerű indulási idő előtt felszállt, az utas pedig időben érkezett a repülőtérre a 3. cikk (2) bekezdésével összhangban; vagy |
| --- | --- | --- |

ba)

A szöveg az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„(5a)
     
  Az (1), (2) és (4) bekezdést akkor is alkalmazni kell, ha az utas a járatot azért kési le, mert:

a)

a járat a menetrendszerű indulási idő előtt felszállt, az utas pedig időben érkezett a repülőtérre a 3. cikk (2) bekezdésével összhangban; vagy

| b) | a járat menetrendszerű indulási idejét előrehozták, az utast pedig nem tájékoztatták erről legalább 24 órával korábban; az utasnak a menetrendszerű indulási idő megváltozásáról megfelelő időben való tájékoztatásának megtörténtére vonatkozóan a bizonyítási teher az üzemeltető légi fuvarozót terheli. |
| --- | --- |

b)

a járat menetrendszerű indulási idejét előrehozták, az utast pedig nem tájékoztatták erről legalább 24 órával korábban; az utasnak a menetrendszerű indulási idő megváltozásáról megfelelő időben való tájékoztatásának megtörténtére vonatkozóan a bizonyítási teher az üzemeltető légi fuvarozót terheli.

| 4. | Az 5. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | az üzemeltető légi fuvarozó a 8. cikk szerint felajánlja a jegy visszatérítése, az utazás átfoglalással történő folytatása vagy
  ugyanazon a napon később, vagy
  későbbi időpontban történő utazás közötti választás lehetőségét; továbbá [Mód. 63] |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés a) és b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az üzemeltető légi fuvarozó a 8. cikk szerint felajánlja a jegy visszatérítése, az utazás átfoglalással történő folytatása vagy
  ugyanazon a napon később, vagy
  későbbi időpontban történő utazás közötti választás lehetőségét; továbbá [Mód. 63]

| b) | az üzemeltető légi fuvarozó átfoglalás esetén, ha a járat indulásának ésszerűen várható időpontja legalább két órával későbbi, mint a törölt járat tervezett indulása, a 9. cikkben meghatározott ellátást ajánlja fel; és” |
| --- | --- |

b)

az üzemeltető légi fuvarozó átfoglalás esetén, ha a járat indulásának ésszerűen várható időpontja legalább két órával későbbi, mint a törölt járat tervezett indulása, a 9. cikkben meghatározott ellátást ajánlja fel; és”

| aa) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  A járat törlésére vonatkozó tájékoztatás esetén, az üzemeltető légi fuvarozó vagy az utazásszervező az 5. cikk (1) bekezdésével összhangban az utasokat teljes mértékben tájékoztatja jogaikról és a lehetséges alternatív közlekedési módokról.”

  [Mód. 64] |
| --- | --- |

aa)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  A járat törlésére vonatkozó tájékoztatás esetén, az üzemeltető légi fuvarozó vagy az utazásszervező az 5. cikk (1) bekezdésével összhangban az utasokat teljes mértékben tájékoztatja jogaikról és a lehetséges alternatív közlekedési módokról.”

  [Mód. 64]

| b) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az üzemeltető légi fuvarozó nem köteles kártérítést fizetni a 7. cikk szerint, ha bizonyítani tudja, hogy a járat törlését rendkívüli körülmények okozták, és a járat törlését minden ésszerű intézkedés megtételével sem lehetett volna elkerülni. A rendkívüli körülményekre csak az érintett járattal, vagy az ugyanazzal a légi járművel üzemeltetett előző járattal összefüggésben lehet hivatkozni.
  Amennyiben nem bizonyítja írásban a rendkívüli körülmények fennállását, a légi fuvarozó köteles kifizetni a 7. cikkben meghatározott kártérítést.




  A fentiek nem mentesítik a légi fuvarozókat az e rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott, az utasoknak való segítségnyújtás kötelezettség alól.
  ”[Mód. 65] |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az üzemeltető légi fuvarozó nem köteles kártérítést fizetni a 7. cikk szerint, ha bizonyítani tudja, hogy a járat törlését rendkívüli körülmények okozták, és a járat törlését minden ésszerű intézkedés megtételével sem lehetett volna elkerülni. A rendkívüli körülményekre csak az érintett járattal, vagy az ugyanazzal a légi járművel üzemeltetett előző járattal összefüggésben lehet hivatkozni.
  Amennyiben nem bizonyítja írásban a rendkívüli körülmények fennállását, a légi fuvarozó köteles kifizetni a 7. cikkben meghatározott kártérítést.

A fentiek nem mentesítik a légi fuvarozókat az e rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott, az utasoknak való segítségnyújtás kötelezettség alól.
  ”[Mód. 65]

| c) | A cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
  „(5)   Azokon a repülőtereken, amelyeknek éves utasforgalma legalább az előző három egymást követő évben elérte a hárommillió főt, a repülőtér-irányító szervezetnek gondoskodnia kell arról, hogy a repülőtér és a repülőtér használói – különösen a légi fuvarozók és a földi kiszolgálást végző vállalatok – műveleteiket megfelelő készenléti terv révén összehangolják, így Felkészülve a többszörös járattörléseket és/vagy késéseket előidéző olyan helyzetekre, amelyek miatt jelentős számú utas reked a repülőtéren, beleértve a légitársaságok csődje vagy a működési engedélyük visszavonása miatt bekövetkező eseteket is, a
  repülőtér-irányító szervezeteknek gondoskodniuk kell a repülőtér használóinak megfelelő
  készenléti terv
  révén történő megfelelő koordinációjáról azokon az uniós repülőtereken, amelyeknek éves utasforgalma legalább az előző három egymást követő évben elérte a másfélmillió főt.


  A készenléti
  tervet

  célja, hogy a repülőtéren rekedt utasok megfelelő tájékoztatást és segítséget kapjanak. A repülőtér-irányító szervezet a készenléti tervet és annak bármely módosítását közli a 16. cikk szerint kijelölt nemzeti végrehajtási szervvel. Azon repülőterek irányító szervezeteinek, amelyek utasforgalma nem éri el a fenti határt, minden ésszerű intézkedést meg kell tenniük a repülőtér-használók tevékenységének összehangolása, valamint a repülőtéren rekedt utasok ellátása és tájékoztatása érdekében.
  a repülőtér-irányító szervezet a repülőtér használóival – különösen a légi fuvarozókkal, a földi kiszolgálást végző vállalatokkal, a léginavigációs szolgáltatókkal, a repülőtéri kiskereskedelmi egységekkel és a fogyatékossággal élő és csökkent mozgásképességű utasok számára különleges segítségnyújtást biztosító szolgáltatókkal – együttműködésben és az érintett nemzeti, regionális, illetve helyi hatóságok és – adott esetben – szervezetek részvételével dolgozza ki.




  A repülőtér-irányító szervezet
  a készenléti tervet és annak bármely módosítását közli a 16. cikk szerint kijelölt nemzeti végrehajtási szervvel.
  A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti végrehajtó szervek rendelkezzenek a készenléti tervekkel kapcsolatos fellépéshez és a tervek szükség esetén való kiigazításához szükséges képességekkel és erőforrásokkal.




  Azon repülőterek irányító szervezeteinek, amelyek utasforgalma nem éri el a fenti határt, minden ésszerű intézkedést meg kell tenniük a repülőtér-használók tevékenységének összehangolása, valamint a repülőtéren rekedt utasok ellátása és tájékoztatása érdekében.
  ”[Mód. 66] |
| --- | --- |

c)

A cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:

„(5)   Azokon a repülőtereken, amelyeknek éves utasforgalma legalább az előző három egymást követő évben elérte a hárommillió főt, a repülőtér-irányító szervezetnek gondoskodnia kell arról, hogy a repülőtér és a repülőtér használói – különösen a légi fuvarozók és a földi kiszolgálást végző vállalatok – műveleteiket megfelelő készenléti terv révén összehangolják, így Felkészülve a többszörös járattörléseket és/vagy késéseket előidéző olyan helyzetekre, amelyek miatt jelentős számú utas reked a repülőtéren, beleértve a légitársaságok csődje vagy a működési engedélyük visszavonása miatt bekövetkező eseteket is, a
  repülőtér-irányító szervezeteknek gondoskodniuk kell a repülőtér használóinak megfelelő
  készenléti terv
  révén történő megfelelő koordinációjáról azokon az uniós repülőtereken, amelyeknek éves utasforgalma legalább az előző három egymást követő évben elérte a másfélmillió főt.

A készenléti
  tervet

  célja, hogy a repülőtéren rekedt utasok megfelelő tájékoztatást és segítséget kapjanak. A repülőtér-irányító szervezet a készenléti tervet és annak bármely módosítását közli a 16. cikk szerint kijelölt nemzeti végrehajtási szervvel. Azon repülőterek irányító szervezeteinek, amelyek utasforgalma nem éri el a fenti határt, minden ésszerű intézkedést meg kell tenniük a repülőtér-használók tevékenységének összehangolása, valamint a repülőtéren rekedt utasok ellátása és tájékoztatása érdekében.
  a repülőtér-irányító szervezet a repülőtér használóival – különösen a légi fuvarozókkal, a földi kiszolgálást végző vállalatokkal, a léginavigációs szolgáltatókkal, a repülőtéri kiskereskedelmi egységekkel és a fogyatékossággal élő és csökkent mozgásképességű utasok számára különleges segítségnyújtást biztosító szolgáltatókkal – együttműködésben és az érintett nemzeti, regionális, illetve helyi hatóságok és – adott esetben – szervezetek részvételével dolgozza ki.

A repülőtér-irányító szervezet
  a készenléti tervet és annak bármely módosítását közli a 16. cikk szerint kijelölt nemzeti végrehajtási szervvel.
  A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti végrehajtó szervek rendelkezzenek a készenléti tervekkel kapcsolatos fellépéshez és a tervek szükség esetén való kiigazításához szükséges képességekkel és erőforrásokkal.

Azon repülőterek irányító szervezeteinek, amelyek utasforgalma nem éri el a fenti határt, minden ésszerű intézkedést meg kell tenniük a repülőtér-használók tevékenységének összehangolása, valamint a repülőtéren rekedt utasok ellátása és tájékoztatása érdekében.
  ”[Mód. 66]

| ca) | A szöveg a következő (5a) bekezdéssel egészül ki:




  „(5a)
     
  Jóllehet a légi fuvarozók nem mérsékelhetik az e rendeletben meghatározott kötelezettségeiket, az (5) bekezdésben előírt készenléti tervet akként kell kidolgozni, hogy az koordinált intézkedést határozzon meg arra az esetre, ha az a repülőtéren rekedt utasok – és különösen a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek – számára nyújtott megfelelő tájékoztatás és segítség biztosítása érdekében, különösen az alábbiak tekintetében szükséges:








  — | a repülőtéren rekedt vagy légi utazásuk megkezdése céljából a repülőtérre tartó utasok számára információk biztosítása; |
| --- | --- | --- |

ca)

A szöveg a következő (5a) bekezdéssel egészül ki:

„(5a)
     
  Jóllehet a légi fuvarozók nem mérsékelhetik az e rendeletben meghatározott kötelezettségeiket, az (5) bekezdésben előírt készenléti tervet akként kell kidolgozni, hogy az koordinált intézkedést határozzon meg arra az esetre, ha az a repülőtéren rekedt utasok – és különösen a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek – számára nyújtott megfelelő tájékoztatás és segítség biztosítása érdekében, különösen az alábbiak tekintetében szükséges:

—

a repülőtéren rekedt vagy légi utazásuk megkezdése céljából a repülőtérre tartó utasok számára információk biztosítása;

| — | helyszíni szállás biztosítása, amennyiben a repülőtéren rekedt utasok száma meghaladja a hotelekben rendelkezésre álló szálláshelyek számát; |
| --- | --- |

—

helyszíni szállás biztosítása, amennyiben a repülőtéren rekedt utasok száma meghaladja a hotelekben rendelkezésre álló szálláshelyek számát;

| — | a 9. cikk (4) és (5) bekezdésében megállapított korlátozásokkal érintett utasok számára tájékoztatás és segítség biztosítása; |
| --- | --- |

—

a 9. cikk (4) és (5) bekezdésében megállapított korlátozásokkal érintett utasok számára tájékoztatás és segítség biztosítása;

| — | a repülőtéren rekedt utasok számára átfoglalás alternatív fuvarozók és szállítási módok révén, az utasok számára korlátozott áron, illetve ingyenesen, amennyiben az üzemeltető fuvarozó megszüntette a tevékenységeket.”

  [Mód. 67] |
| --- | --- |

—

a repülőtéren rekedt utasok számára átfoglalás alternatív fuvarozók és szállítási módok révén, az utasok számára korlátozott áron, illetve ingyenesen, amennyiben az üzemeltető fuvarozó megszüntette a tevékenységeket.”

  [Mód. 67]

| cb) | A szöveg a következő (5b) bekezdéssel egészül ki:




  „(5b)
     
  A légi fuvarozók olyan részletes eljárásokat dolgoznak ki és léptetnek életbe, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy hatékonyan és következetesen felelhessenek meg e rendeletnek, különösen késések, járattörlések, visszautasított beszállás, tömeges fennakadások és fizetésképtelenség esetén. Ezek az eljárások minden egyes repülőtér vonatkozásában egyértelműen megjelölik a légitársaság azon kapcsolattartó személyét, aki illetékes az ellátással, segítségnyújtással, a átfoglalással vagy a visszatérítéssel kapcsolatos megbízható tájékoztatásban és a szükséges azonnali intézkedések megtételében. A légi fuvarozó olyan módon határozza meg e szolgáltatások nyújtásának folyamatát és feltételeit, hogy ez a képviselő haladéktalanul teljesíteni tudja e kötelezettséget. A légi fuvarozó közli ezeket az eljárásokat és az azokban bekövetkezett bármely változást a 16. cikk szerint kijelölt nemzeti végrehajtási szervvel.” [Mód. 68] |
| --- | --- |

cb)

A szöveg a következő (5b) bekezdéssel egészül ki:

„(5b)
     
  A légi fuvarozók olyan részletes eljárásokat dolgoznak ki és léptetnek életbe, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy hatékonyan és következetesen felelhessenek meg e rendeletnek, különösen késések, járattörlések, visszautasított beszállás, tömeges fennakadások és fizetésképtelenség esetén. Ezek az eljárások minden egyes repülőtér vonatkozásában egyértelműen megjelölik a légitársaság azon kapcsolattartó személyét, aki illetékes az ellátással, segítségnyújtással, a átfoglalással vagy a visszatérítéssel kapcsolatos megbízható tájékoztatásban és a szükséges azonnali intézkedések megtételében. A légi fuvarozó olyan módon határozza meg e szolgáltatások nyújtásának folyamatát és feltételeit, hogy ez a képviselő haladéktalanul teljesíteni tudja e kötelezettséget. A légi fuvarozó közli ezeket az eljárásokat és az azokban bekövetkezett bármely változást a 16. cikk szerint kijelölt nemzeti végrehajtási szervvel.” [Mód. 68]

| cc) | A szöveg az alábbi bekezdéssel (5c) bekezdéssel egészül ki:




  „(5c)
     
  A légi fuvarozó fizetésképtelensége, csődje, tevékenységének felfüggesztése vagy beszüntetése miatti járattörlés esetén a törölt járat utasai az e rendelet 8. és 9. cikke szerinti visszatérítésre, a kiindulási pontra visszainduló járatra vagy átfoglalásra és ellátásra jogosultak. Az utazást meg nem kezdő légi utasok szintén jogosultak a visszatérítésre. A légi fuvarozóknak bizonyítaniuk kell, hogy megtették a szükséges intézkedéseket – például biztosítást kötöttek vagy garanciaalapot hoztak létre – annak érdekében, hogy adott esetben a törölt járatok utasai számára biztosítani tudják az ellátást, a visszatérítést vagy az átfoglalást. Az érintett utasokat a lakóhelyüktől, az indulás helyétől és a jegy értékesítésének helyétől függetlenül megilletik e jogok.” [Mód. 69] |
| --- | --- |

cc)

A szöveg az alábbi bekezdéssel (5c) bekezdéssel egészül ki:

„(5c)
     
  A légi fuvarozó fizetésképtelensége, csődje, tevékenységének felfüggesztése vagy beszüntetése miatti járattörlés esetén a törölt járat utasai az e rendelet 8. és 9. cikke szerinti visszatérítésre, a kiindulási pontra visszainduló járatra vagy átfoglalásra és ellátásra jogosultak. Az utazást meg nem kezdő légi utasok szintén jogosultak a visszatérítésre. A légi fuvarozóknak bizonyítaniuk kell, hogy megtették a szükséges intézkedéseket – például biztosítást kötöttek vagy garanciaalapot hoztak létre – annak érdekében, hogy adott esetben a törölt járatok utasai számára biztosítani tudják az ellátást, a visszatérítést vagy az átfoglalást. Az érintett utasokat a lakóhelyüktől, az indulás helyétől és a jegy értékesítésének helyétől függetlenül megilletik e jogok.” [Mód. 69]

| 5. | A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „6. cikk
  Jelentős késés
  (1)   Amennyiben egy üzemeltető légi fuvarozó okkal feltételezi, hogy egy járat indulása késni fog, vagy ha
  az üzemeltető légi fuvarozó
  a menetrend szerinti induláshoz képest elhalasztja az indulást, akkor az utasoknak: [Mód. 70]







  i. | legalább két órás késés esetén felajánlja a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontjában és (2) bekezdésében előírt segítséget; és |
| --- | --- | --- |

5.

A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„6. cikk

Jelentős késés

(1)   Amennyiben egy üzemeltető légi fuvarozó okkal feltételezi, hogy egy járat indulása késni fog, vagy ha
  az üzemeltető légi fuvarozó
  a menetrend szerinti induláshoz képest elhalasztja az indulást, akkor az utasoknak: [Mód. 70]

i.

legalább két órás késés esetén felajánlja a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontjában és (2) bekezdésében előírt segítséget; és

| ii. | legalább öt órás

  háromórás
  késés esetén, ha a késés egy vagy több éjszakára

  éjszakai órákra
  is kiterjed, felajánlja a 9. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és a 9. cikk (1) bekezdésének c) pontjában előírt segítséget; és [Mód. 71] |
| --- | --- |

ii.

legalább öt órás

  háromórás
  késés esetén, ha a késés egy vagy több éjszakára

  éjszakai órákra
  is kiterjed, felajánlja a 9. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és a 9. cikk (1) bekezdésének c) pontjában előírt segítséget; és [Mód. 71]

| iii. | legalább öt órás

  háromórás
  késés esetén felajánlja a 8. cikk (1) bekezdésének a) pontjában

  bekezdésében
  előírt segítséget. [Mód. 72] |
| --- | --- |

iii.

legalább öt órás

  háromórás
  késés esetén felajánlja a 8. cikk (1) bekezdésének a) pontjában

  bekezdésében
  előírt segítséget. [Mód. 72]

(1a)
     
  Amennyiben valamely üzemeltető légi fuvarozó a menetrendszerű indulási időt több mint három órával előrébb hozza, felajánlja az utasoknak a 8. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott visszatérítést vagy a 8. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott átfoglalást. Maga az utas is megszervezheti saját átfoglalását, és igényelheti a megfelelő költségek visszatérítését, ha az üzemeltető légi fuvarozó nem kínálja fel a 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti átfoglalás lehetőségét. [Mód. 73]

(2)   A 7. cikk szerint az utasoknak kártérítéshez van joguk az üzemeltető légi fuvarozó részéről, ha végső célállomásukra:

| a) | EU-n belüli utazások és harmadik országból induló/oda érkező, 3 500 km-nél rövidebb utazások esetében a menetrend szerinti érkezési időponthoz képest öt órás

  háromórás
  vagy annál hosszabb késéssel érkeznek meg; |
| --- | --- |

a)

EU-n belüli utazások és harmadik országból induló/oda érkező, 3 500 km-nél rövidebb utazások esetében a menetrend szerinti érkezési időponthoz képest öt órás

  háromórás
  vagy annál hosszabb késéssel érkeznek meg;

| b) | az Unión belüli, 3 500 km-nél hosszabb utazások és minden egyéb,
  harmadik országból induló/oda

  induló vagy oda
  érkező, 3 500 km-től 6000 km-ig terjedő utazások

  utazás
  esetében a menetrend szerinti érkezési időponthoz képest kilenc
  órás

  ötórás
  vagy annál hosszabb késéssel érkeznek meg; |
| --- | --- |

b)

az Unión belüli, 3 500 km-nél hosszabb utazások és minden egyéb,
  harmadik országból induló/oda

  induló vagy oda
  érkező, 3 500 km-től 6000 km-ig terjedő utazások

  utazás
  esetében a menetrend szerinti érkezési időponthoz képest kilenc
  órás

  ötórás
  vagy annál hosszabb késéssel érkeznek meg;

| c) | harmadik országokból

  országból
  induló vagy oda érkező,
  több mint
  6 000km-nél
  hosszabb

  km hosszú
  utazások esetében a menetrend szerinti érkezési időponthoz képest tizenkét órás

  hétórás
  vagy annál hosszabb késéssel érkeznek meg. [Mód. 74] |
| --- | --- |

c)

harmadik országokból

  országból
  induló vagy oda érkező,
  több mint
  6 000km-nél
  hosszabb

  km hosszú
  utazások esetében a menetrend szerinti érkezési időponthoz képest tizenkét órás

  hétórás
  vagy annál hosszabb késéssel érkeznek meg. [Mód. 74]

(3)   A (2) bekezdést akkor is alkalmazni kell, ha az üzemeltető légi fuvarozó a menetrendszerű indulási és érkezési időt úgy módosítja, hogy azzal az eredeti menetrend szerinti érkezéshez képest késést idéz elő, kivéve ha az utasok a menetrendváltozásról az eredetileg tervezett indulási idő előtt több mint tizenöt nappal tájékoztatást kaptak.

(4)   Az üzemeltető légi fuvarozó nem köteles kártérítést fizetni a 7. cikk szerint, ha bizonyítani tudja, hogy a járat késését vagy a menetrend módosítását rendkívüli körülmények okozták. és a késést vagy módosítást minden ésszerű intézkedés megtételével sem lehetett volna elkerülni.

A rendkívüli körülményekre csak az érintett járattal, vagy az ugyanazzal a légi járművel üzemeltetett előző járattal összefüggésben lehet hivatkozni.
  Amennyiben nem bizonyítja írásban a rendkívüli körülmények fennállását, a légi fuvarozó köteles kifizetni a 7. cikkben meghatározott kártérítést. A fentiek nem mentesítik a légi fuvarozókat az e rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott, az utasoknak való segítségnyújtás kötelezettsége alól.[Mód. 75]

(5)   Ha a biztonsági szempontok lehetővé teszik, több mint egy órás kifutópályán való várakozás esetén az üzemeltető légi fuvarozó díjtalan hozzáférést enged a mosdóhelyiségekhez, díjtalanul ivóvizet biztosít, és az utastérben megfelelő fűtésről vagy hűtésről, és szükség esetén megfelelő orvosi ellátásról gondoskodik. Ha a kifutópályán való várakozás eléri az öt

  a két
  órát, a repülőgép visszatér a kapuhoz vagy más megfelelő kiszállóhelyhez, ahol az utasok kiszállhatnak és az (1) bekezdésben meghatározott segítségben részesülhetnek, kivéve ha a biztonsággal és a védelemmel összefüggő okokból a repülőgép nem hagyhatja el helyét a kifutópályán.
  Ha a teljes késés az eredeti indulási időhöz képest meghaladja a három órát, az utasok az (1) bekezdésben meghatározott segítségben részesülhetnek, beleértve a visszatérítés, a visszaút és az átfoglalás 8. cikk (1) bekezdésében meghatározott lehetőségét is, és ennek megfelelően tájékoztatni kell őket.
  ”[Mód. 76]

| 6. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „6a. cikk
  Lekésés a csatlakozó járatról
  (1)   Ha az utas azért kési le a csatlakozó járatot
  – amelyre a foglalása szól
  ,
  abban az esetben is, ha az érintett járat átfoglalás keretében foglalt alternatív járat –,
  mert előző járata késett vagy annak időpontját megváltoztatták, a csatlakozó

  az előző
  járatot üzemeltető közösségi

  – a késésért vagy időpont-változtatásárt felelős – uniós
  légi fuvarozó az utasnak felajánlja: [Mód. 77]







  i. | a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontjában és a 9. cikk (2) bekezdésében meghatározott segítséget, amennyiben legalább két órával többet kell várnia a csatlakozásra; és |
| --- | --- | --- |

6.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„6a. cikk

Lekésés a csatlakozó járatról

(1)   Ha az utas azért kési le a csatlakozó járatot
  – amelyre a foglalása szól
  ,
  abban az esetben is, ha az érintett járat átfoglalás keretében foglalt alternatív járat –,
  mert előző járata késett vagy annak időpontját megváltoztatták, a csatlakozó

  az előző
  járatot üzemeltető közösségi

  – a késésért vagy időpont-változtatásárt felelős – uniós
  légi fuvarozó az utasnak felajánlja: [Mód. 77]

i.

a 9. cikk (1) bekezdésének a) pontjában és a 9. cikk (2) bekezdésében meghatározott segítséget, amennyiben legalább két órával többet kell várnia a csatlakozásra; és

| ii. | a 8. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott átfoglalást; és |
| --- | --- |

ii.

a 8. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott átfoglalást; és

| iii. | a 9. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és a 9. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott segítséget, ha az alternatív járat vagy a 8. cikk szerint ajánlott egyéb szállítási eszköz indulásának menetrend szerinti időpontja legalább öt

  három
  órával meghaladja a lekésett járat menetrendszerű indulását, és a késés egy vagy több éjszakára

  éjszakai órákra
  is kiterjed. [Mód. 78] |
| --- | --- |

iii.

a 9. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és a 9. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott segítséget, ha az alternatív járat vagy a 8. cikk szerint ajánlott egyéb szállítási eszköz indulásának menetrend szerinti időpontja legalább öt

  három
  órával meghaladja a lekésett járat menetrendszerű indulását, és a késés egy vagy több éjszakára

  éjszakai órákra
  is kiterjed. [Mód. 78]

(2)   Ha az utas
  menetrendváltozás vagy az átszállási helyen
  egy előző csatlakozó járat
  90 perces vagy annál hosszabb – az átszállási pont szerinti érkezési idő alapján számított –
  késése miatt kési le a csatlakozó járatot, kárpótláshoz van joga az előző járatot üzemeltető közösségi

  uniós
  légi fuvarozó részéről a 6. cikk (2) bekezdésével összhangban. E célból a
  teljes
  késést a végső célállomásra való menetrendszerű érkezés időpontjához viszonyítva kell számítani. [Mód. 79]

(3)   A (2) bekezdés a szóban forgó légi fuvarozók közötti kártérítési megállapodásokat nem érinti.

(4)   Az (1) és a (2) bekezdés olyan harmadik országbeli légi fuvarozókra is alkalmazandó, amelyek egy uniós
  repülőtérről egy másik uniós
  repülőtérre vagy
  uniós
  repülőtérről
  egy harmadik országbeli repülőtérre
  csatlakozó járatot üzemeltetnek.”[Mód. 80]

| 7. | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdésben a „repülőútra” szó helyébe az „utazásra” szó

  bekezdés helyébe a következő szöveg
  lép.


  „(1)
     
  E cikkre való hivatkozáskor az utasok az alábbi összegű kártérítést kapják:










  a) | 300 EUR-t minden 2 500 kilométeres vagy rövidebb utazásra; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdésben a „repülőútra” szó helyébe az „utazásra” szó

  bekezdés helyébe a következő szöveg
  lép.

„(1)
     
  E cikkre való hivatkozáskor az utasok az alábbi összegű kártérítést kapják:

a)

300 EUR-t minden 2 500 kilométeres vagy rövidebb utazásra;

| b) | 400 EUR-t minden 2 500 és 6 000 kilométer közötti utazásra; |
| --- | --- |

b)

400 EUR-t minden 2 500 és 6 000 kilométer közötti utazásra;

| c) | 600 EUR-t minden 6 000 kilométeres vagy ennél hosszabb utazásra; |
| --- | --- |

c)

600 EUR-t minden 6 000 kilométeres vagy ennél hosszabb utazásra;

A távolság meghatározásánál azt az utolsó célállomást kell alapul venni, amelynél a beszállás visszautasítása vagy a járat törlése miatt az utas érkezése késik a menetrend szerinti időponthoz képest.” [Mód. 81]

| b) | A (2), (3), (4) és (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Ha az utas a 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint utazásának folytatása mellett döntött, a végső célállomásig vezető útja során csak egyszer keletkezhet kártérítéshez való joga, még akkor is, ha az átfoglalás után újabb járattörlésre vagy lekésett csatlakozásra kerül sor.
  (3)   Az (1) bekezdésben említett kártérítés kifizetése készpénzben,

  az utassal való megállapodás alapján
  elektronikus banki átutalással,
  hitelkártyán való jóváírással, vagy a meghatalmazott utas által megadott számlára történő
  banki megbízással vagy csekkel történik.
  A Bizottságnak emelnie kell a kártérítési összegeket a 16. cikkel létrehozott bizottsággal történő konzultációt követően. [Mód. 82]

  (4)   Az (1) bekezdésben említett távolságokat a gömbi főkörön mért távolság módszerével kell mérni.
  (5)   A légi fuvarozó az utassal önkéntes megállapodásra juthat, amely
  egyéb, legalább azonos értékű nem pénzbeli szolgáltatásokkal (például a kártérítési összeg 100 %-nak megfelelő, korlátlan ideig felhasználható repülési utalványokkal) váltja fel
  az (1) bekezdésben említett kártérítési rendelkezések helyébe lép

  rendelkezéseket
  , feltéve, hogy a megállapodást az utas egy olyan dokumentum aláírásával erősíti meg, amely
  egyértelműen
  felhívja az utas figyelmét az e rendelet szerinti kártérítéshez való jogára.
  Ilyen megállapodást csak a jogosultságot megalapozó esemény bekövetkezte után lehet megkötni.
  ”[Mód. 83] |
| --- | --- |

b)

A (2), (3), (4) és (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Ha az utas a 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint utazásának folytatása mellett döntött, a végső célállomásig vezető útja során csak egyszer keletkezhet kártérítéshez való joga, még akkor is, ha az átfoglalás után újabb járattörlésre vagy lekésett csatlakozásra kerül sor.

(3)   Az (1) bekezdésben említett kártérítés kifizetése készpénzben,

  az utassal való megállapodás alapján
  elektronikus banki átutalással,
  hitelkártyán való jóváírással, vagy a meghatalmazott utas által megadott számlára történő
  banki megbízással vagy csekkel történik.
  A Bizottságnak emelnie kell a kártérítési összegeket a 16. cikkel létrehozott bizottsággal történő konzultációt követően. [Mód. 82]

(4)   Az (1) bekezdésben említett távolságokat a gömbi főkörön mért távolság módszerével kell mérni.

(5)   A légi fuvarozó az utassal önkéntes megállapodásra juthat, amely
  egyéb, legalább azonos értékű nem pénzbeli szolgáltatásokkal (például a kártérítési összeg 100 %-nak megfelelő, korlátlan ideig felhasználható repülési utalványokkal) váltja fel
  az (1) bekezdésben említett kártérítési rendelkezések helyébe lép

  rendelkezéseket
  , feltéve, hogy a megállapodást az utas egy olyan dokumentum aláírásával erősíti meg, amely
  egyértelműen
  felhívja az utas figyelmét az e rendelet szerinti kártérítéshez való jogára.
  Ilyen megállapodást csak a jogosultságot megalapozó esemény bekövetkezte után lehet megkötni.
  ”[Mód. 83]

| c) | A 7. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(5a)
     
  Az üzemeltető légi fuvarozót terheli annak bizonyítása, hogy az utas mikor és hogyan fogadta el a kártérítés vagy jegyár-visszatérítés 7. cikk (3) bekezdésében meghatározott formáját, illetve hogy az utas elfogadta-e, és ha igen, mikor az (5) bekezdésben említett megállapodást.
  ”[Mód. 84] |
| --- | --- |

c)

A 7. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5a)
     
  Az üzemeltető légi fuvarozót terheli annak bizonyítása, hogy az utas mikor és hogyan fogadta el a kártérítés vagy jegyár-visszatérítés 7. cikk (3) bekezdésében meghatározott formáját, illetve hogy az utas elfogadta-e, és ha igen, mikor az (5) bekezdésben említett megállapodást.
  ”[Mód. 84]

| 8. | A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „8. cikk
  Visszatérítéshez vagy átfoglaláshoz való jog
  (1)   Az e cikkre történő hivatkozás esetén az utasoknak díjmentesen a következők közötti választást kell felajánlani:






  a) | — | a járat

  a jegy
  árának visszatérítése az utas kérésétől számított hét napon

  munkanapon
  belül a 7. cikk (3) bekezdésében meghatározott módon, az utazás meg nem tett szakaszára vagy szakaszaira, továbbá a már megtett szakaszra vagy szakaszokra, amennyiben a repülőút az utas eredeti utazási tervéhez viszonyítva már nem szolgál semmilyen célt, adott esetben a következővel együtt: [Mód. 85] |
| --- | --- | --- | --- |

8.

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

Visszatérítéshez vagy átfoglaláshoz való jog

(1)   Az e cikkre történő hivatkozás esetén az utasoknak díjmentesen a következők közötti választást kell felajánlani:

a)

—

a járat

  a jegy
  árának visszatérítése az utas kérésétől számított hét napon

  munkanapon
  belül a 7. cikk (3) bekezdésében meghatározott módon, az utazás meg nem tett szakaszára vagy szakaszaira, továbbá a már megtett szakaszra vagy szakaszokra, amennyiben a repülőút az utas eredeti utazási tervéhez viszonyítva már nem szolgál semmilyen célt, adott esetben a következővel együtt: [Mód. 85]

| — | a lehető legkorábbi járat vissza az első indulási pontra; |
| --- | --- |

—

a lehető legkorábbi járat vissza az első indulási pontra;

| b) | az utazás folytatása átfoglalással, az eredetihez hasonló szállítási feltételek mellett, az utas végső célállomására a lehető leghamarabb; vagy |
| --- | --- |

b)

az utazás folytatása átfoglalással, az eredetihez hasonló szállítási feltételek mellett, az utas végső célállomására a lehető leghamarabb; vagy

| c) | átfoglalás az eredetihez hasonló szállítási feltételek mellett, az utas végső célállomására egy későbbi időpontban, amikor az utasnak megfelel, az ülőhelyek rendelkezésre állásától függően. |
| --- | --- |

c)

átfoglalás az eredetihez hasonló szállítási feltételek mellett, az utas végső célállomására egy későbbi időpontban, amikor az utasnak megfelel, az ülőhelyek rendelkezésre állásától függően.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontját azokra az utasokra is alkalmazni kell, akiknek légi járata szervezett utazási csomag részét képezi, kivéve a visszatérítés jogát, amennyiben a 90/314/EGK irányelv szerint ilyen jog keletkezik.

(2a)
     
  Az (1) bekezdés b) pontja abban az esetben is alkalmazandó, ha a repülőgép felszállt, de ezt követően az érkezési repülőtértől eltérő repülőtéren le kellett szállnia. A (3) bekezdésnek megfelelően az légi fuvarozót terheli az utas átszállításának a költsége az alternatív repülőtérről arra a repülőtérre, amelyre a jegyet váltották. [Mód. 86]

(3)   Ha egy üzemeltető légi fuvarozó az utasnak a helyfoglalásától eltérő repülőtérre vagy repülőtérről induló légi járatot ajánl, az üzemeltető légi fuvarozót terheli az utas átszállításának költsége erről a repülőtérről arra a repülőtérre, amelyre a jegyet váltották, vagy az utassal történő megállapodás alapján egy másik közeli célállomásra. [Mód. 87]

(4)   Az utassal történő megállapodás alapján az (1) bekezdés a) pontjában említett visszainduló járat, illetve járatok, vagy az (1) bekezdés b) vagy c) pontjában említett átfoglalás történhet más légi fuvarozó által üzemeltetett járatra, más útvonalra vagy más szállítási mód igénybevételével is.

(5)   Ha az utas az (1) bekezdés b) pontjában említett lehetőséget választja, és az üzemeltető légi fuvarozó nem tudja az utast saját járatainak egyikén, kellő időben szállítani ahhoz, hogy az utas végső úticélját

  úti célját
  a menetrend szerinti érkezési időhöz viszonyítva 12

  nyolc
  órán belül elérje, akkor az utas – a rendelkezésre állástól függően
  , és feltéve, hogy léteznek összehasonlítható alternatívák
   – jogosult más légi fuvarozó járatára vagy eltérő szállítási módra való átfoglalásra. Az 1008/2008/EK rendelet

   (12)

  22. cikkének (1) bekezdése ellenére a másik

  A
  légi fuvarozó vagy más fuvarozó a szerződő fuvarozónak nem szabhat olyan árat, amely meghaladja a saját utasai által az elmúlt három hónapban ugyanilyen szolgáltatásokért fizetett átlagos árat.

  a menetrend szerinti indulási időhöz képest harminc percen belül tájékoztatja az utast, hogy kellő időben és saját járatainak egyikén szállítja-e az utast
  .
  Az utas jogosult visszautasítani az egyéb szállítási módon keresztüli átfoglalást, ebben az esetben pedig az átfoglalásra várva fenntartja a 9. cikkben meghatározott, ellátáshoz való jogait. [Mód. 88]

(6)   Amikor az utasnak az (1) bekezdés szerint az út más szállítási mód igénybevételével történő teljes vagy részleges folytatását ajánlják fel, e rendelet a
  6. cikk a
  más szállítási módon végzett szállításra ugyanúgy

  az üzemeltető légitársaság és a másik közlekedési módot üzemeltető társaság közötti átfoglalási megállapodásokkal összhangban
  alkalmazandó. ,
  mintha azt merevszárnyú

  Az e rendelet egész utazásra való alkalmazásáért továbbra is a
  légi járművön végezték volna

  fuvarozó felel
  .” [Mód. 89]

(12)  
  HL L 293., 2008.10.31., 3. o.
  "

| 8a. | A 8. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:


  „
  (6a)
     
  Maga az utas is megszervezheti saját átfoglalását, és igényelheti megfelelő költségeinek visszatérítését, ha az üzemeltető légi fuvarozó nem kínálja fel számára az (1) bekezdés b) pontja szerinti átfoglalás lehetőségét.” [Mód. 90] |
| --- | --- |

8a.

A 8. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„
  (6a)
     
  Maga az utas is megszervezheti saját átfoglalását, és igényelheti megfelelő költségeinek visszatérítését, ha az üzemeltető légi fuvarozó nem kínálja fel számára az (1) bekezdés b) pontja szerinti átfoglalás lehetőségét.” [Mód. 90]

| 9. | A 9. cikk a következőképpen módosul:








  -a) | Az (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:










  „a) | étkezés és frissítők. A légi fuvarozó az étkezésen felül automatikusan és az utasok mindenkori kérésére ivóvizet biztosít.
  ”[Mód. 91] |
| --- | --- | --- | --- |

9.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

-a)

Az (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

étkezés és frissítők. A légi fuvarozó az étkezésen felül automatikusan és az utasok mindenkori kérésére ivóvizet biztosít.
  ”[Mód. 91]

| a) | Az (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | szállítást a repülőtér és a szálláshely (hotel, az utas lakóhelye vagy egyéb) között
  , oda-vissza
  .”[Mód. 92] |
| --- | --- | --- |

a)

Az (1) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

szállítást a repülőtér és a szálláshely (hotel, az utas lakóhelye vagy egyéb) között
  , oda-vissza
  .”[Mód. 92]

| aa) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:


  „(2)   
  Ezenkívül az utasoknak díjmentesen két telefonhívást, faxüzenet, vagy e-mail küldését kell felajánlani.
  ”[Mód. 93] |
| --- | --- |

aa)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   
  Ezenkívül az utasoknak díjmentesen két telefonhívást, faxüzenet, vagy e-mail küldését kell felajánlani.
  ”[Mód. 93]

| ab) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:




  „(3)
     
  E cikk alkalmazásakor az üzemeltető légi fuvarozó különösen figyelmet fordít a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek, és illetve az őket kísérő személyek szükségleteire, valamint kisgyermekekkel egyedül utazó anyák és apák, illetve a felnőtt kísérő nélkül utazó gyermekek szükségleteire.”

  [Mód. 94] |
| --- | --- |

ab)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  E cikk alkalmazásakor az üzemeltető légi fuvarozó különösen figyelmet fordít a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek, és illetve az őket kísérő személyek szükségleteire, valamint kisgyermekekkel egyedül utazó anyák és apák, illetve a felnőtt kísérő nélkül utazó gyermekek szükségleteire.”

  [Mód. 94]

| ac) | A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(3a)
     
  A repülőtér-irányító szervezetek a súlyos fogyatékossággal élő utasok számára speciális szolgáltatásokat biztosítanak, például ingyenes öltözőt és mosdóhelyiséget minden olyan uniós repülőtéren, ahol az éves utasforgalom meghaladja az egymillió főt.
  ”[Mód. 95] |
| --- | --- |

ac)

A szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3a)
     
  A repülőtér-irányító szervezetek a súlyos fogyatékossággal élő utasok számára speciális szolgáltatásokat biztosítanak, például ingyenes öltözőt és mosdóhelyiséget minden olyan uniós repülőtéren, ahol az éves utasforgalom meghaladja az egymillió főt.
  ”[Mód. 95]

| b) | A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(4)   Ha az üzemeltető légi fuvarozó bizonyítani tudja, hogy a járat törlését, késését vagy a menetrend megváltoztatását rendkívüli körülmények okozták, és a járat törlését, késését vagy menetrendje megváltoztatását minden ésszerű intézkedés
  megfelelő
  megtételével sem lehetett volna elkerülni, az (1) bekezdés b) pontja szerinti
  szállásbiztosítás időtartamát legfeljebb öt éjszakára korlátozhatja. Amennyiben az utas maga kívánja megszervezni a szállást, a
  szállásköltséget éjszakánként és utasonként 100

  125
  EUR-ra és legfeljebb három éjszakára

  az öt
  korlátozhatja. Ha az üzemeltető légi fuvarozó e korlátozás alkalmazása mellett dönt, az utasokat ekkor is köteles tájékoztatni a három éjszaka letelte után rendelkezésre álló szálláslehetőségekről, és a 14. cikkben meghatározott kötelezettségei továbbra is fennállnak.


  E korlátozás semmilyen esetben sem mentesíti az üzemeltető légi fuvarozót a szállás biztosítására irányuló kötelezettsége és annak prioritásként való teljesítése alól. E korlátozás nem alkalmazandó, ha a légi fuvarozó elmulasztotta a szállás biztosítását. [Mód. 96]


  (5)   Az (1) bekezdés b) pontja szerinti szállásbiztosítási kötelezettség nem áll fenn, ha az érintett járat 250 km-es vagy ennél kevesebb távolságot tenne meg és legfeljebb 80 hellyel rendelkező repülőgéppel üzemel, kivéve, ha csatlakozó járatról van szó. Ha az üzemeltető légi fuvarozó ezt a mentességet választja, az utasokat akkor is tájékoztatni köteles az elérhető szálláslehetőségekről.
  [Mód. 97]

  (6)   Ha az utas az indulási repülőtéren a 8. cikk (1) bekezdése a) pontja szerinti visszatérítés mellett dönt, vagy ha a későbbi időpontban történő utazást választja a 8. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerint, az érintett járattal kapcsolatosan megszűnik a 9. cikk (1) bekezdése szerinti ellátáshoz való joga.
  Amennyiben az utasnak e döntés alapján bizonyíthatóan költségei merülnek fel a repülőtérre utazás és onnan való elutazás tekintetében, akkor az utas számára teljes mértékben meg kell téríteni a fel nem használt utazással kapcsolatos odaút költségét.
  ”[Mód. 98] |
| --- | --- |

b)

A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(4)   Ha az üzemeltető légi fuvarozó bizonyítani tudja, hogy a járat törlését, késését vagy a menetrend megváltoztatását rendkívüli körülmények okozták, és a járat törlését, késését vagy menetrendje megváltoztatását minden ésszerű intézkedés
  megfelelő
  megtételével sem lehetett volna elkerülni, az (1) bekezdés b) pontja szerinti
  szállásbiztosítás időtartamát legfeljebb öt éjszakára korlátozhatja. Amennyiben az utas maga kívánja megszervezni a szállást, a
  szállásköltséget éjszakánként és utasonként 100

  125
  EUR-ra és legfeljebb három éjszakára

  az öt
  korlátozhatja. Ha az üzemeltető légi fuvarozó e korlátozás alkalmazása mellett dönt, az utasokat ekkor is köteles tájékoztatni a három éjszaka letelte után rendelkezésre álló szálláslehetőségekről, és a 14. cikkben meghatározott kötelezettségei továbbra is fennállnak.

E korlátozás semmilyen esetben sem mentesíti az üzemeltető légi fuvarozót a szállás biztosítására irányuló kötelezettsége és annak prioritásként való teljesítése alól. E korlátozás nem alkalmazandó, ha a légi fuvarozó elmulasztotta a szállás biztosítását. [Mód. 96]

(5)   Az (1) bekezdés b) pontja szerinti szállásbiztosítási kötelezettség nem áll fenn, ha az érintett járat 250 km-es vagy ennél kevesebb távolságot tenne meg és legfeljebb 80 hellyel rendelkező repülőgéppel üzemel, kivéve, ha csatlakozó járatról van szó. Ha az üzemeltető légi fuvarozó ezt a mentességet választja, az utasokat akkor is tájékoztatni köteles az elérhető szálláslehetőségekről.
  [Mód. 97]

(6)   Ha az utas az indulási repülőtéren a 8. cikk (1) bekezdése a) pontja szerinti visszatérítés mellett dönt, vagy ha a későbbi időpontban történő utazást választja a 8. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerint, az érintett járattal kapcsolatosan megszűnik a 9. cikk (1) bekezdése szerinti ellátáshoz való joga.
  Amennyiben az utasnak e döntés alapján bizonyíthatóan költségei merülnek fel a repülőtérre utazás és onnan való elutazás tekintetében, akkor az utas számára teljes mértékben meg kell téríteni a fel nem használt utazással kapcsolatos odaút költségét.
  ”[Mód. 98]

| -10. | A 10. cikk (2) bekezdése bevezető szövegének helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  Amennyiben egy üzemeltető légi fuvarozó egy utast alacsonyabb osztályon helyez el, mint amelyre a jegyet váltotta, akkor hét munkanapon belül, a 7. cikk (3) bekezdésében előírt módon visszatéríti”

  [Mód. 99] |
| --- | --- |

-10.

A 10. cikk (2) bekezdése bevezető szövegének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  Amennyiben egy üzemeltető légi fuvarozó egy utast alacsonyabb osztályon helyez el, mint amelyre a jegyet váltotta, akkor hét munkanapon belül, a 7. cikk (3) bekezdésében előírt módon visszatéríti”

  [Mód. 99]

| 10. | A 10. cikk (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában a „jegy ára” kifejezés helyébe a „járat ára” kifejezés lép. |
| --- | --- |

10.

A 10. cikk (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában a „jegy ára” kifejezés helyébe a „járat ára” kifejezés lép.

| 11. | A 11. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   Az üzemeltető légi fuvarozó a 9. cikk (4) és (5) bekezdésében megállapított korlátozásokat nem alkalmazhatja a csökkent mozgásképességű

  fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű
  utasokra, az őket kísérő személyekre, a kíséret nélkül utazó gyermekekre, a várandós nőkre vagy az orvosi ellátást igénylő személyekre, feltéve, hogy az utas különleges segítségnyújtási igényeiről a menetrendszerű járat indulása előtt legalább 48 órával tájékoztatta a

  az üzemeltető
  légi fuvarozót, annak ügynökét vagy az utazásszervezőt. Ha a szerződés mindkét utazásra ugyanazzal a légi fuvarozóval jött létre

  mindkét utazás ugyanazon
  a
  jegyen szerepel
  , akkor a tájékoztatást érvényesnek kell tekinteni az egész utazásra, valamint a visszaútra is.


  A légi fuvarozóknak ezenkívül törekedniük kell arra, hogy megfelelő ellátást biztosítsanak a vakvezető és segítő kutyáknak is. A segítségnyújtásra és rendelkezésekre álló intézkedésekre vonatkozó tájékoztatást különböző hozzáférhető kommunikációs eszközök révén kell biztosítani. [Mód. 100]



  (3a)
     
  A forgalmi személyzetet ki kell képezni a fogyatékossággal élő és csökkent mozgásképességű személyeknek a légi járműbe való beszállásuk és a leszállásuk megkönnyítését célzó segítségnyújtásra. [Mód. 101]



  (3b)
     
  A légitársaságok nem utasíthatják vissza a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személyek beszállását azon az alapon, hogy nincs kísérőjük, és nem követelhetik meg, hogy e személyek rendszeresen kísérővel utazzanak.” [Mód. 102] |
| --- | --- |

11.

A 11. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Az üzemeltető légi fuvarozó a 9. cikk (4) és (5) bekezdésében megállapított korlátozásokat nem alkalmazhatja a csökkent mozgásképességű

  fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű
  utasokra, az őket kísérő személyekre, a kíséret nélkül utazó gyermekekre, a várandós nőkre vagy az orvosi ellátást igénylő személyekre, feltéve, hogy az utas különleges segítségnyújtási igényeiről a menetrendszerű járat indulása előtt legalább 48 órával tájékoztatta a

  az üzemeltető
  légi fuvarozót, annak ügynökét vagy az utazásszervezőt. Ha a szerződés mindkét utazásra ugyanazzal a légi fuvarozóval jött létre

  mindkét utazás ugyanazon
  a
  jegyen szerepel
  , akkor a tájékoztatást érvényesnek kell tekinteni az egész utazásra, valamint a visszaútra is.

A légi fuvarozóknak ezenkívül törekedniük kell arra, hogy megfelelő ellátást biztosítsanak a vakvezető és segítő kutyáknak is. A segítségnyújtásra és rendelkezésekre álló intézkedésekre vonatkozó tájékoztatást különböző hozzáférhető kommunikációs eszközök révén kell biztosítani. [Mód. 100]

(3a)
     
  A forgalmi személyzetet ki kell képezni a fogyatékossággal élő és csökkent mozgásképességű személyeknek a légi járműbe való beszállásuk és a leszállásuk megkönnyítését célzó segítségnyújtásra. [Mód. 101]

(3b)
     
  A légitársaságok nem utasíthatják vissza a fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személyek beszállását azon az alapon, hogy nincs kísérőjük, és nem követelhetik meg, hogy e személyek rendszeresen kísérővel utazzanak.” [Mód. 102]

| 11a. | A 12. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  E rendelet alkalmazása nem érinti az utasok további kártalanításhoz való jogát. A rendelet szerint adott kártérítés nem számítható be az ilyen kártalanításba.”

  [Mód. 103] |
| --- | --- |

11a.

A 12. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  E rendelet alkalmazása nem érinti az utasok további kártalanításhoz való jogát. A rendelet szerint adott kártérítés nem számítható be az ilyen kártalanításba.”

  [Mód. 103]

| 12. | A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „13. cikk
  Kártérítéshez való jog


  Az alkalmazandó jogszabályokkal összhangban, a harmadik felekkel a jogvita idején megkötött, hatályos mentesítési szerződések sérelme nélkül
  olyan esetekben, amikor egy üzemeltető légi fuvarozó kártérítést fizet vagy más, e rendelet szerint rá háruló kötelezettséget teljesít, e rendelet rendelkezései nem értelmezhetők a fuvarozó azon jogának korlátozásaként, hogy az az alkalmazandó nemzeti jogszabályokkal osszhangban e rendelet szerint felmerült költségeiért kártérítést
  vagy teljes költség-visszatérítést
  kérjen bármely olyan
  személytől – köztük bármely
  harmadik féltől –, amelynek

  akinek
  szerepe volt a kártérítést vagy egyéb kötelezettségeket keletkeztető esemény bekövetkeztében.
  E rendelet különösen az üzemeltető légi fuvarozók azon jogát nem korlátozza, hogy költségeiért kártérítést vagy visszatérítést kérjen a repülőtértől vagy bármely más, az üzemeltető légi fuvarozóval szerződéses jogviszonyban álló harmadik féltől.
  ”[Mód. 104] |
| --- | --- |

12.

A 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„13. cikk

Kártérítéshez való jog

Az alkalmazandó jogszabályokkal összhangban, a harmadik felekkel a jogvita idején megkötött, hatályos mentesítési szerződések sérelme nélkül
  olyan esetekben, amikor egy üzemeltető légi fuvarozó kártérítést fizet vagy más, e rendelet szerint rá háruló kötelezettséget teljesít, e rendelet rendelkezései nem értelmezhetők a fuvarozó azon jogának korlátozásaként, hogy az az alkalmazandó nemzeti jogszabályokkal osszhangban e rendelet szerint felmerült költségeiért kártérítést
  vagy teljes költség-visszatérítést
  kérjen bármely olyan
  személytől – köztük bármely
  harmadik féltől –, amelynek

  akinek
  szerepe volt a kártérítést vagy egyéb kötelezettségeket keletkeztető esemény bekövetkeztében.
  E rendelet különösen az üzemeltető légi fuvarozók azon jogát nem korlátozza, hogy költségeiért kártérítést vagy visszatérítést kérjen a repülőtértől vagy bármely más, az üzemeltető légi fuvarozóval szerződéses jogviszonyban álló harmadik féltől.
  ”[Mód. 104]

| 13. | A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „14. cikk
  Az utasoknak nyújtandó tájékoztatás kötelezettsége
  (1)   A repülőtér-irányító szervezet és az üzemeltető légi fuvarozó biztosítja, hogy az utasfelvételi pultnál (az önkiszolgáló utasfelvételi automatákat is beleértve) és a beszállókapunál jól olvasható, az alábbi szöveget tartalmazó tájékoztatás legyen elhelyezve az utasok számára: »A beszállás visszautasítása, illetve a járat törlése vagy két órát elérő késése esetén
  , illetve ha járatának menetrend szerinti indulási idejét a jegyén feltüntetett eredeti menetrend szerinti időhöz képest legalább két órával előrehozták,
  az utasfelvételi pultnál vagy a beszálló kapunál kérje a – különösen a segítségnyújtáshoz és az esetleges kártérítéshez kapcsolódó – jogait ismertető dokumentumot. [Mód. 105]



  (1a)
     
  A légi fuvarozók kapcsolattartó pontokat létesítenek minden általuk üzemeltetett repülőtéren, és e kapcsolattartó pontoknál biztosítják a kapcsolattartó személyzet vagy az érintett légi fuvarozó által megbízott harmadik személy jelenlétét, akinek az a feladata, hogy az utasok számára biztosítsa a szükséges információkat a jogaikkal – köztük a panasztételi eljárásokkal – kapcsolatban, segítséget nyújtson, valamint hogy azonnal cselekedjen a járatok törlése vagy késése, illetve visszautasított beszállás, valamint elveszett vagy késve érkező poggyász esetén. A légi üzemeltető munkaideje alatt, és amíg az utolsó utas el nem hagyja az utolsó repülőgépet, a kapcsolattartó pontok elérhetőek az utasok számára történő segítségnyújtás céljából, többek között a visszatérítéssel, átirányítással, átfoglalással és a panaszok benyújtásának elfogadásával kapcsolatban. [Mód. 106]



  (1b)
     
  Az üzemeltető légi fuvarozó egyértelműen olvasható és átlátható tájékoztatást ad az utasjogokról, valamint a segítség és támogatás igénybevételével kapcsolatos kapcsolattartási adatokról az elektronikus jegyen, valamint a beszállókártya elektronikus és nyomtatott változatán. [Mód. 107]

  (2)   A
  beszállást visszautasító

  Visszautasított beszállás, járattörlés,
  a
  járat legalább két órás késése
  vagy egy járatát törlő

  menetrendváltozás esetén az
  üzemeltető légi fuvarozó minden

  a lehető leghamarabb teljes körűen tájékoztatja az
  érintett utasnak

  utast, és
  átad
  neki
  egy írásbeli tájékoztatót
  vagy egy értesítést elektronikus formában
  , amely e rendelettel összhangban meghatározza a kártérítés és segítségnyújtás szabályait, beleértve a 9. cikk (4) és (5) bekezdése szerinti korlátozásokra vonatkozó információkat is
  , valamint tájékoztatja az utast a lehetséges alternatív szállítási módokról
  . A légi fuvarozó továbbá hasonló tájékoztatót ad át minden, legalább két órás késés vagy menetrendbeli változtatás által érintett utasnak. Az utas írott formában megkapja továbbá a
  légi fuvarozó címét, ahova benyújthatja panaszát, valamint a
  16a. cikk szerint kijelölt illetékes panaszkezelő testületek kapcsolattartási adatait. [Mód. 108]

  (3)   
  A fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személyek, különösen a
  vak vagy gyengén látó személyek tekintetében e cikk rendelkezéseinek
  alkalmazását
  megfelelő alkalmazását alternatív eszközök használatával
  és megfelelő formátumokban
  kell biztosítani. [Mód. 109]

  (4)   A repülőtér-irányító szervezet gondoskodik arról, hogy az utasok jogairól szóló általános tájékoztatást a repülőtér utasok által használt területein jól láthatóan és olvashatóan el legyen helyezve. Emellett

  A kapott információ alapján
  biztosítja
  továbbá
  , hogy
  késések és
  a
  járatok fennakadása – például járatuk törlése – esetén a
  repülőtéren tartózkodó utasokat

  utasok
  értesüljenek járatuk törléséről

  ezek okairól
  és
  jogaikról és
  a jogaikról olyan esetekben, amikor a légitársaság váratlanul szünetelteti műveleteit, például fizetésképtelensége vagy a működési engedélyének visszavonása miatt. [Mód. 110]

  (5)   A járat törlése vagy késése esetén az üzemeltető légi fuvarozó a lehető leghamarabb –
  amint ez az információ rendelkezésére áll,
  és legkésőbb a menetrend szerinti indulási idő után 30 perccel – értesíti az utasokat a helyzetről,
  többek között a fennakadás okáról,
  valamint a becsült indulási időről; amint ez
  az információ rendelkezésére áll; a (6) és (7) bekezdés szerint közvetítőn keresztül megvásárolt jeggyel rendelkező utasokat pedig abban az esetben, ha megkapta azok elérhetőségeit. [Mód. 111]



  (5a)
     
  A légi fuvarozónak az utasfelvételi és a beszállási pultjánál el kell helyeznie a légi utasok jogairól szóló európai chartát tartalmazó dokumentumokat, és a légi fuvarozó személyzete köteles azokat kérésre bármikor az utasok rendelkezésére bocsátani. Az Európai Bizottság a légi utasok jogainak valamennyi lényeges módosítása esetén frissíti a chartát tartalmazó dokumentumokat. [Mód. 112]



  (5b)
     
  Az utazás lefoglalását követően a légi fuvarozó az összes utas számára elérhető és hatékony telefonos segítségnyújtást biztosít; fennakadás esetén e segítségnyújtás keretében információkat és alternatív javaslatokat kell szolgáltatni, és ennek költsége semmilyen körülmények között nem haladhatja meg a helyi beszélgetés költségét. [Mód. 113]

  (6)   Ha az utas a jegyét nem közvetlenül az üzemeltető légi fuvarozótól vásárolja, hanem egy az Unióban működő közvetítőn keresztül, a közvetítő megadja a légi fuvarozónak az utas elérhetőségeit, feltéve, hogy az utas erre kifejezett és írásos felhatalmazást adott

  ehhez hozzájárult
  . Ilyen felhatalmazást

  beleegyezést
  csak önkéntes beleegyezés
  alapján

  alapon
  lehet adni. A légi fuvarozó az elérhetőségi adatokat kizárólag az e cikk szerinti tájékoztatási kötelezettségének teljesítéséhez használhatja fel, marketing céljából nem, és azokat a szállítási szerződés végrehajtása után 72 órán belül meg kell semmisítenie. Az
  utasnak elérhetőségi adatai légi fuvarozó részére történő átadásához való hozzájárulása, ezen
  adatok tárolása, feldolgozása, és az azokhoz való hozzáférés során be kell tartani a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (*2). [Mód. 114]

  (7)   A közvetítő mentesül a (6) bekezdés rendelkezéseinek betartása alól, ha bizonyítani tudja egy olyan rendszer létezését, amely biztosítja, hogy az utas akkor is megkapja a tájékoztatást, ha elérhetőségeit nem közlik
  , illetve ha az utas úgy döntött, hogy nem biztosítja elérhetőségi adatait
  . [Mód. 115]



  (7a)
     
  A szolgáltató könnyű hozzáférést biztosít az utasok számára az utazásuk környezeti (többek között éghajlati) hatását és energiahatékonyságát részletesen ismertető pontos és objektív információkhoz. Ezeket az információkat jól láthatóan fel kell tüntetni mind a légi fuvarozó és az utazásszervező honlapján, mind magukon a jegyeken. A Bizottság támogatja az ebbe az irányba mutató, folyamatban lévő munkát. [Mód. 116]



  (7b)
     
  A (2) bekezdés szerinti kötelezettségek sérelme nélkül az utas minden olyan elektronikus tájékoztatása keretében, amely értesíti őt a járat törléséről, hosszú késéséről vagy a menetrendváltozásról, kifejezetten jelezni kell, hogy az utas e rendelet alapján jogosult lehet kártérítésre és/vagy segítségnyújtásra.



  (*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281, 1995.11.23., 31. o.).” [Mód. 117]" |
| --- | --- |

13.

A 14. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„14. cikk

Az utasoknak nyújtandó tájékoztatás kötelezettsége

(1)   A repülőtér-irányító szervezet és az üzemeltető légi fuvarozó biztosítja, hogy az utasfelvételi pultnál (az önkiszolgáló utasfelvételi automatákat is beleértve) és a beszállókapunál jól olvasható, az alábbi szöveget tartalmazó tájékoztatás legyen elhelyezve az utasok számára: »A beszállás visszautasítása, illetve a járat törlése vagy két órát elérő késése esetén
  , illetve ha járatának menetrend szerinti indulási idejét a jegyén feltüntetett eredeti menetrend szerinti időhöz képest legalább két órával előrehozták,
  az utasfelvételi pultnál vagy a beszálló kapunál kérje a – különösen a segítségnyújtáshoz és az esetleges kártérítéshez kapcsolódó – jogait ismertető dokumentumot. [Mód. 105]

(1a)
     
  A légi fuvarozók kapcsolattartó pontokat létesítenek minden általuk üzemeltetett repülőtéren, és e kapcsolattartó pontoknál biztosítják a kapcsolattartó személyzet vagy az érintett légi fuvarozó által megbízott harmadik személy jelenlétét, akinek az a feladata, hogy az utasok számára biztosítsa a szükséges információkat a jogaikkal – köztük a panasztételi eljárásokkal – kapcsolatban, segítséget nyújtson, valamint hogy azonnal cselekedjen a járatok törlése vagy késése, illetve visszautasított beszállás, valamint elveszett vagy késve érkező poggyász esetén. A légi üzemeltető munkaideje alatt, és amíg az utolsó utas el nem hagyja az utolsó repülőgépet, a kapcsolattartó pontok elérhetőek az utasok számára történő segítségnyújtás céljából, többek között a visszatérítéssel, átirányítással, átfoglalással és a panaszok benyújtásának elfogadásával kapcsolatban. [Mód. 106]

(1b)
     
  Az üzemeltető légi fuvarozó egyértelműen olvasható és átlátható tájékoztatást ad az utasjogokról, valamint a segítség és támogatás igénybevételével kapcsolatos kapcsolattartási adatokról az elektronikus jegyen, valamint a beszállókártya elektronikus és nyomtatott változatán. [Mód. 107]

(2)   A
  beszállást visszautasító

  Visszautasított beszállás, járattörlés,
  a
  járat legalább két órás késése
  vagy egy járatát törlő

  menetrendváltozás esetén az
  üzemeltető légi fuvarozó minden

  a lehető leghamarabb teljes körűen tájékoztatja az
  érintett utasnak

  utast, és
  átad
  neki
  egy írásbeli tájékoztatót
  vagy egy értesítést elektronikus formában
  , amely e rendelettel összhangban meghatározza a kártérítés és segítségnyújtás szabályait, beleértve a 9. cikk (4) és (5) bekezdése szerinti korlátozásokra vonatkozó információkat is
  , valamint tájékoztatja az utast a lehetséges alternatív szállítási módokról
  . A légi fuvarozó továbbá hasonló tájékoztatót ad át minden, legalább két órás késés vagy menetrendbeli változtatás által érintett utasnak. Az utas írott formában megkapja továbbá a
  légi fuvarozó címét, ahova benyújthatja panaszát, valamint a
  16a. cikk szerint kijelölt illetékes panaszkezelő testületek kapcsolattartási adatait. [Mód. 108]

(3)   
  A fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű személyek, különösen a
  vak vagy gyengén látó személyek tekintetében e cikk rendelkezéseinek
  alkalmazását
  megfelelő alkalmazását alternatív eszközök használatával
  és megfelelő formátumokban
  kell biztosítani. [Mód. 109]

(4)   A repülőtér-irányító szervezet gondoskodik arról, hogy az utasok jogairól szóló általános tájékoztatást a repülőtér utasok által használt területein jól láthatóan és olvashatóan el legyen helyezve. Emellett

  A kapott információ alapján
  biztosítja
  továbbá
  , hogy
  késések és
  a
  járatok fennakadása – például járatuk törlése – esetén a
  repülőtéren tartózkodó utasokat

  utasok
  értesüljenek járatuk törléséről

  ezek okairól
  és
  jogaikról és
  a jogaikról olyan esetekben, amikor a légitársaság váratlanul szünetelteti műveleteit, például fizetésképtelensége vagy a működési engedélyének visszavonása miatt. [Mód. 110]

(5)   A járat törlése vagy késése esetén az üzemeltető légi fuvarozó a lehető leghamarabb –
  amint ez az információ rendelkezésére áll,
  és legkésőbb a menetrend szerinti indulási idő után 30 perccel – értesíti az utasokat a helyzetről,
  többek között a fennakadás okáról,
  valamint a becsült indulási időről; amint ez
  az információ rendelkezésére áll; a (6) és (7) bekezdés szerint közvetítőn keresztül megvásárolt jeggyel rendelkező utasokat pedig abban az esetben, ha megkapta azok elérhetőségeit. [Mód. 111]

(5a)
     
  A légi fuvarozónak az utasfelvételi és a beszállási pultjánál el kell helyeznie a légi utasok jogairól szóló európai chartát tartalmazó dokumentumokat, és a légi fuvarozó személyzete köteles azokat kérésre bármikor az utasok rendelkezésére bocsátani. Az Európai Bizottság a légi utasok jogainak valamennyi lényeges módosítása esetén frissíti a chartát tartalmazó dokumentumokat. [Mód. 112]

(5b)
     
  Az utazás lefoglalását követően a légi fuvarozó az összes utas számára elérhető és hatékony telefonos segítségnyújtást biztosít; fennakadás esetén e segítségnyújtás keretében információkat és alternatív javaslatokat kell szolgáltatni, és ennek költsége semmilyen körülmények között nem haladhatja meg a helyi beszélgetés költségét. [Mód. 113]

(6)   Ha az utas a jegyét nem közvetlenül az üzemeltető légi fuvarozótól vásárolja, hanem egy az Unióban működő közvetítőn keresztül, a közvetítő megadja a légi fuvarozónak az utas elérhetőségeit, feltéve, hogy az utas erre kifejezett és írásos felhatalmazást adott

  ehhez hozzájárult
  . Ilyen felhatalmazást

  beleegyezést
  csak önkéntes beleegyezés
  alapján

  alapon
  lehet adni. A légi fuvarozó az elérhetőségi adatokat kizárólag az e cikk szerinti tájékoztatási kötelezettségének teljesítéséhez használhatja fel, marketing céljából nem, és azokat a szállítási szerződés végrehajtása után 72 órán belül meg kell semmisítenie. Az
  utasnak elérhetőségi adatai légi fuvarozó részére történő átadásához való hozzájárulása, ezen
  adatok tárolása, feldolgozása, és az azokhoz való hozzáférés során be kell tartani a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (*2). [Mód. 114]

(7)   A közvetítő mentesül a (6) bekezdés rendelkezéseinek betartása alól, ha bizonyítani tudja egy olyan rendszer létezését, amely biztosítja, hogy az utas akkor is megkapja a tájékoztatást, ha elérhetőségeit nem közlik
  , illetve ha az utas úgy döntött, hogy nem biztosítja elérhetőségi adatait
  . [Mód. 115]

(7a)
     
  A szolgáltató könnyű hozzáférést biztosít az utasok számára az utazásuk környezeti (többek között éghajlati) hatását és energiahatékonyságát részletesen ismertető pontos és objektív információkhoz. Ezeket az információkat jól láthatóan fel kell tüntetni mind a légi fuvarozó és az utazásszervező honlapján, mind magukon a jegyeken. A Bizottság támogatja az ebbe az irányba mutató, folyamatban lévő munkát. [Mód. 116]

(7b)
     
  A (2) bekezdés szerinti kötelezettségek sérelme nélkül az utas minden olyan elektronikus tájékoztatása keretében, amely értesíti őt a járat törléséről, hosszú késéséről vagy a menetrendváltozásról, kifejezetten jelezni kell, hogy az utas e rendelet alapján jogosult lehet kártérítésre és/vagy segítségnyújtásra.

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281, 1995.11.23., 31. o.).” [Mód. 117]"

| 14. | A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „16. cikk
  Végrehajtás
  (1)   Minden tagállam kijelöl egy nemzeti végrehajtási szervet, amely a területén
  lévő repülőtereken az e rendelet megsértése, a területén
  levő repülőterekről induló légi járatok, valamint harmadik országból e repülőterekre induló járatok tekintetében felel e rendelet végrehajtásáért. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot arról, hogy e bekezdéssel összhangban melyik szervet jelölték ki. [Mód. 118]

  (2)   A nemzeti végrehajtási szerv szigorúan felügyeli az e rendelet követelményeinek való megfelelést és megteszi a szükséges intézkedéseket az utasjogok tiszteletben tartásának biztosítására. E célból – a légi fuvarozók
  14a. cikk szerinti kötelezettségeinek sérelme nélkül – a légi fuvarozók
  és a repülőtér-irányító szervezetek a nemzeti végrehajtási szerv kérésére
  a kéréstől számított egy hónapon belül
  rendelkezésre bocsátják a megfelelő dokumentumokat. Feladatainak ellátása érdekében a nemzeti végrehajtási szerv figyelembe veszi a 16a. cikknek megfelelően kijelölt testület által hozzá benyújtott információkat is. A 16a. cikk alapján kijelölt testület által benyújtott egyéni panaszok alapján a nemzeti végrehajtási szerv végrehajtási intézkedések meghozataláról is dönthet.
  intézkedéseket tesz
  .
  A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes nemzeti végrehajtási szerveik elegendő felhatalmazással rendelkezzenek a jogsértések hatékony szankcionálásához. [Mód. 119]



  (2a)
     
  A légi fuvarozók proaktív módon átfogó tájékoztatást adnak a nemzeti végrehajtási szervnek a bekövetkező műszaki problémákról, különösen azok okairól. A nemzeti végrehajtás szerv megosztja ezeket az információkat a 16a. cikkben említett peren kívüli vitarendezésért felelős szervekkel. [Mód. 120]

  (3)   A tagállamok által e rendelet megsértése esetére előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak, visszatartó erejűnek
  és elégségesnek
  kell lenniük
  ahhoz, hogy pénzügyi ösztönzőt nyújtsanak a fuvarozóknak e rendelet következetes betartására
  . [Mód. 121]

  (4)   Ha a 16.

  A 2013/11/EU irányelvvel összhangban a nemzeti végrehajtási szerv
  és a 16a. cikk alapján kijelölt szervezetek nem azonosak,
  jelentéstételi

  testület között együttműködési
  mechanizmusokat kell létrehozni. a különböző testületek közötti
  információcsere

  Ezek az együttműködési mechanizmusok kölcsönös információcserét foglalnak magukban annak elősegítése
  érdekében, ezzel is segítve

  hogy
  a nemzeti végrehajtási szerv
  teljesíthesse
  nyomon követési és végrehajtási feladatai teljesítésében,
  feladatait
  ,
  valamint
  a 16a. cikk alapján kinevezett testületet pedig abban, hogy

  testület összegyűjthesse
  az egyéni panaszok vizsgálatához

  kezeléséhez
  szükséges információt összegyűjthesse

  és műszaki szakértelmet
  . [Mód. 122]

  (5)   A nemzeti végrehajtási szerv legkésőbb a tárgyévet követő év április végéig minden évre közzéteszi a tevékenységére – többek között az alkalmazott szankciókra – vonatkozó statisztikákat.
  A nemzeti végrehajtási szerv ezzel egyidejűleg – a légi fuvarozók és a repülőtér-irányító szervezetek által kötelezően vezetendő és rendelkezésre bocsátandó adatok alapján – statisztikákat tesz közzé a benyújtott panaszok számáról és jellegéről, a törlések, visszautasított beszállások és késések számáról és időtartamáról, valamint az elveszett, késve érkezett, illetve sérült poggyászokról. [Mód. 123]

  (6)   A légi fuvarozók az e rendelet hatálya alá eső ügyekben megadják elérhetőségeiket azon tagállamok nemzeti végrehajtási szerveinek, amelyekben működnek.
  A 2013/11/EU irányelv rendelkezéseinek a tagállamok általi átültetéséig minden utas panaszt tehet bármely nemzeti végrehajtási szervnél az e rendeletnek a valamely tagállam területén lévő bármely repülőtéren történt állítólagos megsértése miatt, illetve a valamely tagállam területén lévő repülőtérről induló járatokra vagy harmadik országból az ilyen repülőterekre tartó járatokra vonatkozóan.
  ”[Mód. 124] |
| --- | --- |

14.

A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„16. cikk

Végrehajtás

(1)   Minden tagállam kijelöl egy nemzeti végrehajtási szervet, amely a területén
  lévő repülőtereken az e rendelet megsértése, a területén
  levő repülőterekről induló légi járatok, valamint harmadik országból e repülőterekre induló járatok tekintetében felel e rendelet végrehajtásáért. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot arról, hogy e bekezdéssel összhangban melyik szervet jelölték ki. [Mód. 118]

(2)   A nemzeti végrehajtási szerv szigorúan felügyeli az e rendelet követelményeinek való megfelelést és megteszi a szükséges intézkedéseket az utasjogok tiszteletben tartásának biztosítására. E célból – a légi fuvarozók
  14a. cikk szerinti kötelezettségeinek sérelme nélkül – a légi fuvarozók
  és a repülőtér-irányító szervezetek a nemzeti végrehajtási szerv kérésére
  a kéréstől számított egy hónapon belül
  rendelkezésre bocsátják a megfelelő dokumentumokat. Feladatainak ellátása érdekében a nemzeti végrehajtási szerv figyelembe veszi a 16a. cikknek megfelelően kijelölt testület által hozzá benyújtott információkat is. A 16a. cikk alapján kijelölt testület által benyújtott egyéni panaszok alapján a nemzeti végrehajtási szerv végrehajtási intézkedések meghozataláról is dönthet.
  intézkedéseket tesz
  .
  A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes nemzeti végrehajtási szerveik elegendő felhatalmazással rendelkezzenek a jogsértések hatékony szankcionálásához. [Mód. 119]

(2a)
     
  A légi fuvarozók proaktív módon átfogó tájékoztatást adnak a nemzeti végrehajtási szervnek a bekövetkező műszaki problémákról, különösen azok okairól. A nemzeti végrehajtás szerv megosztja ezeket az információkat a 16a. cikkben említett peren kívüli vitarendezésért felelős szervekkel. [Mód. 120]

(3)   A tagállamok által e rendelet megsértése esetére előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak, visszatartó erejűnek
  és elégségesnek
  kell lenniük
  ahhoz, hogy pénzügyi ösztönzőt nyújtsanak a fuvarozóknak e rendelet következetes betartására
  . [Mód. 121]

(4)   Ha a 16.

  A 2013/11/EU irányelvvel összhangban a nemzeti végrehajtási szerv
  és a 16a. cikk alapján kijelölt szervezetek nem azonosak,
  jelentéstételi

  testület között együttműködési
  mechanizmusokat kell létrehozni. a különböző testületek közötti
  információcsere

  Ezek az együttműködési mechanizmusok kölcsönös információcserét foglalnak magukban annak elősegítése
  érdekében, ezzel is segítve

  hogy
  a nemzeti végrehajtási szerv
  teljesíthesse
  nyomon követési és végrehajtási feladatai teljesítésében,
  feladatait
  ,
  valamint
  a 16a. cikk alapján kinevezett testületet pedig abban, hogy

  testület összegyűjthesse
  az egyéni panaszok vizsgálatához

  kezeléséhez
  szükséges információt összegyűjthesse

  és műszaki szakértelmet
  . [Mód. 122]

(5)   A nemzeti végrehajtási szerv legkésőbb a tárgyévet követő év április végéig minden évre közzéteszi a tevékenységére – többek között az alkalmazott szankciókra – vonatkozó statisztikákat.
  A nemzeti végrehajtási szerv ezzel egyidejűleg – a légi fuvarozók és a repülőtér-irányító szervezetek által kötelezően vezetendő és rendelkezésre bocsátandó adatok alapján – statisztikákat tesz közzé a benyújtott panaszok számáról és jellegéről, a törlések, visszautasított beszállások és késések számáról és időtartamáról, valamint az elveszett, késve érkezett, illetve sérült poggyászokról. [Mód. 123]

(6)   A légi fuvarozók az e rendelet hatálya alá eső ügyekben megadják elérhetőségeiket azon tagállamok nemzeti végrehajtási szerveinek, amelyekben működnek.
  A 2013/11/EU irányelv rendelkezéseinek a tagállamok általi átültetéséig minden utas panaszt tehet bármely nemzeti végrehajtási szervnél az e rendeletnek a valamely tagállam területén lévő bármely repülőtéren történt állítólagos megsértése miatt, illetve a valamely tagállam területén lévő repülőtérről induló járatokra vagy harmadik országból az ilyen repülőterekre tartó járatokra vonatkozóan.
  ”[Mód. 124]

| 14a. | Az irányelv a következő 21a. cikkel egészül ki:




  „16-a. cikk




  Megfelelőségi dokumentumok




  (1)
     
  A közösségi légi fuvarozók 2016. január 1-jéig elkészítenek és benyújtanak a működési engedélyüket az 1008/2008/EK rendelet alapján kiadó tagállam nemzeti végrehajtási szervének és a Bizottságnak egy dokumentumot, amely ésszerű részletességgel bizonyítja, hogy működés eljárásaik elegendőek annak biztosításához, hogy megfeleljenek a rendelet minden vonatkozó cikkének.




  (1a)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyek rögzítik a megfelelőségi dokumentumok minimum tartalmát. A minimális tartalom részét képezi legalább a nagy fennakadásokra vonatkozó készenléti terv, továbbá meghatározza a segítségnyújtásért és más jogokért felelőseket, a panaszok kezelésére, valamint a segítségnyújtás és a kártérítés biztosítására vonatkozó gyakorlati intézkedéseket és eljárásokat, valamint az utasokkal folytatott kommunikáció eljárásait és sablonjait. A végrehajtási jogi aktusokat a 64. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.




  (2)
     
  Valamely uniós repülőtérről szolgáltatást nyújtó minden más légi fuvarozónak megfelelőségi dokumentumot kell benyújtania a működésük által érintett tagállam nemzeti végrehajtási szervéhez és a Bizottsághoz.




  (3)
     
  A légi fuvarozók 2019. január 1-jétől kezdődően háromévente felülvizsgálják megfelelőségi dokumentumaikat, és a frissített változatot megküldik a megfelelő nemzeti végrehajtási szerv(ek)nek és az Európai Bizottságnak.




  (4)
     
  A nemzeti végrehajtási szerv figyelembe veszi a légi fuvarozó által benyújtott megfelelőségi dokumentumokat, és lehetőség szerint a panaszokkal kapcsolatos információk alapján ellenőrzi a megfelelőségi dokumentumok érvényességét.”

  [Mód. 125] |
| --- | --- |

14a.

Az irányelv a következő 21a. cikkel egészül ki:

„16-a. cikk

Megfelelőségi dokumentumok

(1)
     
  A közösségi légi fuvarozók 2016. január 1-jéig elkészítenek és benyújtanak a működési engedélyüket az 1008/2008/EK rendelet alapján kiadó tagállam nemzeti végrehajtási szervének és a Bizottságnak egy dokumentumot, amely ésszerű részletességgel bizonyítja, hogy működés eljárásaik elegendőek annak biztosításához, hogy megfeleljenek a rendelet minden vonatkozó cikkének.

(1a)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el, amelyek rögzítik a megfelelőségi dokumentumok minimum tartalmát. A minimális tartalom részét képezi legalább a nagy fennakadásokra vonatkozó készenléti terv, továbbá meghatározza a segítségnyújtásért és más jogokért felelőseket, a panaszok kezelésére, valamint a segítségnyújtás és a kártérítés biztosítására vonatkozó gyakorlati intézkedéseket és eljárásokat, valamint az utasokkal folytatott kommunikáció eljárásait és sablonjait. A végrehajtási jogi aktusokat a 64. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(2)
     
  Valamely uniós repülőtérről szolgáltatást nyújtó minden más légi fuvarozónak megfelelőségi dokumentumot kell benyújtania a működésük által érintett tagállam nemzeti végrehajtási szervéhez és a Bizottsághoz.

(3)
     
  A légi fuvarozók 2019. január 1-jétől kezdődően háromévente felülvizsgálják megfelelőségi dokumentumaikat, és a frissített változatot megküldik a megfelelő nemzeti végrehajtási szerv(ek)nek és az Európai Bizottságnak.

(4)
     
  A nemzeti végrehajtási szerv figyelembe veszi a légi fuvarozó által benyújtott megfelelőségi dokumentumokat, és lehetőség szerint a panaszokkal kapcsolatos információk alapján ellenőrzi a megfelelőségi dokumentumok érvényességét.”

  [Mód. 125]

| 15. | A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:
  „16a. cikk
  Az utasok kérelmei és panaszai
  (1)   A jegyvétel időpontjában a légi fuvarozók
  , szervezők vagy a 2111/2005/EK rendelet 2. cikkének d) pontja szerinti jegyértékesítők
  tájékoztatják az utasokat az

  a légi fuvarozó
  e rendeletben meghatározott jogokkal kapcsolatos kérelem- és panaszkezelési eljárásaikról

  eljárásairól
  és
  az e cikk (2) bekezdése szerinti határidőkről, valamint
  azokról a kapcsolattartási címekről, amelyeken az utasok kérelmeiket és panaszaikat – többek között elektronikus úton – benyújthatják. A légi fuvarozó
  – és adott esetben az utazásszervező –
  az utasokat a panaszaik kezelésében illetékes
  , a tagállamok által az e cikk és a 16. cikk alapján kijelölt
  testületről vagy testületekről is tájékoztatják.
  A releváns információt a jegyvétel időpontjában kell megadni, annak mindenki számára hozzáférhetőnek kell lennie, egyértelműen fel kell tüntetni a jegyen és a légi fuvarozó honlapján, ki kell osztani a légi fuvarozónak a repülőtereken található pultjain, valamint abban az e-mail üzenetben közlik az utasokkal, amely tájékoztatja őket a járat törléséről vagy késéséről. Az utasok számára – kérésre – panasztételi formanyomtatványt kell biztosítani. [Mód. 126]



  (1a)
     
  A szükséges információknak az utasok részére történő biztosítására vonatkozó bizonyítási terhet a légi fuvarozó viseli. [Mód. 127]

  (2)   Ha az utas az e rendelet szerinti jogai tekintetében panaszt kíván benyújtani a légi fuvarozónak, a panaszt a járat indulásának napjától vagy tervezett napjától számított három hónapon belül kell benyújtania. A panasz
  három hónapon belüli és e három hónapos határidő lejáratát követő benyújtása nem érinti az utas az e rendelet szerinti követeléseinek bírósági rendszeren belüli vagy azon kívüli vitarendezés keretében történő érvényesítéséhez való jogát. A panasz
  beérkezésétől számított 7 napon

  hét munkanapon
  belül a fuvarozónak vissza kell igazolnia az utas panaszának kézhezvételét. A panasz kézhezvételétől számított két hónapon belül a fuvarozó köteles kimerítő választ adni az utasnak.
  Amennyiben a légi fuvarozó nem biztosít teljes körű választ az említett két hónapos határidőn belül, úgy kell tekinteni, hogy elfogadta az utas igényeit.




  Amennyiben a légi fuvarozó válaszában rendkívüli körülményekre hivatkozik, tájékoztatnia kell az utast a járattörlés vagy a késés konkrét körülményeiről. A légi fuvarozónak ezenkívül be kell mutatnia, hogy a járattörlés vagy késés elkerülése érdekében minden ésszerű intézkedést megtett.




  A kimerítő válasszal együtt a légi fuvarozó megadja a (3) bekezdésben említett kijelölt szerv kapcsolattartási adatait, köztük a postacímet, a telefonszámot, az e-mail címet és a weboldalt is. [Mód. 128]

  (3)   A
  tagállamok biztosítják, hogy a légi utasok a légi fuvarozókkal az e rendeletben megállapított jogokra és kötelezettségekre
  vonatkozó uniós és tagállami jogszabályokkal összhangban

  jogvitáikat független, hatékony és eredményes peren kívüli vitarendezési mechanizmusok elé terjeszthessék. E célból
  minden tagállam kijelöli azt a nemzeti szervet vagy szerveket, amely(ek) a légi fuvarozók és az utasok között az e rendelet szerinti jogok
  és kötelezettségek
  tekintetében felmerülő viták peren kívüli rendezésével foglalkoznak.
  E feladatokat nem láthatja el a 16. cikk (1) bekezdésében említett végrehajtási szerv. A tagállamok biztosítják, hogy ezek a szervek felhatalmazással rendelkezzenek arra, hogy a légi utasok és a légi fuvarozók közötti jogvitákat mindkét fél számára jogilag kötelező érvényű és érvényesíthető döntéssel rendezzék. A 2013/11/EU irányelv hatálya alá tartozó jogviták tekintetében kizárólag azt az irányelvet kell alkalmazni. A valamely tagállam területén lévő bármely repülőtérről érkező, illetve egy harmadik országból ilyen repülőterekre irányuló bármely járatot üzemeltető valamennyi légi fuvarozó a 2013/11/EU irányelvben meghatározott alternatív vitarendezési rendszerhez tartja magát, ami biztosítja az utasok és a légi fuvarozók közötti jogviták egyszerű, gyors és olcsó peren kívüli rendezését. [Mód. 129]

  (4)   Minden

  A légi fuvarozótól érkező teljes körű válasz kézhezvételekor az érintett
  utas panaszt emelhet bármely, a (3) bekezdés alapján kijelölt
  peren kívüli vitarendezési
  nemzeti szervnél, ha azt vélelmezi, hogy a tagállamok bármely repülőterén,
  a valamely tagállam területén lévő bármely repülőtérről érkező,
  illetve egy harmadik országból a tagállamok egyikének repülőterére

  ilyen repülőterekre
  irányuló bármely járat kapcsán sérülnek az e rendeletben foglalt rendelkezések. E panaszt legkorábban két hónappal az érintett légi fuvarozónak benyújtott panasz elküldése után

  előre meghatározott határidőn belül
  lehet benyújtani, kivéve, ha a fuvarozó a panaszra már végleges választ adott

  amely határidőt azon időponttól számított legalább egy évben kell meghatározni, amikor az utas a panaszt vagy igényt az érintett fuvarozónak benyújtotta
  . [Mód. 130]



  (4a)
     
  Ha a légitársaságot vétkesnek találják, a panaszkezelő szerv tájékoztatja a nemzeti végrehajtási szervet, amely a 16a. cikk (2) bekezdése alapján intézkedik a végrehajtás biztosítása érdekében. [Mód. 131]

  (5)   
  Amennyiben egy kijelölt szervezet panaszt kapott, erről értesíti a jogvita feleit, amint megkapta a panasszal kapcsolatos információkat tartalmazó valamennyi dokumentumot.
   A kijelölt szervezet megküldi a panasszal kapcsolatos dokumentumok másolatát a megfelelő nemzeti végrehajtási szervnek. A végleges választ legkésőbb a panasszal kapcsolatos teljes dokumentációnak a kijelölt szervezet általi kézhezvételétől számított 90 naptári napon belül meg kell adni a panaszosnak. A végleges válasz másolatát szintén meg kell küldeni a nemzeti végrehajtási szervnek. [Mód. 132]



  (5a)
     
  Annak érdekében, hogy felvegyék velük a kapcsolatot az e rendelet hatálya alá tartozó kérdések tekintetében, a légi fuvarozók közlik elérhetőségi adataikat a működési helyük szerinti tagállamoknak az e cikk alapján kijelölt szervezeteivel. [Mód. 133]



  (5b)
     
  Amennyiben e rendeletben biztonsági szempontok merülnek fel, a bizonyítási terhet az érintett légitársaság viseli. [Mód. 134]



  16aa. cikk




  A tagállamok megfelelően kialakított, ingyenesen igénybe vehető és független közvetítő szerveket biztosítanak, hogy segítsenek megoldást találni az utasok, a légitársaság és más szállítási módok szolgáltatói közötti jogviták esetén. [Mód. 135]

  16b. cikk
  A tagállamok és Bizottság közötti együttműködés
  (1)   A Bizottság a 16c. cikkben említett bizottság segítségével támogatja a tagállamok között a rendelet tagállami értelmezéséről és alkalmazásáról zajló párbeszédet
  és előmozdítja együttműködésüket
  . [Mód. 136]

  (2)   A tagállamok tevékenységükről évente
  – a 16. cikk (5) bekezdésében említett statisztikákat is tartalmazó –
  jelentést küldenek a Bizottságnak legkésőbb a következő naptári év áprilisának végéig. A Bizottság végrehajtási jogi aktusokban határozhatja meg, hogy e jelentésekben mely kérdéseket kell tárgyalni. A végrehajtási jogi aktusokat a 16c. cikkben említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni. [Mód. 137]

  (3)   A tagállamok rendszeresen információt küldenek a Bizottság számára az e rendelet előírásainak az adott országban érvényes értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatosan, a Bizottság pedig ezeket az információkat elektronikus úton a többi tagállam számára is elérhetővé teszi.
  (4)   Egy tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére a Bizottság megvizsgálja azokat az eseteket, amelyekben e rendelet bármely előírásának alkalmazásával és végrehajtásával kapcsolatban különbségek mutatkoznak, különösen a rendkívüli körülmények fogalmának értelmezését illetően; és a közös megközelítés elősegítése érdekében pontosítja a rendelet előírásait. A Bizottság e célból ajánlást fogadhat el a 16c. cikkben említett bizottsággal folytatott konzultációt követően.
  (5)   A Bizottság kérésére a nemzeti végrehajtási szervek vizsgálatot indítanak, ha kétely merül fel egy vagy több légi fuvarozó gyakorlatának szabályszerűségével kapcsolatban, és a vizsgálat eredményeit a kéréstől számított 4 hónapon belül jelentik a Bizottságnak.


  (5a)
     
  A jogsértésekre, a szankciókra, valamint a legjobb végrehajtási gyakorlatokra vonatkozó információk tagállamok közötti cseréjének biztosítása érdekében a Bizottság és a tagállamok a 16. cikk és a 16a. cikk alapján kijelölt valamennyi szerv részvételével uniós szintű mechanizmust hoznak létre. A Bizottság elektronikus formában valamennyi tagállam rendelkezésére bocsátja ezeket az információkat. [Mód. 138]



  (5b)
     
  A nemzeti végrehajtási szervek kérésre benyújtják a Bizottságnak az egyes jogsértési esetekkel kapcsolatos információkat és a megfelelő dokumentumokat. [Mód. 139]



  (5c)
     
  A Bizottság 2015. május 1-jétől kezdve közzéteszi a weboldalán és rendszeresen frissíti azoknak az Unióban működő légi fuvarozóknak a listáját, amelyek módszeresen nem tartják be e rendelet rendelkezéseit. A méretétől vagy nemzetiségétől függetlenül minden olyan fuvarozó, amely tekintetében a Bizottság a 16a. cikk (5b) bekezdése szerint bizonyítékot kapott arra vonatkozóan, hogy egy naptári évben több mint 10 különböző járaton megsértette az utasok jogait, és e jogsértések a rendelet egynél több cikkét érintik, úgy tekintendő, hogy módszeresen nem tartja be a rendeletet. [Mód. 140]

  16c. cikk
  Bizottsági eljárás
  (1)   A Bizottságot munkájában az utasjogokkal foglalkozó bizottság segíti, amely minden tagállam két-két képviselőjéből áll, akiknek legalább egyike a nemzeti végrehajtási szerveket képviseli. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság.
  (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozások esetén a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

15.

A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:

„16a. cikk

Az utasok kérelmei és panaszai

(1)   A jegyvétel időpontjában a légi fuvarozók
  , szervezők vagy a 2111/2005/EK rendelet 2. cikkének d) pontja szerinti jegyértékesítők
  tájékoztatják az utasokat az

  a légi fuvarozó
  e rendeletben meghatározott jogokkal kapcsolatos kérelem- és panaszkezelési eljárásaikról

  eljárásairól
  és
  az e cikk (2) bekezdése szerinti határidőkről, valamint
  azokról a kapcsolattartási címekről, amelyeken az utasok kérelmeiket és panaszaikat – többek között elektronikus úton – benyújthatják. A légi fuvarozó
  – és adott esetben az utazásszervező –
  az utasokat a panaszaik kezelésében illetékes
  , a tagállamok által az e cikk és a 16. cikk alapján kijelölt
  testületről vagy testületekről is tájékoztatják.
  A releváns információt a jegyvétel időpontjában kell megadni, annak mindenki számára hozzáférhetőnek kell lennie, egyértelműen fel kell tüntetni a jegyen és a légi fuvarozó honlapján, ki kell osztani a légi fuvarozónak a repülőtereken található pultjain, valamint abban az e-mail üzenetben közlik az utasokkal, amely tájékoztatja őket a járat törléséről vagy késéséről. Az utasok számára – kérésre – panasztételi formanyomtatványt kell biztosítani. [Mód. 126]

(1a)
     
  A szükséges információknak az utasok részére történő biztosítására vonatkozó bizonyítási terhet a légi fuvarozó viseli. [Mód. 127]

(2)   Ha az utas az e rendelet szerinti jogai tekintetében panaszt kíván benyújtani a légi fuvarozónak, a panaszt a járat indulásának napjától vagy tervezett napjától számított három hónapon belül kell benyújtania. A panasz
  három hónapon belüli és e három hónapos határidő lejáratát követő benyújtása nem érinti az utas az e rendelet szerinti követeléseinek bírósági rendszeren belüli vagy azon kívüli vitarendezés keretében történő érvényesítéséhez való jogát. A panasz
  beérkezésétől számított 7 napon

  hét munkanapon
  belül a fuvarozónak vissza kell igazolnia az utas panaszának kézhezvételét. A panasz kézhezvételétől számított két hónapon belül a fuvarozó köteles kimerítő választ adni az utasnak.
  Amennyiben a légi fuvarozó nem biztosít teljes körű választ az említett két hónapos határidőn belül, úgy kell tekinteni, hogy elfogadta az utas igényeit.

Amennyiben a légi fuvarozó válaszában rendkívüli körülményekre hivatkozik, tájékoztatnia kell az utast a járattörlés vagy a késés konkrét körülményeiről. A légi fuvarozónak ezenkívül be kell mutatnia, hogy a járattörlés vagy késés elkerülése érdekében minden ésszerű intézkedést megtett.

A kimerítő válasszal együtt a légi fuvarozó megadja a (3) bekezdésben említett kijelölt szerv kapcsolattartási adatait, köztük a postacímet, a telefonszámot, az e-mail címet és a weboldalt is. [Mód. 128]

(3)   A
  tagállamok biztosítják, hogy a légi utasok a légi fuvarozókkal az e rendeletben megállapított jogokra és kötelezettségekre
  vonatkozó uniós és tagállami jogszabályokkal összhangban

  jogvitáikat független, hatékony és eredményes peren kívüli vitarendezési mechanizmusok elé terjeszthessék. E célból
  minden tagállam kijelöli azt a nemzeti szervet vagy szerveket, amely(ek) a légi fuvarozók és az utasok között az e rendelet szerinti jogok
  és kötelezettségek
  tekintetében felmerülő viták peren kívüli rendezésével foglalkoznak.
  E feladatokat nem láthatja el a 16. cikk (1) bekezdésében említett végrehajtási szerv. A tagállamok biztosítják, hogy ezek a szervek felhatalmazással rendelkezzenek arra, hogy a légi utasok és a légi fuvarozók közötti jogvitákat mindkét fél számára jogilag kötelező érvényű és érvényesíthető döntéssel rendezzék. A 2013/11/EU irányelv hatálya alá tartozó jogviták tekintetében kizárólag azt az irányelvet kell alkalmazni. A valamely tagállam területén lévő bármely repülőtérről érkező, illetve egy harmadik országból ilyen repülőterekre irányuló bármely járatot üzemeltető valamennyi légi fuvarozó a 2013/11/EU irányelvben meghatározott alternatív vitarendezési rendszerhez tartja magát, ami biztosítja az utasok és a légi fuvarozók közötti jogviták egyszerű, gyors és olcsó peren kívüli rendezését. [Mód. 129]

(4)   Minden

  A légi fuvarozótól érkező teljes körű válasz kézhezvételekor az érintett
  utas panaszt emelhet bármely, a (3) bekezdés alapján kijelölt
  peren kívüli vitarendezési
  nemzeti szervnél, ha azt vélelmezi, hogy a tagállamok bármely repülőterén,
  a valamely tagállam területén lévő bármely repülőtérről érkező,
  illetve egy harmadik országból a tagállamok egyikének repülőterére

  ilyen repülőterekre
  irányuló bármely járat kapcsán sérülnek az e rendeletben foglalt rendelkezések. E panaszt legkorábban két hónappal az érintett légi fuvarozónak benyújtott panasz elküldése után

  előre meghatározott határidőn belül
  lehet benyújtani, kivéve, ha a fuvarozó a panaszra már végleges választ adott

  amely határidőt azon időponttól számított legalább egy évben kell meghatározni, amikor az utas a panaszt vagy igényt az érintett fuvarozónak benyújtotta
  . [Mód. 130]

(4a)
     
  Ha a légitársaságot vétkesnek találják, a panaszkezelő szerv tájékoztatja a nemzeti végrehajtási szervet, amely a 16a. cikk (2) bekezdése alapján intézkedik a végrehajtás biztosítása érdekében. [Mód. 131]

(5)   
  Amennyiben egy kijelölt szervezet panaszt kapott, erről értesíti a jogvita feleit, amint megkapta a panasszal kapcsolatos információkat tartalmazó valamennyi dokumentumot.
   A kijelölt szervezet megküldi a panasszal kapcsolatos dokumentumok másolatát a megfelelő nemzeti végrehajtási szervnek. A végleges választ legkésőbb a panasszal kapcsolatos teljes dokumentációnak a kijelölt szervezet általi kézhezvételétől számított 90 naptári napon belül meg kell adni a panaszosnak. A végleges válasz másolatát szintén meg kell küldeni a nemzeti végrehajtási szervnek. [Mód. 132]

(5a)
     
  Annak érdekében, hogy felvegyék velük a kapcsolatot az e rendelet hatálya alá tartozó kérdések tekintetében, a légi fuvarozók közlik elérhetőségi adataikat a működési helyük szerinti tagállamoknak az e cikk alapján kijelölt szervezeteivel. [Mód. 133]

(5b)
     
  Amennyiben e rendeletben biztonsági szempontok merülnek fel, a bizonyítási terhet az érintett légitársaság viseli. [Mód. 134]

16aa. cikk

A tagállamok megfelelően kialakított, ingyenesen igénybe vehető és független közvetítő szerveket biztosítanak, hogy segítsenek megoldást találni az utasok, a légitársaság és más szállítási módok szolgáltatói közötti jogviták esetén. [Mód. 135]

16b. cikk

A tagállamok és Bizottság közötti együttműködés

(1)   A Bizottság a 16c. cikkben említett bizottság segítségével támogatja a tagállamok között a rendelet tagállami értelmezéséről és alkalmazásáról zajló párbeszédet
  és előmozdítja együttműködésüket
  . [Mód. 136]

(2)   A tagállamok tevékenységükről évente
  – a 16. cikk (5) bekezdésében említett statisztikákat is tartalmazó –
  jelentést küldenek a Bizottságnak legkésőbb a következő naptári év áprilisának végéig. A Bizottság végrehajtási jogi aktusokban határozhatja meg, hogy e jelentésekben mely kérdéseket kell tárgyalni. A végrehajtási jogi aktusokat a 16c. cikkben említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni. [Mód. 137]

(3)   A tagállamok rendszeresen információt küldenek a Bizottság számára az e rendelet előírásainak az adott országban érvényes értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatosan, a Bizottság pedig ezeket az információkat elektronikus úton a többi tagállam számára is elérhetővé teszi.

(4)   Egy tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére a Bizottság megvizsgálja azokat az eseteket, amelyekben e rendelet bármely előírásának alkalmazásával és végrehajtásával kapcsolatban különbségek mutatkoznak, különösen a rendkívüli körülmények fogalmának értelmezését illetően; és a közös megközelítés elősegítése érdekében pontosítja a rendelet előírásait. A Bizottság e célból ajánlást fogadhat el a 16c. cikkben említett bizottsággal folytatott konzultációt követően.

(5)   A Bizottság kérésére a nemzeti végrehajtási szervek vizsgálatot indítanak, ha kétely merül fel egy vagy több légi fuvarozó gyakorlatának szabályszerűségével kapcsolatban, és a vizsgálat eredményeit a kéréstől számított 4 hónapon belül jelentik a Bizottságnak.

(5a)
     
  A jogsértésekre, a szankciókra, valamint a legjobb végrehajtási gyakorlatokra vonatkozó információk tagállamok közötti cseréjének biztosítása érdekében a Bizottság és a tagállamok a 16. cikk és a 16a. cikk alapján kijelölt valamennyi szerv részvételével uniós szintű mechanizmust hoznak létre. A Bizottság elektronikus formában valamennyi tagállam rendelkezésére bocsátja ezeket az információkat. [Mód. 138]

(5b)
     
  A nemzeti végrehajtási szervek kérésre benyújtják a Bizottságnak az egyes jogsértési esetekkel kapcsolatos információkat és a megfelelő dokumentumokat. [Mód. 139]

(5c)
     
  A Bizottság 2015. május 1-jétől kezdve közzéteszi a weboldalán és rendszeresen frissíti azoknak az Unióban működő légi fuvarozóknak a listáját, amelyek módszeresen nem tartják be e rendelet rendelkezéseit. A méretétől vagy nemzetiségétől függetlenül minden olyan fuvarozó, amely tekintetében a Bizottság a 16a. cikk (5b) bekezdése szerint bizonyítékot kapott arra vonatkozóan, hogy egy naptári évben több mint 10 különböző járaton megsértette az utasok jogait, és e jogsértések a rendelet egynél több cikkét érintik, úgy tekintendő, hogy módszeresen nem tartja be a rendeletet. [Mód. 140]

16c. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot munkájában az utasjogokkal foglalkozó bizottság segíti, amely minden tagállam két-két képviselőjéből áll, akiknek legalább egyike a nemzeti végrehajtási szerveket képviseli. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozások esetén a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.”

| 15a. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:




  „16ca. cikk




  Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok




  A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 16e. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a nemzeti végrehajtási szervek munkája és a Bíróság ítéletei alapján rendkívüli körülményeknek minősülő körülmények tételes felsorolásának kiegészítésére.” [Mód. 141] |
| --- | --- |

15a.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„16ca. cikk

Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok

A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 16e. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a nemzeti végrehajtási szervek munkája és a Bíróság ítéletei alapján rendkívüli körülményeknek minősülő körülmények tételes felsorolásának kiegészítésére.” [Mód. 141]

| 15b. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:




  „16cb. cikk




  Felhatalmazás gyakorlása




  (1)
     
  A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek szerint felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.




  (2)
     
  A Bizottság a ...

   (*3)

  -t követő ötéves időszakra szóló felhatalmazást kap a 16ca. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.




  (3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 16ca. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A visszavonás a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.




  (4)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően arról haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.




  (5)
     
  A 16ca. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítést követő két hónapos időtartamon belül nem emel ellene kifogást, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.”

  [Mód. 142]


  (*3)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontját.
  " |
| --- | --- |

15b.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„16cb. cikk

Felhatalmazás gyakorlása

(1)
     
  A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek szerint felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2)
     
  A Bizottság a ...

   (*3)

  -t követő ötéves időszakra szóló felhatalmazást kap a 16ca. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(3)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 16ca. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A visszavonás a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően arról haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)
     
  A 16ca. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítést követő két hónapos időtartamon belül nem emel ellene kifogást, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.”

  [Mód. 142]

(*3)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontját.
  "

| 16. | A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „17. cikk
  Jelentés
  A Bizottság 2017. január 1-jéig jelentést teszt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet működéséről és eredményeiről, különös tekintettel a jelentős késésekért járó kártérítés hatására és a hosszú ideig fennálló rendkívüli körülmények esetén történő szállodai elhelyezés korlátozására
  , a rendkívüli körülmények értelmezésével kapcsolatos kérdésekre, a nemzeti végrehajtási szervek által tevékenységeikre vonatkozóan közzétett statisztikákra – köztük a szankciókra és a légi fuvarozók gyanús jogsértő gyakorlataira vonatkozó megállapításokra –, a peren kívüli vitarendezésért felelős nemzeti szervek létrehozása terén elért előrehaladásra, valamint ezek tevékenységeire
  . A Bizottság emellett jelentést tesz a nem uniós fuvarozók által üzemeltetett, harmadik országokból érkező járatok utasainak fokozott védelméről a nemzetközi légiközlekedési megállapodások összefüggésében. A
  Bizottság jelentést tesz továbbá a 16. cikkben említett szervek által hozott intézkedések és szankciók hatékonyságáról és egy harmonizált megközelítés esetleges célszerűségéről. A
  jelentéshez szükség szerint

  esetén
  jogalkotási javaslatokat kell mellékelni

  csatolnak
  .”[Mód. 143] |
| --- | --- |

16.

A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„17. cikk

Jelentés

A Bizottság 2017. január 1-jéig jelentést teszt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet működéséről és eredményeiről, különös tekintettel a jelentős késésekért járó kártérítés hatására és a hosszú ideig fennálló rendkívüli körülmények esetén történő szállodai elhelyezés korlátozására
  , a rendkívüli körülmények értelmezésével kapcsolatos kérdésekre, a nemzeti végrehajtási szervek által tevékenységeikre vonatkozóan közzétett statisztikákra – köztük a szankciókra és a légi fuvarozók gyanús jogsértő gyakorlataira vonatkozó megállapításokra –, a peren kívüli vitarendezésért felelős nemzeti szervek létrehozása terén elért előrehaladásra, valamint ezek tevékenységeire
  . A Bizottság emellett jelentést tesz a nem uniós fuvarozók által üzemeltetett, harmadik országokból érkező járatok utasainak fokozott védelméről a nemzetközi légiközlekedési megállapodások összefüggésében. A
  Bizottság jelentést tesz továbbá a 16. cikkben említett szervek által hozott intézkedések és szankciók hatékonyságáról és egy harmonizált megközelítés esetleges célszerűségéről. A
  jelentéshez szükség szerint

  esetén
  jogalkotási javaslatokat kell mellékelni

  csatolnak
  .”[Mód. 143]

| 17. | A 261/2004/EK rendelet e rendelet I. mellékletével, mint I. melléklettel egészül ki. |
| --- | --- |

17.

A 261/2004/EK rendelet e rendelet I. mellékletével, mint I. melléklettel egészül ki.

2. cikk

A 2027/97/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A közösségi légi fuvarozó vagy a nevében eljáró földi kiszolgáló az Unió valamennyi repülőterén létrehoz egy olyan szolgáltatást, amely biztosítja az utasok számára a panaszbejelentő nyomtatványt, amely lehetővé teszi számukra, hogy megérkezésükkor azonnal panaszt nyújthassanak be megrongálódott vagy késve érkező poggyászukra vonatkozóan.
  Hasonlóképpen, a közösségi légi fuvarozó az utas kérésére rendelkezésére bocsátja a panaszbejelentő nyomtatványt az utasfelvételi pultnál vagy a repülőtéri ügyfélszolgálati pultoknál, vagy mindkettőnél, és a panaszbejelentő nyomtatványt a weboldalán is elérhetővé teszi.
   A panaszbejelentő nyomtatványt, amely a szokásos poggyászjegyzőkönyv (PIR) is lehet, a légi fuvarozó a repülőtéren a Montreali Egyezmény 31. cikkének (2) bekezdése szerinti panaszként fogadja el. Ez a lehetőség nem sérti az utas azon jogát, hogy panaszát a Montreali Egyezményben előírt határidőn belül más eszközök útján is benyújtsa.


  (2a)
     
  A Bizottság végrehajtási aktusokat fogadhat el, amelyek rögzítik a szabványosított igénylőlap formáját. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó/vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
  ”[Mód. 144] |
| --- | --- |

1.

A 3. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A közösségi légi fuvarozó vagy a nevében eljáró földi kiszolgáló az Unió valamennyi repülőterén létrehoz egy olyan szolgáltatást, amely biztosítja az utasok számára a panaszbejelentő nyomtatványt, amely lehetővé teszi számukra, hogy megérkezésükkor azonnal panaszt nyújthassanak be megrongálódott vagy késve érkező poggyászukra vonatkozóan.
  Hasonlóképpen, a közösségi légi fuvarozó az utas kérésére rendelkezésére bocsátja a panaszbejelentő nyomtatványt az utasfelvételi pultnál vagy a repülőtéri ügyfélszolgálati pultoknál, vagy mindkettőnél, és a panaszbejelentő nyomtatványt a weboldalán is elérhetővé teszi.
   A panaszbejelentő nyomtatványt, amely a szokásos poggyászjegyzőkönyv (PIR) is lehet, a légi fuvarozó a repülőtéren a Montreali Egyezmény 31. cikkének (2) bekezdése szerinti panaszként fogadja el. Ez a lehetőség nem sérti az utas azon jogát, hogy panaszát a Montreali Egyezményben előírt határidőn belül más eszközök útján is benyújtsa.

(2a)
     
  A Bizottság végrehajtási aktusokat fogadhat el, amelyek rögzítik a szabványosított igénylőlap formáját. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 119. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó/vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
  ”[Mód. 144]

| 2. | Az 5. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül halál esetén az utasonként kifizetett előleg nem lehet kevesebb 18 096 SDR (különleges lehívási jog) euróban kifejezett értékénél. A Bizottságot a 6c. cikkel összhangban elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktussal fel kell hatalmazni arra, hogy ezt az összeget a Montreali Egyezmény 24. cikkének (2) bekezdése alapján a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által hozott határozatra figyelemmel kiigazítsa. Az említett összeg kiigazítása nyomán a mellékletben szereplő megfelelő összeg is módosul.” |
| --- | --- |

2.

Az 5. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül halál esetén az utasonként kifizetett előleg nem lehet kevesebb 18 096 SDR (különleges lehívási jog) euróban kifejezett értékénél. A Bizottságot a 6c. cikkel összhangban elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktussal fel kell hatalmazni arra, hogy ezt az összeget a Montreali Egyezmény 24. cikkének (2) bekezdése alapján a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által hozott határozatra figyelemmel kiigazítsa. Az említett összeg kiigazítása nyomán a mellékletben szereplő megfelelő összeg is módosul.”

| 2a. | A 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(3a)
     
  Poggyász elvesztése, késve érkezése vagy megrongálódása esetén a légitársaságoknak elsőként kártalanítaniuk kell az utasokat, akikkel szerződést kötöttek, mielőtt keresetet indíthatnak a repülőterek vagy a szolgáltatók ellen azon károk miatt, amelyekért nem feltétlenül ők a felelősek.” [Mód. 145] |
| --- | --- |

2a.

A 5. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3a)
     
  Poggyász elvesztése, késve érkezése vagy megrongálódása esetén a légitársaságoknak elsőként kártalanítaniuk kell az utasokat, akikkel szerződést kötöttek, mielőtt keresetet indíthatnak a repülőterek vagy a szolgáltatók ellen azon károk miatt, amelyekért nem feltétlenül ők a felelősek.” [Mód. 145]

| 3. | A 6. cikk (1) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
  „A Bizottságot a 6c. cikkel összhangban elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktussal fel kell hatalmazni arra, hogy a mellékletben szereplő összegeket – az 5. cikk (2) bekezdésében szereplő összeg kivételével – a Montreali Egyezmény 24. cikkének (2) bekezdése alapján a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által hozott határozatra figyelemmel kiigazítsa.” |
| --- | --- |

3.

A 6. cikk (1) bekezdése a következő mondattal egészül ki:

„A Bizottságot a 6c. cikkel összhangban elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktussal fel kell hatalmazni arra, hogy a mellékletben szereplő összegeket – az 5. cikk (2) bekezdésében szereplő összeg kivételével – a Montreali Egyezmény 24. cikkének (2) bekezdése alapján a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által hozott határozatra figyelemmel kiigazítsa.”

| 4. | A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:
  „6a. cikk
  (1)   Feladott kerekes szék, egyéb mozgást segítő eszköz vagy segédeszköz szállítása esetén a légi fuvarozó és alkalmazottai
  tájékoztatják
  az
  utasokat jogaikról és
  az 1107/2006/EK rendelet (*4) 2. cikkének a) pontjában szereplő meghatározás szerinti csökkent mozgásképességű személyeknek felajánlják azt a lehetőséget, hogy – a helyfoglaláskor vagy legkésőbb akkor, amikor az eszközt átadják a fuvarozónak – díjtalanul külön nyilatkozatot tegyenek a Montreali Egyezmény 22. cikkének (2) bekezdése alapján.
  A Bizottság végrehajtási aktusokat fogad el, amelyek rögzítik a külön nyilatkozat formájára vonatkozó mintát. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 6f. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadói eljárásnak megfelelően kell elfogadni. [Mód. 146]

  (2)   A mozgást segítő eszköz megsemmisülése, elvesztése vagy megrongálódása esetén a légi fuvarozó felelőssége arra az összegre korlátozódik, amelyet az érintett személy a feladott eszköz átadásakor a közösségi légi fuvarozónak bejelentett.
  (3)   A feladott kerekes szék, egyéb mozgást segítő eszköz vagy segédeszköz megsemmisülése, elvesztése, károsodása vagy késése esetén a közösségi légi fuvarozó felelős a bejelentett összeget meg nem haladó összeg kifizetéséért, kivéve, ha bizonyítja, hogy az összeg meghaladja az utasnak a rendeltetési helyen történő kézbesítéshez fűződő tényleges érdekét.


  (3a)
     
  A légi fuvarozók biztosítják, hogy az utasok a beszállókapuig pótdíjfizetés nélkül használhassák a kerekes székeket és a babakocsikat, amelyeket a repülőgép ajtajánál visszakapnak. Amennyiben ez biztonsági okok miatt nem lehetséges, a légitársaságok kötelesek díjmentesen alternatív közlekedési módot biztosítani a repülőtéri terminálon belül addig, amíg az utasok vissza nem kapják a kerekes széküket. Ha az említett biztonsági okok közvetlenül magával a terminál sajátosságaival függnek össze, az e bekezdésben meghatározott alternatív közlekedési módról a repülőtér-irányító hatóság köteles gondoskodni. [Mód. 147]

  6b. cikk
  (1)   A 261/2004/EK rendelet 16. cikke alapján kijelölt nemzeti végrehajtási szerv biztosítja e rendelet betartását. Ennek érdekében felügyeli:






  — | a légiközlekedési szerződések feltételeit; |
| --- | --- | --- |

4.

A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:

„6a. cikk

(1)   Feladott kerekes szék, egyéb mozgást segítő eszköz vagy segédeszköz szállítása esetén a légi fuvarozó és alkalmazottai
  tájékoztatják
  az
  utasokat jogaikról és
  az 1107/2006/EK rendelet (*4) 2. cikkének a) pontjában szereplő meghatározás szerinti csökkent mozgásképességű személyeknek felajánlják azt a lehetőséget, hogy – a helyfoglaláskor vagy legkésőbb akkor, amikor az eszközt átadják a fuvarozónak – díjtalanul külön nyilatkozatot tegyenek a Montreali Egyezmény 22. cikkének (2) bekezdése alapján.
  A Bizottság végrehajtási aktusokat fogad el, amelyek rögzítik a külön nyilatkozat formájára vonatkozó mintát. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 6f. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadói eljárásnak megfelelően kell elfogadni. [Mód. 146]

(2)   A mozgást segítő eszköz megsemmisülése, elvesztése vagy megrongálódása esetén a légi fuvarozó felelőssége arra az összegre korlátozódik, amelyet az érintett személy a feladott eszköz átadásakor a közösségi légi fuvarozónak bejelentett.

(3)   A feladott kerekes szék, egyéb mozgást segítő eszköz vagy segédeszköz megsemmisülése, elvesztése, károsodása vagy késése esetén a közösségi légi fuvarozó felelős a bejelentett összeget meg nem haladó összeg kifizetéséért, kivéve, ha bizonyítja, hogy az összeg meghaladja az utasnak a rendeltetési helyen történő kézbesítéshez fűződő tényleges érdekét.

(3a)
     
  A légi fuvarozók biztosítják, hogy az utasok a beszállókapuig pótdíjfizetés nélkül használhassák a kerekes székeket és a babakocsikat, amelyeket a repülőgép ajtajánál visszakapnak. Amennyiben ez biztonsági okok miatt nem lehetséges, a légitársaságok kötelesek díjmentesen alternatív közlekedési módot biztosítani a repülőtéri terminálon belül addig, amíg az utasok vissza nem kapják a kerekes széküket. Ha az említett biztonsági okok közvetlenül magával a terminál sajátosságaival függnek össze, az e bekezdésben meghatározott alternatív közlekedési módról a repülőtér-irányító hatóság köteles gondoskodni. [Mód. 147]

6b. cikk

(1)   A 261/2004/EK rendelet 16. cikke alapján kijelölt nemzeti végrehajtási szerv biztosítja e rendelet betartását. Ennek érdekében felügyeli:

—

a légiközlekedési szerződések feltételeit;

| — | azt, hogy utasok részére a légi fuvarozók rendszeresen felajánlják a feladott mozgást segítő eszközökre vonatkozó külön nyilatkozat megtételét, és hogy az ilyen eszközök megrongálódása esetén megfelelő kártérítést nyújtanak; |
| --- | --- |

—

azt, hogy utasok részére a légi fuvarozók rendszeresen felajánlják a feladott mozgást segítő eszközökre vonatkozó külön nyilatkozat megtételét, és hogy az ilyen eszközök megrongálódása esetén megfelelő kártérítést nyújtanak;

| — | az 5. cikk (1) bekezdése szerinti előleg kifizetését, amikor ilyen kifizetés esedékes; |
| --- | --- |

—

az 5. cikk (1) bekezdése szerinti előleg kifizetését, amikor ilyen kifizetés esedékes;

| — | a 6. cikk alkalmazását. |
| --- | --- |

—

a 6. cikk alkalmazását.

(2)   A csökkent mozgásképességű és a fogyatékossággal élő személyek mozgást segítő eszközeik
  vagy segédeszközeik
  károsodása esetén történő védelmének felügyelete céljából a nemzeti végrehajtási szervek megvizsgálják és figyelembe veszik a mozgást segítő eszközöket érintő panaszokkal kapcsolatban a 261/2004/EK rendelet 16a. cikke szerint kijelölt testületeknek benyújtott információkat is. [Mód. 148]

(3)   A tagállamok által e rendelet megsértése esetére előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

(4)   A 261/2004/EK rendelet 16. cikkének (6) bekezdése alapján készített éves jelentéseikben a nemzeti végrehajtási szervek statisztikákat is közzétesznek tevékenységükről és az e rendelet alkalmazása kapcsán kiszabott szankciókról.

6c. cikk

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek szerint felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2)   A Bizottságnak a 6. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazása e rendelet hatálybalépésétől kezdve meghatározatlan időre

  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására adott felhatalmazás a ...

   (*5)

  -t követő ötéves időszakra
  szól.
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 149]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 6. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A visszavonás a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően arról haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 6. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek vagy a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

6d. cikk

(1)   Noha A légi fuvarozók teljes
  mértékű kereskedelmi szabadságot élveznek a poggyász-szállítás feltételeinek megszabásában

  , a helyfoglalási folyamat korai szakaszában
  világosan jelezniük kell a helyfoglaláskor

  jelzik valamennyi használt értékesítési csatornán – köztük a számítógépes foglalási rendszerekben –
  és az utasfelvételi pultnál (az önkiszolgáló utasfelvételi automatákat is beleértve) egyaránt, hogy az utasok a jegyükön szereplő egyes járatok esetében mennyi és milyen poggyászt vihetnek fel a repülőgépre és mennyit adhatnak fel, valamint tájékoztatniuk kell őket arról, hogy milyen korlátozások érvényesek a poggyászok száma tekintetében az adott maximális engedélyezett poggyászmennyiségen belül. Ha A poggyász szállítására
  alkalmazandó
  további díjakat szabnak ki

  , díjak részleteit
  a légi fuvarozóknak egyértelműen meg kell jelölniük e díjak minden részletét mind a helyfoglaláskor, mind pedig

  , a helyfoglalási folyamat korai szakaszában és
  kérésre, a repülőtéren
  egyértelmű, átlátható és félreérthetetlen módon közölniük kell
  .
  Az alapvető szállítási szolgáltatásoknak és a további díjaknak világosan azonosíthatónak és egymástól függetlenül külön megvásárolhatónak kell lenniük. [Mód. 150]

(1a)
     
  Az előírt maximális kézipoggyász-kereten felül az utasok díjmentesen felvihetnek az utastérbe bizonyos nélkülözhetetlen személyes tárgyakat vagy tulajdonukat, például a kabátot és a kézitáskát, valamint legalább egy, a repülőtéren vásárolt tárgyakat tartalmazó szabvány méretű táskát. [Mód. 151]

(1b)
     
  Az 1107/2006/EK rendelet sérelme nélkül az engedélyezett kézipoggyászt az utasonként engedélyezett összes kézipoggyász maximális méretében vagy maximális tömegében, vagy mindkét értékben adják meg, azonban a szállított tárgyak számának bármilyen korlátozása nélkül. [Mód. 152]

(2)   Amikor rendkívüli körülményekből kifolyólag, például biztonsági okokból vagy

  A

  repülőgép típusának a helyfoglalás után bekövetkezett megváltozása miatt az engedélyezett poggyász részét képező tárgyakat nem lehet az utastérben szállítani, a légi fuvarozó – az utasra kirótt

  intézkedhet úgy, hogy a fenti tárgyakat a légi jármű rakterében szállítja, amennyiben a biztonsági okokhoz fűződő rendkívüli körülmények és a légi jármű egyedi jellemzői nem teszik lehetővé az utastérben való szállítást. Ezekben az esetekben nem számítanak fel
  további díj
  alkalmazása nélkül – azokat a raktérben szállíthatja

  díjakat
  . [Mód. 153]

(2a)
     
  Ha a kézipoggyászt a repülőgépbe való beszállás vagy a repülőgép indulása előtt a repülőgép utasteréből a csomagtérbe rakják át, akkor ezt a poggyászt a repülőgép elhagyásakor kézipoggyászként át kell adni az utasnak. [Mód. 154]

(3)   Ezek a jogok nem érintik a kézipoggyászra vonatkozóan az uniós és nemzetközi biztonsági szabályokban – köztük a 300/2008/EK és a 820/2008/EK rendeletben – előírt korlátozásokat.

6e. cikk

(1)   Az alkalmazandó biztonsági előírásoktól, valamint az érintett repülőgépre vonatkozó műszaki előírásoktól és korlátozásoktól függően a közösségi légi fuvarozók lehetővé teszik, hogy az utasok hangszert vigyenek magukkal az utastérbe. A hangszereket az utastérben történő szállításra akkor lehet elfogadni, ha azokat a poggyásztartóban vagy az ülés alatt biztonságosan lehet tárolni.
  Ha a hangszereket az utastérben történő szállításra elfogadták, a hangszer beleszámít az utas által szállítható kézipoggyász-keretbe.
   A légi fuvarozó dönthet úgy, hogy egy hangszer beleszámít az utas által szállítható kézipoggyász-keretbe, és nem adódik hozzá a kézipoggyász-kerethez

  pótdíj vonatkozik a kézipoggyász-kereten felüli kézipoggyászra
  . [Mód. 155]

(2)   Ha egy hangszer túlságosan nagy ahhoz, hogy az utastérben a poggyásztartóban vagy az ülés alatt biztonságosan lehessen tárolni, a légi fuvarozó második viteldíj megfizetését kérheti, amennyiben az ilyen hangszert az utas kézipoggyászként egy másik ülésen szállítja. Ha második viteldíj megfizetésére kerül sor, a légi fuvarozónak a lehetőségek szerint mindent meg kell tennie azért, hogy az utas és a hangszer egymás melletti üléseket foglaljon el. Ha erre megvan a lehetőség és az utas kéri, a hangszereket a raktér egy fűtött részében kell szállítani az alkalmazandó biztonsági szabályoktól, a rendelkezésre álló helytől és az érintett repülőgép műszaki előírásaitól függően. A légi fuvarozónak egyértelműen meg kell jelölnie feltételei között azt, hogy a hangszereket milyen szabályok szerint és milyen díjért szállítja.
  [Mód. 156]

(2a)
     
  Ha erre megvan a lehetőség és az utas kéri, a hangszereket a raktér egy fűtött részében kell szállítani az alkalmazandó biztonsági szabályoktól, a rendelkezésre álló helytől és az érintett repülőgép műszaki előírásaitól függően. A légi fuvarozó a hangszereken egyértelműen elhelyezendő különös címkéket biztosít annak biztosítása érdekében, hogy azokat a szükséges körültekintéssel kezeljék. Kizárólag a kifejezetten az ilyen eszközökre tervezett merev és/vagy keményfalú hordozóban, megfelelően csomagolt hangszerek szállíthatók a raktérben. [Mód. 157]

(2b)
     
  A légi fuvarozó a jegyvásárláskor, valamint szerződési feltételeiben egyértelműen jelzi, hogy a hangszereket milyen szabályok szerint fogja szállítani, ideértve az alkalmazandó díjakat, valamint az érintett légi járművön rendelkezésre álló, a hangszerek szállítására szolgáló eszközöket és ezen eszközök méretét. Ha második viteldíjat kell vásárolni, az utasok számára fel kell kínálni az említett második viteldíj online megvásárlásának lehetőségét.” [Mód. 158]

6f. cikk

(1)
     
  A Bizottság munkáját az utasjogokkal foglalkozó bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság.

(2)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozások esetén a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

| 5. | A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „7. cikk
  A Bizottság 2017. január 1-ig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet működéséről és eredményeiről. A jelentéshez szükség szerint jogalkotási javaslatokat kell mellékelni.” |
| --- | --- |

5.

A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk

A Bizottság 2017. január 1-ig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet működéséről és eredményeiről. A jelentéshez szükség szerint jogalkotási javaslatokat kell mellékelni.”

| 6. | A 2027/97/EK rendelet mellékletének helyébe e rendelet II. melléklete lép. |
| --- | --- |

6.

A 2027/97/EK rendelet mellékletének helyébe e rendelet II. melléklete lép.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 327., 2013.11.12., 115. o.

1

(2)  HL C [...], [...], [...] o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2014. február 5-i álláspontja.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 261/2004/EK rendelete (2004. február 11.) a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 46., 2004.2.17., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 2027/97/EK rendelete (1997. október 9.) a légi fuvarozók utasok és poggyászuk légi szállítása tekintetében fennálló felelősségéről (HL L 285., 1997.10.17., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 90/314/EGK irányelve (1990. június 13.) a szervezett utazási formákról (HL L 158., 1990.6.23., 59. o.).

6

(7)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/11/EU irányelve (2013. május 21.) a peren kívüli egyezségeket illetően a határidőket a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (fogyasztói alternatív vitarendezési irányelv)
  (

  HL L 165., 2013.6.18., 65. o.).

7

Az Európai Parlament és a Tanács 2013/11/EU irányelve (2013. május 21.) a peren kívüli egyezségeket illetően a határidőket a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról (fogyasztói alternatív vitarendezési irányelv)

HL L 165., 2013.6.18., 65. o.).

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EK rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 785/2004/EK rendelete (2004. április 21.) a légifuvarozókra és légi járművek üzemben tartóira vonatkozó biztosítási követelményekről (HL L 138., 2004.4.30., 1. o.).

9

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács 1008/2008/EK rendelete (2008. szeptember 24.) a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról (HL L 293., 2008.10.31, 3. o.).”;

*1

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2006/EK rendelete (2006. július 5.) a légi járműveken utazó fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól (HL L 204., 2006.7.26., 1. o.).” [Mód. 159]

*4

” [Mód. 159]

(*5)  
  Erendelet hatálybalépésének időpontját.

*5

Erendelet hatálybalépésének időpontját.

I. Melléklet

„Melléklet: az e rendelet alkalmazásában rendkívülinek tekintett körülmények nem kimerítő jellegű

  teljes
  felsorolása

| 1. | Rendkívülinek tekintendők a következő körülmények:






  i. | a járat biztonságos üzemeltetését lehetetlenné tevő természeti katasztrófák; |
| --- | --- | --- |

1.

Rendkívülinek tekintendők a következő körülmények:

i.

a járat biztonságos üzemeltetését lehetetlenné tevő természeti katasztrófák;

| ii. | a légi jármű szokásos üzemeltetésével együtt nem járó

  járművet érintő, a repülés előtti karbantartási ellenőrzés során vagy a repülőgép üzembe helyezése után feltárt
  műszaki problémák, például az érintett járatüzemeltetés során feltárt meghibásodás, amely megakadályozza az üzemeltetés zavartalan folytatását; vagy rejtett,

  amelyeket közvetlenül
  a gyártó vagy egy

  az
  illetékes hatóság által jelzett

  hivatalosan elismert rejtett
  gyártási hiba
  okozott
  ,
  és
  amely a repülés biztonságát befolyásolja; [Mód. 161] |
| --- | --- |

ii.

a légi jármű szokásos üzemeltetésével együtt nem járó

  járművet érintő, a repülés előtti karbantartási ellenőrzés során vagy a repülőgép üzembe helyezése után feltárt
  műszaki problémák, például az érintett járatüzemeltetés során feltárt meghibásodás, amely megakadályozza az üzemeltetés zavartalan folytatását; vagy rejtett,

  amelyeket közvetlenül
  a gyártó vagy egy

  az
  illetékes hatóság által jelzett

  hivatalosan elismert rejtett
  gyártási hiba
  okozott
  ,
  és
  amely a repülés biztonságát befolyásolja; [Mód. 161]

| iia. | madárral való ütközés által okozott kár; [Mód. 162] |
| --- | --- |

iia.

madárral való ütközés által okozott kár; [Mód. 162]

| iii. | biztonsági kockázatok

  háború
  ,
  politikai zavargások
  , szabotázs- vagy terrorcselekmények, amelyek lehetetlenné teszik a járat biztonságos üzemeltetését; [Mód. 163] |
| --- | --- |

iii.

biztonsági kockázatok

  háború
  ,
  politikai zavargások
  , szabotázs- vagy terrorcselekmények, amelyek lehetetlenné teszik a járat biztonságos üzemeltetését; [Mód. 163]

| iv. | életveszélyes egészségügyi kockázatok vagy egészségügyi vészhelyzetek, amelyek az érintett járat megszakítását vagy elterelését teszik szükségessé; [Mód. 164] |
| --- | --- |

iv.

életveszélyes egészségügyi kockázatok vagy egészségügyi vészhelyzetek, amelyek az érintett járat megszakítását vagy elterelését teszik szükségessé; [Mód. 164]

| v. | a légiforgalmi szolgáltatás
  váratlan
  korlátozásai vagy egy repülőtér légterének
  váratlan
  lezárása
  , beleértve a futópálya hatóságok általi lezárását
  ; [Mód. 165] |
| --- | --- |

v.

a légiforgalmi szolgáltatás
  váratlan
  korlátozásai vagy egy repülőtér légterének
  váratlan
  lezárása
  , beleértve a futópálya hatóságok általi lezárását
  ; [Mód. 165]

| vi. | a járatbiztonsággal összeegyeztethetetlen
  vagy a repülés során vagy az üzembe helyezés után a kifutópályán a repülőgépet megrongáló és az járat biztonságos üzemeltetését lehetetlenné tévő
  időjárási körülmények; és

  továbbá [Mód. 166] |
| --- | --- |

vi.

a járatbiztonsággal összeegyeztethetetlen
  vagy a repülés során vagy az üzembe helyezés után a kifutópályán a repülőgépet megrongáló és az járat biztonságos üzemeltetését lehetetlenné tévő
  időjárási körülmények; és

  továbbá [Mód. 166]

| vii. | az üzemeltető légi fuvarozót, illetve alapvető szolgáltatókat, például repülőtereket vagy léginavigációs szolgáltatókat érintő
  váratlan
  munkahelyi konfliktusok.”[Mód. 167] |
| --- | --- |

vii.

az üzemeltető légi fuvarozót, illetve alapvető szolgáltatókat, például repülőtereket vagy léginavigációs szolgáltatókat érintő
  váratlan
  munkahelyi konfliktusok.”[Mód. 167]

| 2. | A következő körülmények nem tekintendők rendkívülinek:








  i. | a repülőgép rendes üzemeltetésével járó műszaki problémák, köztük a szokásos karbantartás folyamán vagy a gép repülés előtti ellenőrzése során feltárt problémák, valamint a karbantartás vagy a repülés előtti ellenőrzés helyes végrehajtásának hiányában keletkezett problémák; és |
| --- | --- | --- |

2.

A következő körülmények nem tekintendők rendkívülinek:

i.

a repülőgép rendes üzemeltetésével járó műszaki problémák, köztük a szokásos karbantartás folyamán vagy a gép repülés előtti ellenőrzése során feltárt problémák, valamint a karbantartás vagy a repülés előtti ellenőrzés helyes végrehajtásának hiányában keletkezett problémák; és

| ii. | a repülőszemélyzet vagy az utaskabin személyzetének hiányzása (kivéve ha munkahelyi konfliktusok okozzák).
  [Mód. 168] |
| --- | --- |

ii.

a repülőszemélyzet vagy az utaskabin személyzetének hiányzása (kivéve ha munkahelyi konfliktusok okozzák).
  [Mód. 168]

II. MELLÉKLET

„MELLÉKLET

A LÉGI FUVAROZÓ UTASOK ÉS POGGYÁSZUK TEKINTETÉBEN FENNÁLLÓ FELELŐSSÉGE

Ez a tájékoztató összefoglalja a közösségi légi fuvarozók által alkalmazott, az uniós jogalkotás és a Montreali Egyezmény által megkövetelt felelősség szabályait.

KÁRTÉRÍTÉS HALÁL VAGY SÉRÜLÉS ESETÉN

A felelősségnek nincs összegszerűen kifejezhető határa, ha egy utas sérülését vagy halálát a repülőgép fedélzetén vagy a beszállás, illetve a kiszállás alatti bármely művelet során történt baleset okozta. 113 100 SDR (helyi pénznemben kifejezett, megközelítő) összegig terjedő károk esetén a légi fuvarozó nem zárhatja ki és nem korlátozhatja felelősségét. Ezen összeg felett a légi fuvarozót nem terheli felelősség, amennyiben bizonyítja, hogy nem járt el gondatlanul vagy más vétkes módon, vagy hogy a kár kizárólag egy harmadik fél gondatlanságából vagy egyéb hibájából keletkezett.

ELŐLEGFIZETÉS

Amennyiben egy utas meghalt vagy megsérült, a légi fuvarozónak a kártérítésre jogosult személy azonosításától számított 15 napon belül kötelessége előleget fizetni a közvetlen anyagi szükségletek fedezésére. Halál esetén ez az előleg nem lehet kevesebb mint 18 096 SDR (helyi pénznemben kifejezett megközelítő összege).

AZ UTAS KÉSÉSE

Az utas késése esetén a légi fuvarozó felelős a kárért, kivéve, ha minden ésszerű intézkedést megtett a kár elkerülése érdekében, vagy lehetetlen volt ilyen intézkedések meghozatala. Az utas késéséért a felelősség 4 694 SDR-re (helyi pénznemben kifejezett megközelítő összegére) korlátozódik.

A POGGYÁSZ ELVESZTÉSE, KÁROSODÁSA VAGY KÉSÉSE

A légi fuvarozó legfeljebb 1 113 SDR-ig (helyi pénznemben kifejezett megközelítő összeg) felelős a poggyász elvesztéséért, károsodásáért vagy késéséért. A kártérítés határát utasonként és nem feladott poggyászonként kell alkalmazni, kivéve ha a fuvarozó és az utas külön nyilatkozat formájában magasabb határban állapodott meg. A légi fuvarozó nem felelős a károsodott vagy elveszített poggyászért, amennyiben a kár vagy az elvesztés a poggyász rossz minősége vagy állapota miatt következik be. A poggyász késése esetén a légi fuvarozó nem felelős a kárért, ha minden ésszerű intézkedést megtett a poggyász késéséből eredő kár elkerülése érdekében, vagy lehetetlen volt ilyen intézkedések meghozatala. Kézipoggyász esetében – a személyes tárgyakat is beleértve –, a légitársaság csak akkor felelős, ha a kár az ő hibájából következett be.

MAGASABB HATÁROK POGGYÁSZRA

Az utasra magasabb felelősséghatár is vonatkozhat, amennyiben legkésőbb az utasfelvételnél külön nyilatkozatot tesz, és ha szükséges, kiegészítő díjat fizet. A kiegészítő díjak olyan díjszabáson alapulnak, amely az érintett poggyásznak az 1 131 SDR felelősségi határt meghaladó szállítására és biztosítására vonatkozó további költségekhez kapcsolódik. A díjszabást kérésre az utasok rendelkezésére kell bocsátani. A fogyatékossággal élő vagy csökkent mozgásképességű utasoknak szisztematikusan és díjtalanul fel kell ajánlani a lehetőséget, hogy mozgást segítő felszereléseik szállításával kapcsolatban külön nyilatkozatot tegyenek.

A POGGYÁSSZAL KAPCSOLATOS PANASZOK BENYÚJTÁSÁNAK HATÁRIDEJE

Amennyiben a poggyász károsodott, késett, elveszett vagy megsemmisült, az utasnak minden esetben a lehető leghamarabb írott panaszlevélben kell tájékoztatnia erről a légi fuvarozót. Ha a poggyász megrongálódott, a panasztétel határideje 7 nap, ha késve érkezett, akkor 21 nap, mindkét esetben a poggyász kézhezvételétől számítva. E határidők könnyebb betartása érdekében a légi fuvarozónak fel kell ajánlania, hogy az utas már a repülőtéren panaszbejelentő nyomtatványt töltsön ki. Az ilyen panaszbejelentő nyomtatványt, amely a szokásos poggyászjegyzőkönyv (PIR) is lehet, a légi fuvarozónak a repülőtéren panaszként el kell fogadnia.

A SZERZŐDÉSES ÉS A TÉNYLEGES FUVAROZÓK FELELŐSSÉGE

Amennyiben a repülést ténylegesen végrehajtó légi fuvarozó nem azonos a szerződő légi fuvarozóval, az utasnak joga van bármelyikükkel szemben panaszt emelni vagy kártérítési igényt benyújtani. Ez érvényes azokban az esetekben is, amikor az utas a rendeltetési helyen történő kézbesítéshez fűződő külön nyilatkozatot tett a tényleges fuvarozónak.

PERINDÍTÁSI HATÁRIDŐ

Kártérítési igények érvényesítéséhez minden peres eljárást a légi jármű megérkezésének napjától vagy attól a naptól számított két éven belül kell indítani, amikor a légi járműnek meg kellett volna érkeznie.

A TÁJÉKOZTATÁS ALAPJA

A fenti szabályok az 1999. május 28-i Montreali Egyezményen alapulnak, amelyet (a 889/2002/EK rendelettel módosított) 2027/97/EK rendelet, a ..../..../EU rendelet és a tagállamok nemzeti jogszabályai hajtanak végre”.

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/366 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/366

---

P7_TA(2014)0093

A fizetésképtelenségi eljárás ***I

Az Európai Parlament 2014. február 5-i jogalkotási állásfoglalása a fizetésképtelenségi eljárásról szóló 1346/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0744 – C7-0413/2012 – 2012/0360(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 093/61)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0744), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0744),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 81. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0413/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 81. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0413/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. május 22-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. május 22-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0481/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0481/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 271., 2013.9.19., 55. o..

---

P7_TC1-COD(2012)0360

Az Európai parlament álláspontja amely első olvasatban 2014. február 5-én került elfogadásra .a fizetésképtelenségi eljárásról szóló 1346/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 81. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

Az európai adatvédelmi biztossal való konzultációt követően (3),

mivel:

| (1) | Az 1346/2000/EK tanácsi rendelet (4) létrehozta a több államot érintő fizetésképtelenségi eljárások európai keretét. Meghatározza, hogy melyik tagállam rendelkezik joghatósággal a fizetésképtelenségi eljárás megindítására, egységes szabályokat állapít meg az alkalmazandó jogra, és rendelkezik a fizetésképtelenséggel kapcsolatos határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint a fő- és másodlagos fizetésképtelenségi eljárások koordinálásáról. |
| --- | --- |

(1)

Az 1346/2000/EK tanácsi rendelet (4) létrehozta a több államot érintő fizetésképtelenségi eljárások európai keretét. Meghatározza, hogy melyik tagállam rendelkezik joghatósággal a fizetésképtelenségi eljárás megindítására, egységes szabályokat állapít meg az alkalmazandó jogra, és rendelkezik a fizetésképtelenséggel kapcsolatos határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint a fő- és másodlagos fizetésképtelenségi eljárások koordinálásáról.

| (2) | Az 1346/2000/EK rendelet alkalmazásáról (5) szóló 2012. december 12-i bizottsági jelentés megállapítja, hogy a rendelet általánosságban megfelelően működik, ám bizonyos rendelkezéseinek alkalmazásán javítani kellene annak érdekében, hogy javuljon a több országot érintő fizetésképtelenségi eljárásokkezelésének hatékonysága. |
| --- | --- |

(2)

Az 1346/2000/EK rendelet alkalmazásáról (5) szóló 2012. december 12-i bizottsági jelentés megállapítja, hogy a rendelet általánosságban megfelelően működik, ám bizonyos rendelkezéseinek alkalmazásán javítani kellene annak érdekében, hogy javuljon a több országot érintő fizetésképtelenségi eljárásokkezelésének hatékonysága.

| (3) | Az 1346/2000/EK rendelet hatályát ki kell terjeszteni azokra az eljárásokra, melyek annak érdekében, hogy az egészséges vállalatok segítséget kapjanak a túléléshez, és a vállalkozók egy második esélyhez jussanak, támogatják a gazdaságilag életképes

  súlyos pénzügyi nehézségekkel küzdő
  adósok megmentését. A jogszabály hatályát feltétlenül ki kell terjeszteni azokra az eljárásokra, melyek az adós átalakítására irányulnak a fizetésképtelenség előtti állapotban, illetve azokra, amelyek során nem mozdítják el a régi vezetőket. A rendeletnek ki kell terjednie azokra az eljárásokra is, amelyek a fogyasztók és az önálló vállalkozók adósságainak kifizetéséről rendelkeznek, és amelyek nem tesznek eleget a jelenlegi eszköz követelményeinek. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(3)

Az 1346/2000/EK rendelet hatályát ki kell terjeszteni azokra az eljárásokra, melyek annak érdekében, hogy az egészséges vállalatok segítséget kapjanak a túléléshez, és a vállalkozók egy második esélyhez jussanak, támogatják a gazdaságilag életképes

  súlyos pénzügyi nehézségekkel küzdő
  adósok megmentését. A jogszabály hatályát feltétlenül ki kell terjeszteni azokra az eljárásokra, melyek az adós átalakítására irányulnak a fizetésképtelenség előtti állapotban, illetve azokra, amelyek során nem mozdítják el a régi vezetőket. A rendeletnek ki kell terjednie azokra az eljárásokra is, amelyek a fogyasztók és az önálló vállalkozók adósságainak kifizetéséről rendelkeznek, és amelyek nem tesznek eleget a jelenlegi eszköz követelményeinek. [Mód. 1]

| (4) | Egyértelműsíteni kell a fizetésképtelenségi eljárások megindítására vonatkozó szabályokat, és javítani kell a joghatóság meghatározására vonatkozó eljárási kereteket. Egyértelműen rendelkezni kell a joghatóságról a közvetlenül fizetésképtelenségi eljárásokból származó, vagy

  és
  azokhoz szorosan kapcsolódó jogérvényesítés esetében is. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(4)

Egyértelműsíteni kell a fizetésképtelenségi eljárások megindítására vonatkozó szabályokat, és javítani kell a joghatóság meghatározására vonatkozó eljárási kereteket. Egyértelműen rendelkezni kell a joghatóságról a közvetlenül fizetésképtelenségi eljárásokból származó, vagy

  és
  azokhoz szorosan kapcsolódó jogérvényesítés esetében is. [Mód. 2]

| (5) | Annak érdekében, hogy javuljon a fizetésképtelenségi eljárások hatásossága azokban az esetekben, mikor az adós másik tagállamban rendelkezik telephellyel, el kell törölni azt a követelményt, hogy a másodlagos eljárásoknak mindig felszámolási eljárásoknak kell lenniük. Továbbá lehetővé kell tenni a bíróságok számára, hogy elutasítsák a másodlagos eljárások megindítását, amennyiben erre nincs szükség a helyi hitelezők érdekeinek megóvása érdekében. Javítani kell a fő- és a másodlagos eljárások közötti koordinációt, különösen a résztvevő bíróságok részére együttműködési kötelezettség előírásával. |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében, hogy javuljon a fizetésképtelenségi eljárások hatásossága azokban az esetekben, mikor az adós másik tagállamban rendelkezik telephellyel, el kell törölni azt a követelményt, hogy a másodlagos eljárásoknak mindig felszámolási eljárásoknak kell lenniük. Továbbá lehetővé kell tenni a bíróságok számára, hogy elutasítsák a másodlagos eljárások megindítását, amennyiben erre nincs szükség a helyi hitelezők érdekeinek megóvása érdekében. Javítani kell a fő- és a másodlagos eljárások közötti koordinációt, különösen a résztvevő bíróságok részére együttműködési kötelezettség előírásával.

| (6) | A hitelezők és az érintett bíróságok részére rendelkezésre álló információk javítása, és a párhuzamos fizetésképtelenségi eljárások megindításának megelőzése érdekében a tagállamok számára elő kell írni, hogy nyilvánosan elérhető elektronikus nyilvántartásban tegyék közzé a több államot érintő fizetésképtelenségi ügyek megindításáról szóló határozatokat. Rendelkezni kell a fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolásáról. A külföldi hitelezők feladatainak megkönnyítése és a fordítási költségek csökkentése érdekében be kell vezetni az igények benyújtására szolgáló egységes formanyomtatványokat. |
| --- | --- |

(6)

A hitelezők és az érintett bíróságok részére rendelkezésre álló információk javítása, és a párhuzamos fizetésképtelenségi eljárások megindításának megelőzése érdekében a tagállamok számára elő kell írni, hogy nyilvánosan elérhető elektronikus nyilvántartásban tegyék közzé a több államot érintő fizetésképtelenségi ügyek megindításáról szóló határozatokat. Rendelkezni kell a fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolásáról. A külföldi hitelezők feladatainak megkönnyítése és a fordítási költségek csökkentése érdekében be kell vezetni az igények benyújtására szolgáló egységes formanyomtatványokat.

| (7) | Külön szabályokat kell bevezetni a gazdálkodó szervezetek ugyanazon csoportjának különböző tagjai részvételével zajló eljárások koordinálására. A felszámolókat és a különféle fizetésképtelenségi eljárásokban érintett bíróságokat kötelezni kell arra, hogy működjenek együtt és kommunikáljanak egymással. Továbbá bármely résztvevő felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  eljárásjogi eszközökkel kell, hogy rendelkezzen ahhoz, hogy fizetőképesség helyreállítását célzó tervre tegyen javaslatot gazdálkodó szervezetek fizetésképtelenségi eljárás alatt álló csoportja számára, és hogy szükség esetén kérhesse a fizetésképtelenségi eljárás felfüggesztését olyan gazdálkodó szervezet esetében is, amelynél nem ő a felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  . A „gazdálkodó szervezetek csoportja” fogalom csak a fizetésképtelenséggel összefüggésben értendő, és nem érinti csoportok társasági jogi vonatkozásait. |
| --- | --- |

(7)

Külön szabályokat kell bevezetni a gazdálkodó szervezetek ugyanazon csoportjának különböző tagjai részvételével zajló eljárások koordinálására. A felszámolókat és a különféle fizetésképtelenségi eljárásokban érintett bíróságokat kötelezni kell arra, hogy működjenek együtt és kommunikáljanak egymással. Továbbá bármely résztvevő felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  eljárásjogi eszközökkel kell, hogy rendelkezzen ahhoz, hogy fizetőképesség helyreállítását célzó tervre tegyen javaslatot gazdálkodó szervezetek fizetésképtelenségi eljárás alatt álló csoportja számára, és hogy szükség esetén kérhesse a fizetésképtelenségi eljárás felfüggesztését olyan gazdálkodó szervezet esetében is, amelynél nem ő a felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  . A „gazdálkodó szervezetek csoportja” fogalom csak a fizetésképtelenséggel összefüggésben értendő, és nem érinti csoportok társasági jogi vonatkozásait.

| (8) | Annak érdekében, hogy a rendeletet mielőbb hozzáigazítsák a nemzeti fizetésképtelenségi jogok tagállamok által bejelentett releváns módosításaihoz, a Bizottságnak a Szerződés 290. cikke szerint felhatalmazást kell kapnia a mellékletek módosítása tekintetében jogi aktusok elfogadására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a releváns dokumentumok az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz egyidejűleg, megfelelő időben és módon eljussanak. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy a rendeletet mielőbb hozzáigazítsák a nemzeti fizetésképtelenségi jogok tagállamok által bejelentett releváns módosításaihoz, a Bizottságnak a Szerződés 290. cikke szerint felhatalmazást kell kapnia a mellékletek módosítása tekintetében jogi aktusok elfogadására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten – megfelelő konzultációkat folytasson. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a releváns dokumentumok az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz egyidejűleg, megfelelő időben és módon eljussanak.

| (9) | A 1346/2000/EK rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(9)

A 1346/2000/EK rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően kell gyakorolni.

| (10) | Ezért az 1346/2000/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

Ezért az 1346/2000/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | E rendelet módosítása nem érintheti az Európai Unió Bíróságának a fizetésképtelen társaságoktól az állami támogatás visszakövetelésére vonatkozó szabályokkal kapcsolatos ítélkezési gyakorlatát (C-454/09. sz. Bizottság kontra Olaszország – „New Interline” ügy). Amennyiben az állami támogatás teljes összegét azért nem lehet visszafizettetni, mert a visszafizetési felszólítás fizetésképtelenségi eljárás alatt álló gazdálkodó szervezetet érint, az ilyen eljárásoknak mindig felszámolási eljárásoknak kell lenniük, és a kedvezményezett tevékenységei végleges beszüntetéséhez és vagyona folyósításához kell vezetniük. |
| --- | --- |

(11)

E rendelet módosítása nem érintheti az Európai Unió Bíróságának a fizetésképtelen társaságoktól az állami támogatás visszakövetelésére vonatkozó szabályokkal kapcsolatos ítélkezési gyakorlatát (C-454/09. sz. Bizottság kontra Olaszország – „New Interline” ügy). Amennyiben az állami támogatás teljes összegét azért nem lehet visszafizettetni, mert a visszafizetési felszólítás fizetésképtelenségi eljárás alatt álló gazdálkodó szervezetet érint, az ilyen eljárásoknak mindig felszámolási eljárásoknak kell lenniük, és a kedvezményezett tevékenységei végleges beszüntetéséhez és vagyona folyósításához kell vezetniük.

| (12) | Az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően az [Egyesült Királyság és Írország jelezte azon szándékát, hogy részt kíván venni ennek a rendeletnek az elfogadásában és alkalmazásában]/[az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó]. |
| --- | --- |

(12)

Az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően az [Egyesült Királyság és Írország jelezte azon szándékát, hogy részt kíván venni ennek a rendeletnek az elfogadásában és alkalmazásában]/[az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó].

| (13) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, az nem kötelező és nem alkalmazandó, |
| --- | --- |

(13)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, az nem kötelező és nem alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1346/2000/EK rendelet a következőképpen módosul:

| (1) | A (2) preambulumbekezdésben a 65. cikkre történő utalás helyébe a 81. cikkre utalás lép. |
| --- | --- |

(1)

A (2) preambulumbekezdésben a 65. cikkre történő utalás helyébe a 81. cikkre utalás lép.

| (2) | A (3), az (5), a (8), a (11), a (12), a (14) és a (21) preambulumbekezdésben a „Közösség” kifejezés és ragozott alakjai helyébe az „Unió” kifejezés és ragozott alakjai lépnek, a „a Közösség” kifejezés és ragozott alakjai helyébe az „az Unió” kifejezés és ragozott alakjai lépnek, az „a közösségi” kifejezés helyébe „az uniós” kifejezés lép, és a „közösségi” kifejezés helyébe „uniós” kifejezés lép. |
| --- | --- |

(2)

A (3), az (5), a (8), a (11), a (12), a (14) és a (21) preambulumbekezdésben a „Közösség” kifejezés és ragozott alakjai helyébe az „Unió” kifejezés és ragozott alakjai lépnek, a „a Közösség” kifejezés és ragozott alakjai helyébe az „az Unió” kifejezés és ragozott alakjai lépnek, az „a közösségi” kifejezés helyébe „az uniós” kifejezés lép, és a „közösségi” kifejezés helyébe „uniós” kifejezés lép.

| (3) | A korábbi (4) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „(4) | A belső piac megfelelő működéséhez el kell kerülni az olyan körülményeket, amelyek arra ösztönzik a feleket, hogy kedvezőbb jogi helyzet elérése érdekében a vagyonukat vagy a bírósági eljárást egyik tagállamból a másikba helyezzék a hitelezők csoportjának hátrányára (ún. forum shopping).” |
| --- | --- | --- |

(3)

A korábbi (4) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)

A belső piac megfelelő működéséhez el kell kerülni az olyan körülményeket, amelyek arra ösztönzik a feleket, hogy kedvezőbb jogi helyzet elérése érdekében a vagyonukat vagy a bírósági eljárást egyik tagállamból a másikba helyezzék a hitelezők csoportjának hátrányára (ún. forum shopping).”

| (4) | A korábbi (6) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „(6) | E rendeletnek ki kell terjednie a fizetésképtelenségi eljárások és a közvetlenül azokból származó, azokhoz szorosan kötődő eljárások megindítására. Rendelkezéseket kell tartalmaznia az ilyen eljárásokban meghozott ítéletek elismerésére és végrehajtására, valamint a fizetésképtelenségi eljárások során alkalmazandó jogra vonatkozóan. Rendelkezéseket kell tartalmaznia továbbá az ugyanazon adóshoz, vagy gazdálkodó szervezetek ugyanazon csoportjának több tagját érintő fizetésképtelenségi eljárások koordinálásáról.” |
| --- | --- | --- |

(4)

A korábbi (6) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)

E rendeletnek ki kell terjednie a fizetésképtelenségi eljárások és a közvetlenül azokból származó, azokhoz szorosan kötődő eljárások megindítására. Rendelkezéseket kell tartalmaznia az ilyen eljárásokban meghozott ítéletek elismerésére és végrehajtására, valamint a fizetésképtelenségi eljárások során alkalmazandó jogra vonatkozóan. Rendelkezéseket kell tartalmaznia továbbá az ugyanazon adóshoz, vagy gazdálkodó szervezetek ugyanazon csoportjának több tagját érintő fizetésképtelenségi eljárások koordinálásáról.”

| (5) | A korábbi (7) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „(7) | A fizetésképtelen társaságok vagy más jogi személyek felszámolására vonatkozó eljárások, a csődegyezség, a kényszeregyezség és a hasonló eljárások, valamint a 44/2001/EK (*1) tanácsi rendelet hatálya alá. Ezekre az eljárásokra e rendeletnek kell vonatkoznia. E rendelet értelmezése során amennyire lehet, el kell kerülni a két eszköz közötti szabályozási joghézagokat. |
| --- | --- | --- |

(5)

A korábbi (7) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)

A fizetésképtelen társaságok vagy más jogi személyek felszámolására vonatkozó eljárások, a csődegyezség, a kényszeregyezség és a hasonló eljárások, valamint a 44/2001/EK (*1) tanácsi rendelet hatálya alá. Ezekre az eljárásokra e rendeletnek kell vonatkoznia. E rendelet értelmezése során amennyire lehet, el kell kerülni a két eszköz közötti szabályozási joghézagokat.

(*1)  A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (HL L 12., 2001.1.16., 1. o.).”"

| (6) | A korábbi (9) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „(9) | E rendeletet a benne lefektetett feltételeknek megfelelő fizetésképtelenségi eljárásokra kell alkalmazni, függetlenül attól, hogy az adós természetes vagy jogi személy, kereskedő vagy magánszemély. Ezeknek az eljárásoknak a kimerítő jellegű felsorolását az A. melléklet tartalmazza. Amennyiben egy nemzeti eljárás szerepel az A. mellékletben, e rendeletet kell alkalmazni anélkül, hogy valamely más tagállam bírósága vizsgálná, hogy az e rendeletben lefektetett feltételek teljesülnek-e. Nem tartoznak e rendelet hatálya alá a kollektív befektetési vállalkozások, valamint a biztosítók, hitelintézetek és befektetési vállalkozások olyan mértékben, amilyenben ezekre a 2001/24/EK európai parlamenti és tanácsi (módosított) irányelv (*2) vonatkozik. Az ilyen vállalkozások nem tartoznak e rendelet hatálya alá, mert ezekre különös szabályozás vonatkozik, és a nemzeti felügyeleti hatóságok rendkívül széles körű hatáskörrel rendelkeznek a beavatkozásra. |
| --- | --- | --- |

(6)

A korábbi (9) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(9)

E rendeletet a benne lefektetett feltételeknek megfelelő fizetésképtelenségi eljárásokra kell alkalmazni, függetlenül attól, hogy az adós természetes vagy jogi személy, kereskedő vagy magánszemély. Ezeknek az eljárásoknak a kimerítő jellegű felsorolását az A. melléklet tartalmazza. Amennyiben egy nemzeti eljárás szerepel az A. mellékletben, e rendeletet kell alkalmazni anélkül, hogy valamely más tagállam bírósága vizsgálná, hogy az e rendeletben lefektetett feltételek teljesülnek-e. Nem tartoznak e rendelet hatálya alá a kollektív befektetési vállalkozások, valamint a biztosítók, hitelintézetek és befektetési vállalkozások olyan mértékben, amilyenben ezekre a 2001/24/EK európai parlamenti és tanácsi (módosított) irányelv (*2) vonatkozik. Az ilyen vállalkozások nem tartoznak e rendelet hatálya alá, mert ezekre különös szabályozás vonatkozik, és a nemzeti felügyeleti hatóságok rendkívül széles körű hatáskörrel rendelkeznek a beavatkozásra.

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/24/EK irányelve (2001. április 4.) a hitelintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról (HL L 125., 2001.5.5., 15.o.)”"

| (7) | A szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:






  „(9a) | E rendelet hatályát ki kell terjeszteni azokra az eljárásokra, melyek támogatják a gazdaságilag életképes adósok megmentését annak érdekében, hogy az egészséges vállalatok segítséget kapjanak a túléléshez, és a vállalkozók második esélyhez jussanak. Különösen ki kell terjeszteni azokra az eljárásokra, melyek a fizetésképtelenség beállta előtt az adós átalakítását célozzák, azokra, amelyek során nem mozdítják el a régi vezetőket, és azokra, amelyek a fogyasztók és az önálló vállalkozók adósságainak elengedéséről rendelkeznek. Mivel ezek az eljárások nem feltétlenül járnak felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  kinevezésével, e rendelet hatálya alá kell, hogy tartozzanak, amennyiben bíróság ellenőrzése vagy felügyelete alatt folynak. Ebben az összefüggésben »ellenőrzés« alatt azok a helyzetek értendők, amikor a bíróság csak a hitelező vagy valamely érdekelt fél kérelmére avatkozik be.”[Mód. 3] |
| --- | --- | --- |

(7)

A szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:

„(9a)

E rendelet hatályát ki kell terjeszteni azokra az eljárásokra, melyek támogatják a gazdaságilag életképes adósok megmentését annak érdekében, hogy az egészséges vállalatok segítséget kapjanak a túléléshez, és a vállalkozók második esélyhez jussanak. Különösen ki kell terjeszteni azokra az eljárásokra, melyek a fizetésképtelenség beállta előtt az adós átalakítását célozzák, azokra, amelyek során nem mozdítják el a régi vezetőket, és azokra, amelyek a fogyasztók és az önálló vállalkozók adósságainak elengedéséről rendelkeznek. Mivel ezek az eljárások nem feltétlenül járnak felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  kinevezésével, e rendelet hatálya alá kell, hogy tartozzanak, amennyiben bíróság ellenőrzése vagy felügyelete alatt folynak. Ebben az összefüggésben »ellenőrzés« alatt azok a helyzetek értendők, amikor a bíróság csak a hitelező vagy valamely érdekelt fél kérelmére avatkozik be.”[Mód. 3]

| (8) | A korábbi (10) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:








  „(10) | A fizetésképtelenségi eljárás nem szükségszerűen jár valamely igazságügyi hatóság beavatkozásával; a »bíróság« kifejezést ebben a rendeletben kiterjesztően kell értelmezni, és ez magában foglalja a nemzeti jogszabály által fizetésképtelenségi eljárás megindítására felhatalmazott személyt vagy szervet. E rendelet alkalmazhatóságához az eljárásoknak (a jogszabályban meghatározott cselekményekkel és alaki követelményekkel együtt) nemcsak e rendelet rendelkezéseinek kell megfelelniük, hanem azokat hivatalosan is el kell ismerni, valamint jogi hatállyal kell rendelkezniük abban a tagállamban, ahol a fizetésképtelenségi eljárást megindították.”
  [Mód. 4] |
| --- | --- | --- |

(8)

A korábbi (10) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(10)

A fizetésképtelenségi eljárás nem szükségszerűen jár valamely igazságügyi hatóság beavatkozásával; a »bíróság« kifejezést ebben a rendeletben kiterjesztően kell értelmezni, és ez magában foglalja a nemzeti jogszabály által fizetésképtelenségi eljárás megindítására felhatalmazott személyt vagy szervet. E rendelet alkalmazhatóságához az eljárásoknak (a jogszabályban meghatározott cselekményekkel és alaki követelményekkel együtt) nemcsak e rendelet rendelkezéseinek kell megfelelniük, hanem azokat hivatalosan is el kell ismerni, valamint jogi hatállyal kell rendelkezniük abban a tagállamban, ahol a fizetésképtelenségi eljárást megindították.”
  [Mód. 4]

| (8a) | A korábbi (11) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:








  „(11) | Ez a rendelet elismeri azt a tényt, hogy a jelentősen eltérő anyagi jogszabályok következtében nem célszerű egységesen, az egész
  Unióra
  kiterjedő, egyetemes hatályú fizetésképtelenségi eljárásokat bevezetni. Az eljárás megindításának helye szerinti állam jogszabályainak kivétel nélküli alkalmazása ilyen háttér nélkül gyakran nehézségekhez vezethet. Ez vonatkozik például
  az Unióban
  hatályban lévő, biztosítékokról szóló jogszabályokra is, amelyek jelentősen eltérnek egymástól. Továbbá egyes hitelezők fizetésképtelenségi eljárásban élvezett elsőbbségi jogai néhány esetben teljesen eltérők.
  A további harmonizációs intézkedéseknek be kell vezetniük a munkavállalók preferenciális jogait is.
  E rendeletnek mindezeket két különböző módon kell figyelembe vennie. Egyrészt rendelkezést kell hoznia az alkalmazandó jogszabályokkal kapcsolatos különös szabályokra a különösen jelentős jogok és jogviszonyok tekintetében (pl. dologi jogok és munkaszerződések). Másrészt az egyetemes hatályú fizetésképtelenségi főeljárások mellett engedélyeznie kellene az olyan nemzeti eljárásokat is, amelyek csak az eljárás megindításának helye szerinti államban lévő vagyontárgyakra terjednek ki.” [Mód. 5] |
| --- | --- | --- |

(8a)

A korábbi (11) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(11)

Ez a rendelet elismeri azt a tényt, hogy a jelentősen eltérő anyagi jogszabályok következtében nem célszerű egységesen, az egész
  Unióra
  kiterjedő, egyetemes hatályú fizetésképtelenségi eljárásokat bevezetni. Az eljárás megindításának helye szerinti állam jogszabályainak kivétel nélküli alkalmazása ilyen háttér nélkül gyakran nehézségekhez vezethet. Ez vonatkozik például
  az Unióban
  hatályban lévő, biztosítékokról szóló jogszabályokra is, amelyek jelentősen eltérnek egymástól. Továbbá egyes hitelezők fizetésképtelenségi eljárásban élvezett elsőbbségi jogai néhány esetben teljesen eltérők.
  A további harmonizációs intézkedéseknek be kell vezetniük a munkavállalók preferenciális jogait is.
  E rendeletnek mindezeket két különböző módon kell figyelembe vennie. Egyrészt rendelkezést kell hoznia az alkalmazandó jogszabályokkal kapcsolatos különös szabályokra a különösen jelentős jogok és jogviszonyok tekintetében (pl. dologi jogok és munkaszerződések). Másrészt az egyetemes hatályú fizetésképtelenségi főeljárások mellett engedélyeznie kellene az olyan nemzeti eljárásokat is, amelyek csak az eljárás megindításának helye szerinti államban lévő vagyontárgyakra terjednek ki.” [Mód. 5]

| (9) | A szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:






  „(12a) | A fizetésképtelenségi eljárás megindítása előtt az illetékes bíróságnak hivatalból meg kell vizsgálnia, hogy az adós fő érdekeltségeinek központja vagy telephelye valóban a bíróság illetékességi területén helyezkedik-e el. Amennyiben az eset körülményei kérdésessé teszik a bíróság illetékességét, a bíróságnak fel kell hívnia az adóst állításait alátámasztó kiegészítő bizonyítékok szolgáltatására, továbbá szükség szerint lehetőséget kell biztosítania az adós hitelezőinek, hogy kifejtsék álláspontjukat az illetékességgel kapcsolatban. A hitelezőknek továbbá hatékony jogorvoslati lehetőséget kell biztosítani a fizetésképtelenségi eljárás megindításáról szóló határozat ellen.” |
| --- | --- | --- |

(9)

A szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:

„(12a)

A fizetésképtelenségi eljárás megindítása előtt az illetékes bíróságnak hivatalból meg kell vizsgálnia, hogy az adós fő érdekeltségeinek központja vagy telephelye valóban a bíróság illetékességi területén helyezkedik-e el. Amennyiben az eset körülményei kérdésessé teszik a bíróság illetékességét, a bíróságnak fel kell hívnia az adóst állításait alátámasztó kiegészítő bizonyítékok szolgáltatására, továbbá szükség szerint lehetőséget kell biztosítania az adós hitelezőinek, hogy kifejtsék álláspontjukat az illetékességgel kapcsolatban. A hitelezőknek továbbá hatékony jogorvoslati lehetőséget kell biztosítani a fizetésképtelenségi eljárás megindításáról szóló határozat ellen.”

| (10) | A (13) preambulumbekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

(10)

A (13) preambulumbekezdést el kell hagyni.

| (11) | A rendelet a következő preambulumbekezdésekkel egészül ki:






  „(13a) | Vélelmezni kell, hogy egy gazdálkodó szervezet vagy más jogi személy érdekeltségeinek fő központja a létesítő okirat szerinti székhelyének helyén van. E vélelemnek megdönthetőnek kell lennie,
  különösen
  amennyiben a gazdálkodó szervezet központi ügyintézésének helye egy másik tagállamban található, mint a létesítő okirat szerinti székhelye, és a vonatkozó tényezők átfogó értékelése során harmadik fél által ellenőrizhető módon megállapításra kerül, hogy a gazdálkodó szervezet irányításának és felügyeletének tényleges központja, valamint érdekeltségeinek kezelése e másik tagállamban található. Ezzel szemben megdönthetetlen a vélelem, amennyiben a gazdálkodó szervezet irányításáért és felügyeletéért felelős testületek ugyanott vannak, ahol a létesítő okirat szerinti székhely, és a vezetőség ott hozza meg döntéseit harmadik fél által ellenőrizhető módon.
  [Mód. 6] |
| --- | --- | --- |

(11)

A rendelet a következő preambulumbekezdésekkel egészül ki:

„(13a)

Vélelmezni kell, hogy egy gazdálkodó szervezet vagy más jogi személy érdekeltségeinek fő központja a létesítő okirat szerinti székhelyének helyén van. E vélelemnek megdönthetőnek kell lennie,
  különösen
  amennyiben a gazdálkodó szervezet központi ügyintézésének helye egy másik tagállamban található, mint a létesítő okirat szerinti székhelye, és a vonatkozó tényezők átfogó értékelése során harmadik fél által ellenőrizhető módon megállapításra kerül, hogy a gazdálkodó szervezet irányításának és felügyeletének tényleges központja, valamint érdekeltségeinek kezelése e másik tagállamban található. Ezzel szemben megdönthetetlen a vélelem, amennyiben a gazdálkodó szervezet irányításáért és felügyeletéért felelős testületek ugyanott vannak, ahol a létesítő okirat szerinti székhely, és a vezetőség ott hozza meg döntéseit harmadik fél által ellenőrizhető módon.
  [Mód. 6]

| (13b) | A fizetésképtelenségi eljárásokat megindító tagállamok bíróságai joghatóságának a közvetlenül fizetésképtelenségi eljárásokból származó, vagy azokhoz szorosan kapcsolódó keresetekre – amilyenek például a megtámadási keresetek – is ki kell terjednie. Amennyiben egy ilyen kereset egy másik, az általános polgári és kereskedelmi jogon alapuló keresethez kapcsolódik, a felszámolónak

  fizetésképtelenségi képviselőnek
  lehetősége kell, hogy legyen arra, hogy mindkét keresetet az alperes lakóhelye szerinti bíróságon nyújtsa be, amennyiben úgy ítéli meg, hogy hatékonyabb ehhez a fórumhoz fordulni. Ez előfordulhat például abban az esetben. ha a felszámoló egyesíteni akarja a fizetésképtelenségre vonatkozó szabályok alapján a vezető felelőssége megállapítására irányuló keresetét egy társasági jogon, vagy az általános felelősségi szabályokon alapuló keresettel.” |
| --- | --- |

(13b)

A fizetésképtelenségi eljárásokat megindító tagállamok bíróságai joghatóságának a közvetlenül fizetésképtelenségi eljárásokból származó, vagy azokhoz szorosan kapcsolódó keresetekre – amilyenek például a megtámadási keresetek – is ki kell terjednie. Amennyiben egy ilyen kereset egy másik, az általános polgári és kereskedelmi jogon alapuló keresethez kapcsolódik, a felszámolónak

  fizetésképtelenségi képviselőnek
  lehetősége kell, hogy legyen arra, hogy mindkét keresetet az alperes lakóhelye szerinti bíróságon nyújtsa be, amennyiben úgy ítéli meg, hogy hatékonyabb ehhez a fórumhoz fordulni. Ez előfordulhat például abban az esetben. ha a felszámoló egyesíteni akarja a fizetésképtelenségre vonatkozó szabályok alapján a vezető felelőssége megállapítására irányuló keresetét egy társasági jogon, vagy az általános felelősségi szabályokon alapuló keresettel.”

| (12) | A rendelet a következő preambulumbekezdésekkel egészül ki:






  „(19a) | A másodlagos eljárás akadályozhatja a vagyon hatékony kezelését. Ezért a másodlagos eljárást megindító bíróságnak jogosultnak kell lennie arra, hogy a felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  kérelmére elhalassza vagy elutasítsa az ilyen eljárások megindítását, amennyiben ezekre nincs szükség a helyi hitelezők érdekei védelmében. Erre különösen akkor kerülhet a sor, ha a felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  a vagyonra vonatkozó kötelező erejű kötelezettségvállalást tesz, és beleegyezik abba, hogy a helyi hitelezőkkel szemben úgy jár el, mintha azok megindították volna a másodlagos eljárást, továbbá alkalmazni fogja a másodlagos eljárás megindítására vonatkozó kérelem benyújtásának helye szerinti tagállamnak a hitelezők kielégítési sorrendjére vonatkozó szabályait az e tagállamban található vagyon felosztása során. A rendeletnek lehetővé kell tennie a felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  számára, hogy ilyen kötelezettségvállalást tegyen,
  továbbá hogy objektív követelményeket határozzon meg az ilyen kötelezettségvállalásokhoz
  . [Mód. 7] |
| --- | --- | --- |

(12)

A rendelet a következő preambulumbekezdésekkel egészül ki:

„(19a)

A másodlagos eljárás akadályozhatja a vagyon hatékony kezelését. Ezért a másodlagos eljárást megindító bíróságnak jogosultnak kell lennie arra, hogy a felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  kérelmére elhalassza vagy elutasítsa az ilyen eljárások megindítását, amennyiben ezekre nincs szükség a helyi hitelezők érdekei védelmében. Erre különösen akkor kerülhet a sor, ha a felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  a vagyonra vonatkozó kötelező erejű kötelezettségvállalást tesz, és beleegyezik abba, hogy a helyi hitelezőkkel szemben úgy jár el, mintha azok megindították volna a másodlagos eljárást, továbbá alkalmazni fogja a másodlagos eljárás megindítására vonatkozó kérelem benyújtásának helye szerinti tagállamnak a hitelezők kielégítési sorrendjére vonatkozó szabályait az e tagállamban található vagyon felosztása során. A rendeletnek lehetővé kell tennie a felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  számára, hogy ilyen kötelezettségvállalást tegyen,
  továbbá hogy objektív követelményeket határozzon meg az ilyen kötelezettségvállalásokhoz
  . [Mód. 7]

| (19b) | A helyi érdekek hatékony védelme érdekében a fő eljárás felszámolója

  fizetésképtelenségi képviselője
  nem lehet jogosult a valamely telephely szerinti tagállamban található vagyon visszaélésszerű értékesítésére vagy áthelyezésére, különösen abból a célból, hogy meghiúsítsa annak lehetőségét, hogy a későbbiekben másodlagos eljárás megindítása esetén az ilyen érdekeket ténylegesen ki lehessen elégíteni.
  Emellett lehetővé kell tenni a helyi hitelezők számára, hogy bírósághoz forduljanak védelemért olyan esetekben, amikor a fizetésképtelenségi képviselő láthatóan nem tud eleget tenni a kötelezettségvállalásoknak.” [Mód. 8] |
| --- | --- |

(19b)

A helyi érdekek hatékony védelme érdekében a fő eljárás felszámolója

  fizetésképtelenségi képviselője
  nem lehet jogosult a valamely telephely szerinti tagállamban található vagyon visszaélésszerű értékesítésére vagy áthelyezésére, különösen abból a célból, hogy meghiúsítsa annak lehetőségét, hogy a későbbiekben másodlagos eljárás megindítása esetén az ilyen érdekeket ténylegesen ki lehessen elégíteni.
  Emellett lehetővé kell tenni a helyi hitelezők számára, hogy bírósághoz forduljanak védelemért olyan esetekben, amikor a fizetésképtelenségi képviselő láthatóan nem tud eleget tenni a kötelezettségvállalásoknak.” [Mód. 8]

| (13) | A korábbi (20) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „(20) | A fizetésképtelenségi főeljárás és a másodlagos eljárás csak az egyidejűleg folyamatban lévő valamennyi eljárás összehangolása esetén járulhat hozzá a teljes vagyon hatékony értékesítéséhez. Ennek legfőbb feltétele a különböző felszámolók

  fizetésképtelenségi képviselők
  és az érintett bíróságok szoros együttműködése, különösen megfelelő mennyiségű információ cseréje révén. A főeljárás meghatározó szerepének biztosításához az ilyen eljárás felszámolója


  fizetésképtelenségi képviselője

  számára különféle lehetőségeket kell biztosítani az egyidejűleg folyamatban lévő másodlagos fizetésképtelenségi eljárásba való beavatkozásra. A felszámolónak

  fizetésképtelenségi képviselőnek
  jogosultnak kell lennie különösen arra, hogy átalakítási tervre vagy egyezségre tegyen javaslatot, vagy a másodlagos fizetésképtelenségi eljárás során kérje a vagyon értékesítésének a felfüggesztését. A felszámolóknak

  fizetésképtelenségi képviselőnek
  és a bíróságoknak együttműködésük során figyelembe kell venniük a több országot érintő fizetésképtelenségi ügyekben való együttműködésre vonatkozó bevált módszereket, amint azt a fizetésképtelenség terén ténykedő európai és nemzetközi szervezetek által elfogadott kommunikációs és együttműködési elvekben és iránymutatásokban szerepel.” |
| --- | --- | --- |

(13)

A korábbi (20) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(20)

A fizetésképtelenségi főeljárás és a másodlagos eljárás csak az egyidejűleg folyamatban lévő valamennyi eljárás összehangolása esetén járulhat hozzá a teljes vagyon hatékony értékesítéséhez. Ennek legfőbb feltétele a különböző felszámolók

  fizetésképtelenségi képviselők
  és az érintett bíróságok szoros együttműködése, különösen megfelelő mennyiségű információ cseréje révén. A főeljárás meghatározó szerepének biztosításához az ilyen eljárás felszámolója


  fizetésképtelenségi képviselője

  számára különféle lehetőségeket kell biztosítani az egyidejűleg folyamatban lévő másodlagos fizetésképtelenségi eljárásba való beavatkozásra. A felszámolónak

  fizetésképtelenségi képviselőnek
  jogosultnak kell lennie különösen arra, hogy átalakítási tervre vagy egyezségre tegyen javaslatot, vagy a másodlagos fizetésképtelenségi eljárás során kérje a vagyon értékesítésének a felfüggesztését. A felszámolóknak

  fizetésképtelenségi képviselőnek
  és a bíróságoknak együttműködésük során figyelembe kell venniük a több országot érintő fizetésképtelenségi ügyekben való együttműködésre vonatkozó bevált módszereket, amint azt a fizetésképtelenség terén ténykedő európai és nemzetközi szervezetek által elfogadott kommunikációs és együttműködési elvekben és iránymutatásokban szerepel.”

| (14) | A rendelet a következő preambulumbekezdésekkel egészül ki:






  „(20a) | E rendeletnek biztosítani kell a gazdálkodó szervezetek csoportjának több tagját érintő fizetésképtelenségi eljárások esetében a hatékony ügyintézést. Amennyiben a csoport több tagja esetében indult fizetésképtelenségi eljárás, ezeket megfelelően koordinálni kell
  , különösen annak a lehetőségnek az elkerülése érdekében, hogy a csoport valamely tagjának fizetésképtelensége veszélyeztesse a csoport többi tagjának működését
  . A különféle érintett felszámolókra

  fizetésképtelenségi képviselőkre
  és bíróságokra ezért ugyanolyan egymásközti együttműködési és tájékoztatási kötelezettség kell, hogy vonatkozzon, mint az egyazon adóst érintő fő és mellékeljárásokban szereplőkre. Gazdálkodó szervezetek csoportjának valamely tagját érintő felszámolásban kinevezett felszámolónak továbbá jogosultnak kell lennie arra, hogy javaslatot tegyen a csoport más tagját érintő eljárásokban fizetőképesség helyreállítását célzó tervre, amennyiben a fizetésképtelenségre vonatkozó nemzeti jogban létezik ilyen eszköz.
  [Mód. 10] |
| --- | --- | --- |

(14)

A rendelet a következő preambulumbekezdésekkel egészül ki:

„(20a)

E rendeletnek biztosítani kell a gazdálkodó szervezetek csoportjának több tagját érintő fizetésképtelenségi eljárások esetében a hatékony ügyintézést. Amennyiben a csoport több tagja esetében indult fizetésképtelenségi eljárás, ezeket megfelelően koordinálni kell
  , különösen annak a lehetőségnek az elkerülése érdekében, hogy a csoport valamely tagjának fizetésképtelensége veszélyeztesse a csoport többi tagjának működését
  . A különféle érintett felszámolókra

  fizetésképtelenségi képviselőkre
  és bíróságokra ezért ugyanolyan egymásközti együttműködési és tájékoztatási kötelezettség kell, hogy vonatkozzon, mint az egyazon adóst érintő fő és mellékeljárásokban szereplőkre. Gazdálkodó szervezetek csoportjának valamely tagját érintő felszámolásban kinevezett felszámolónak továbbá jogosultnak kell lennie arra, hogy javaslatot tegyen a csoport más tagját érintő eljárásokban fizetőképesség helyreállítását célzó tervre, amennyiben a fizetésképtelenségre vonatkozó nemzeti jogban létezik ilyen eszköz.
  [Mód. 10]

| (20aa) | A csoportos koordinációs eljárás bevezetésével különösen egy csoport és/vagy tagjai átalakítását kell erősíteni a fizetésképtelenségi eljárások rugalmas összehangolt végrehajtása révén. A csoportos koordinációs eljárást nem szabad kötelezővé tenni az egyéni eljárások számára, hanem referenciaként kell szolgálnia az egyes egyéni eljárások keretében meghozandó intézkedések számára. [Mód. 9 és 11] |
| --- | --- |

(20aa)

A csoportos koordinációs eljárás bevezetésével különösen egy csoport és/vagy tagjai átalakítását kell erősíteni a fizetésképtelenségi eljárások rugalmas összehangolt végrehajtása révén. A csoportos koordinációs eljárást nem szabad kötelezővé tenni az egyéni eljárások számára, hanem referenciaként kell szolgálnia az egyes egyéni eljárások keretében meghozandó intézkedések számára. [Mód. 9 és 11]

| (20b) | Gazdálkodó szervezetek csoportjainak fizetésképtelenségére vonatkozó szabályok bevezetése nem korlátozhatja a bíróságot abban, hogy egyazon csoport több tagja esetében egyetlen joghatóság alatt indítson fizetésképtelenségi eljárásokat, amennyiben a bíróság megállapítja, hogy e társaságok fő érdekeltségének központja ugyanazon tagállamban

  a nemzeti és helyi joghatóságán belül
  van. Ilyen esetekben a bíróságnak jogosultnak kell lennie arra, hogy megfelelő esetben ugyanazt a felszámolót

  fizetésképtelenségi képviselőt
  nevezze ki valamennyi érintett eljárásban.
  A tagállamoknak emellett lehetőséget kell biztosítani, hogy a gazdálkodó szervezetek csoportjainak fizetésképtelenségére vonatkozóan a saját joghatóságukon belül az e rendelet rendelkezésein túlmenően is bevezessenek előírásokat, amennyiben azok nem veszélyeztetik e rendelet hatékony és eredményes alkalmazását.” [Mód. 12] |
| --- | --- |

(20b)

Gazdálkodó szervezetek csoportjainak fizetésképtelenségére vonatkozó szabályok bevezetése nem korlátozhatja a bíróságot abban, hogy egyazon csoport több tagja esetében egyetlen joghatóság alatt indítson fizetésképtelenségi eljárásokat, amennyiben a bíróság megállapítja, hogy e társaságok fő érdekeltségének központja ugyanazon tagállamban

  a nemzeti és helyi joghatóságán belül
  van. Ilyen esetekben a bíróságnak jogosultnak kell lennie arra, hogy megfelelő esetben ugyanazt a felszámolót

  fizetésképtelenségi képviselőt
  nevezze ki valamennyi érintett eljárásban.
  A tagállamoknak emellett lehetőséget kell biztosítani, hogy a gazdálkodó szervezetek csoportjainak fizetésképtelenségére vonatkozóan a saját joghatóságukon belül az e rendelet rendelkezésein túlmenően is bevezessenek előírásokat, amennyiben azok nem veszélyeztetik e rendelet hatékony és eredményes alkalmazását.” [Mód. 12]

| (15) | A szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:






  „(21a) | Elengedhetetlen, hogy az a hitelező, akinek a szokásos tartózkodási helye, lakóhelye vagy alapító okirat szerinti székhelye az Unióban van, tájékoztatást kapjon az adós vagyonára vonatkozó fizetésképtelenségi eljárás megindításáról. Annak biztosítása érdekében, hogy az információk mielőbb eljussanak a hitelezőkhöz, nem kell alkalmazni a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló 1393/2007/EK európai parlament és a tanácsi rendeletet (*3), amennyiben e rendelet a hitelezők tájékoztatására vonatkozó kötelezettségre utal. Az Unió összes hivatalos nyelvén rendelkezésre álló formanyomtatványok használata várhatóan megkönnyíti a hitelezők számára más tagállamban indított eljárások esetében igények benyújtását. |
| --- | --- | --- |

(15)

A szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:

„(21a)

Elengedhetetlen, hogy az a hitelező, akinek a szokásos tartózkodási helye, lakóhelye vagy alapító okirat szerinti székhelye az Unióban van, tájékoztatást kapjon az adós vagyonára vonatkozó fizetésképtelenségi eljárás megindításáról. Annak biztosítása érdekében, hogy az információk mielőbb eljussanak a hitelezőkhöz, nem kell alkalmazni a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló 1393/2007/EK európai parlament és a tanácsi rendeletet (*3), amennyiben e rendelet a hitelezők tájékoztatására vonatkozó kötelezettségre utal. Az Unió összes hivatalos nyelvén rendelkezésre álló formanyomtatványok használata várhatóan megkönnyíti a hitelezők számára más tagállamban indított eljárások esetében igények benyújtását.

| (16) | A korábbi (29) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „(29) | A felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  kérelmére a kereskedelmi forgalom biztonsága érdekében közzé kell tenni más tagállamban az eljárást megindító határozat tartalmának lényegét. Ha az érintett tagállamban az adós rendelkezik telephellyel, ott a közzétételnek kötelezőnek kell lennie addig, amíg megvalósul a fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolása. Az ilyen közzététel azonban semmilyen esetben sem lehet előfeltétele a külföldi eljárás elismerésének.” |
| --- | --- | --- |

(16)

A korábbi (29) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(29)

A felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  kérelmére a kereskedelmi forgalom biztonsága érdekében közzé kell tenni más tagállamban az eljárást megindító határozat tartalmának lényegét. Ha az érintett tagállamban az adós rendelkezik telephellyel, ott a közzétételnek kötelezőnek kell lennie addig, amíg megvalósul a fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolása. Az ilyen közzététel azonban semmilyen esetben sem lehet előfeltétele a külföldi eljárás elismerésének.”

| (17) | A szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:






  „(29a) | A hitelezők és az érintett bíróságok tájékoztatásának javítása, és a párhuzamos fizetésképtelenségi eljárások megindításának megelőzése érdekében a tagállamok számára elő kell írni, hogy nyilvánosan elérhető elektronikus nyilvántartásban tegyék közzé a több államot érintő fizetésképtelenségi ügyek megindításáról szóló tájékoztatást. Annak érdekében, hogy a más tagállamban lakó vagy található hitelezők és bíróságok könnyebben érhessék el az ilyen információkat, e rendeletnek rendelkeznie kell a fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolásáról.” |
| --- | --- | --- |

(17)

A szöveg a következő preambulumbekezdéssel egészül ki:

„(29a)

A hitelezők és az érintett bíróságok tájékoztatásának javítása, és a párhuzamos fizetésképtelenségi eljárások megindításának megelőzése érdekében a tagállamok számára elő kell írni, hogy nyilvánosan elérhető elektronikus nyilvántartásban tegyék közzé a több államot érintő fizetésképtelenségi ügyek megindításáról szóló tájékoztatást. Annak érdekében, hogy a más tagállamban lakó vagy található hitelezők és bíróságok könnyebben érhessék el az ilyen információkat, e rendeletnek rendelkeznie kell a fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolásáról.”

| (18) | A korábbi (31) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „(31) | E rendelet mellékleteiben pontosan fel kell tüntetni azokat a nemzeti fizetésképtelenségi eljárásokat, amelyek e rendelet hatálya alá tartoznak. Annak érdekében, hogy a rendeletet gyorsan hozzá lehessen igazítani a fizetésképtelenségre vonatkozó tagállami jog releváns módosításaihoz, a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikke szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal módosítsa a mellékleteket. A Bizottságnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy az eljárás eleget tesz-e az e rendeletben szereplő követelményeknek, mielőtt felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el a mellékletekben szereplő nemzeti eljárások listájának módosításáról. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.” |
| --- | --- | --- |

(18)

A korábbi (31) preambulumbekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(31)

E rendelet mellékleteiben pontosan fel kell tüntetni azokat a nemzeti fizetésképtelenségi eljárásokat, amelyek e rendelet hatálya alá tartoznak. Annak érdekében, hogy a rendeletet gyorsan hozzá lehessen igazítani a fizetésképtelenségre vonatkozó tagállami jog releváns módosításaihoz, a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. cikke szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal módosítsa a mellékleteket. A Bizottságnak meg kell bizonyosodnia arról, hogy az eljárás eleget tesz-e az e rendeletben szereplő követelményeknek, mielőtt felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el a mellékletekben szereplő nemzeti eljárások listájának módosításáról. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.”

| (19) | A rendelet a következő preambulumbekezdésekkel egészül ki:






  „(31a) | Ezen rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (*4) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- | --- |

(19)

A rendelet a következő preambulumbekezdésekkel egészül ki:

„(31a)

Ezen rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (*4) megfelelően kell gyakorolni.

| (31b) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a Charta) elismert elveket. Ez a rendelet különösen törekszik a 8., 17. és 47. cikk, így a személyes adatok védelmének, a tulajdonhoz való jognak és a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogok alkalmazásának előmozdítására. |
| --- | --- |

(31b)

Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a Charta) elismert elveket. Ez a rendelet különösen törekszik a 8., 17. és 47. cikk, így a személyes adatok védelmének, a tulajdonhoz való jognak és a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogok alkalmazásának előmozdítására.

| (31c) | A 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*5) és a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*6) vonatkozik a személyes adatoknak e rendelet keretében történő feldolgozására. |
| --- | --- |

(31c)

A 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*5) és a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*6) vonatkozik a személyes adatoknak e rendelet keretében történő feldolgozására.

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13.o.)."

(*5)  Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31.o.)."

(*6)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1.o.).”"

| (20) | A (32) és (33) preambulumbekezdésben az „Európai Közösséget létrehozó szerződéshez” kifejezés helyébe az „Európai Unió működéséről szóló szerződéshez” kifejezés lép. |
| --- | --- |

(20)

A (32) és (33) preambulumbekezdésben az „Európai Közösséget létrehozó szerződéshez” kifejezés helyébe az „Európai Unió működéséről szóló szerződéshez” kifejezés lép.

| (21) | A 1. és a 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „1. cikk
  Hatály
  (1)   Ezt a rendeletet a valamennyi hitelezőre kiterjedő (kollektív) jogi és igazgatási fizetésképtelenségi eljárásokra kell alkalmazni, ideértve az ideiglenes eljárásokat is, melyek a fizetésképtelenséghez vagy adósságmódosításhoz

  felszámolás elkerülése
  kapcsolódó jogon alapulnak, és amelyek a fizetőképesség helyreállítása, adósságmódosítás, átszervezés vagy felszámolás céljából






  a) | az adós vagyon feletti rendelkezési jogának részleges vagy teljes elvonását és felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  kijelölését foglalják magukban, vagy |
| --- | --- | --- |

(21)

A 1. és a 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Hatály

(1)   Ezt a rendeletet a valamennyi hitelezőre kiterjedő (kollektív) jogi és igazgatási fizetésképtelenségi eljárásokra kell alkalmazni, ideértve az ideiglenes eljárásokat is, melyek a fizetésképtelenséghez vagy adósságmódosításhoz

  felszámolás elkerülése
  kapcsolódó jogon alapulnak, és amelyek a fizetőképesség helyreállítása, adósságmódosítás, átszervezés vagy felszámolás céljából

a)

az adós vagyon feletti rendelkezési jogának részleges vagy teljes elvonását és felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  kijelölését foglalják magukban, vagy

| b) | amelyekben az adós vagyona és ügyei bíróság ellenőrzése vagy felügyelete alá kerülnek. |
| --- | --- |

b)

amelyekben az adós vagyona és ügyei bíróság ellenőrzése vagy felügyelete alá kerülnek.

Amikor a fizetésképtelenség előtt megkezdődhetnek ezek az eljárások, azok célja a felszámolás elkerülése kell legyen.

Az e bekezdés szerinti eljárások felsorolását az A. melléklet tartalmazza. [Mód. 13]

(1a)
     
  Amikor a fizetésképtelenségi eljárás indítása szerinti tagállam jogszabályai szerint az első bekezdésben említett eljárások bizalmasak, e rendelet csak onnantól kezdve alkalmazandó ezekre az eljárásokra nézve, hogy az adott tagállam jogszabályai szerint nyilvánosságra kerülnek, és feltéve, hogy nincsenek hatással az azokban nem érintett hitelezők követeléseire.i [Mód. 14]

(2)   Ez a rendelet nem vonatkozik a következőket érintő fizetésképtelenségi eljárásokra:

| a) | biztosítóintézetek, |
| --- | --- |

a)

biztosítóintézetek,

| b) | a hitelintézeteket)
  bármely hitelintézet, köztük a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (*7)

  2. cikkében meghatározott intézmények
  ; [Mód. 15] |
| --- | --- |

b)

a hitelintézeteket)
  bármely hitelintézet, köztük a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (*7)

  2. cikkében meghatározott intézmények
  ; [Mód. 15]

| c) | befektetési vállalkozások, amennyiben a 2001/24/EK módosított irányelv vonatkozik rájuk, valamint
  a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (*8)

  hatálya alá tartozó intézmények, [Mód. 16] |
| --- | --- |

c)

befektetési vállalkozások, amennyiben a 2001/24/EK módosított irányelv vonatkozik rájuk, valamint
  a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (*8)

  hatálya alá tartozó intézmények, [Mód. 16]

| d) | kollektív befektetési vállalkozások. |
| --- | --- |

d)

kollektív befektetési vállalkozások.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| a) | »fizetésképtelenségi eljárások« az A. mellékletben felsorolt eljárások; |
| --- | --- |

a)

»fizetésképtelenségi eljárások« az A. mellékletben felsorolt eljárások;

| b) | »felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  « bármely olyan személy vagy szerv, akinek vagy amelynek az a feladata
  – akár ideiglenesen is–,
  hogy az adós rendelkezése alól kivont vagyont
  – részben vagy egészben –
  kezelje, illetve felszámolja, vagy felügyelje az adós tevékenységét. Ezeknek a személyeknek és szerveknek a felsorolását a C. melléklet tartalmazza;







  ii. | azokban az esetekben, amikor nem kerül sor felszámoló kinevezésére, illetve az adós jogai nem szállnak át a felszámolóra, a birtokban levő adós.
  [Mód.17] |
| --- | --- | --- |

b)

»felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  « bármely olyan személy vagy szerv, akinek vagy amelynek az a feladata
  – akár ideiglenesen is–,
  hogy az adós rendelkezése alól kivont vagyont
  – részben vagy egészben –
  kezelje, illetve felszámolja, vagy felügyelje az adós tevékenységét. Ezeknek a személyeknek és szerveknek a felsorolását a C. melléklet tartalmazza;

ii.

azokban az esetekben, amikor nem kerül sor felszámoló kinevezésére, illetve az adós jogai nem szállnak át a felszámolóra, a birtokban levő adós.
  [Mód.17]

| ba) | »a birtokban levő adós« olyan adós, aki esetében olyan fizetésképtelenségi eljárás indult, amely az adós vagyonának kezeléséhez nem vonja maga után a jogok és kötelességek teljes átadását a fizetésképtelenségi képviselő részére, és ahol az adós ennélfogva legalább részben rendelkezik a vagyona és az ügyei felett;

  [Mód. 18] |
| --- | --- |

ba)

»a birtokban levő adós« olyan adós, aki esetében olyan fizetésképtelenségi eljárás indult, amely az adós vagyonának kezeléséhez nem vonja maga után a jogok és kötelességek teljes átadását a fizetésképtelenségi képviselő részére, és ahol az adós ennélfogva legalább részben rendelkezik a vagyona és az ügyei felett;

  [Mód. 18]

| c) | »bíróság« valamennyi cikkben a tagállamban fizetésképtelenségi eljárás megindítására, a megindítás jóváhagyására vagy az ilyen eljárások során határozathozatalra felhatalmazott igazságügyi vagy bármely egyéb, hatáskörrel rendelkező szerv; |
| --- | --- |

c)

»bíróság« valamennyi cikkben a tagállamban fizetésképtelenségi eljárás megindítására, a megindítás jóváhagyására vagy az ilyen eljárások során határozathozatalra felhatalmazott igazságügyi vagy bármely egyéb, hatáskörrel rendelkező szerv;

| d) | »fizetésképtelenségi eljárást indító határozat«






  i. | bármely bíróság határozata fizetésképtelenségi eljárás megindításáról vagy ilyen eljárás megindításának jóváhagyásáról, és |
| --- | --- | --- |

d)

»fizetésképtelenségi eljárást indító határozat«

i.

bármely bíróság határozata fizetésképtelenségi eljárás megindításáról vagy ilyen eljárás megindításának jóváhagyásáról, és

| ii. | bíróság határozata ideiglenes felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  kinevezéséről. |
| --- | --- |

ii.

bíróság határozata ideiglenes felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  kinevezéséről.

| e) | »az eljárás megindításának időpontja« az az időpont, amikor a fizetésképtelenségi eljárást megindító határozat hatályba lép, függetlenül attól, hogy jogerős határozatról van-e szó

  jogerős-e
  ; [Mód. 20] |
| --- | --- |

e)

»az eljárás megindításának időpontja« az az időpont, amikor a fizetésképtelenségi eljárást megindító határozat hatályba lép, függetlenül attól, hogy jogerős határozatról van-e szó

  jogerős-e
  ; [Mód. 20]

| f) | »a tagállam, amelynek területén a vagyontárgy található« a következőket jelenti:






  i. | ingóság esetében: az a tagállam, amelynek a területén az ingóság fekszik, |
| --- | --- | --- |

f)

»a tagállam, amelynek területén a vagyontárgy található« a következőket jelenti:

i.

ingóság esetében: az a tagállam, amelynek a területén az ingóság fekszik,

| ii. | azon vagyontárgyak és jogok esetében, amelyeken a tulajdonjog vagy a jogosultság fennállta a közhitelű nyilvántartásba való bejegyzéshez kötött: az a tagállam, amelynek a felügyelete alatt a nyilvántartást vezetik, |
| --- | --- |

ii.

azon vagyontárgyak és jogok esetében, amelyeken a tulajdonjog vagy a jogosultság fennállta a közhitelű nyilvántartásba való bejegyzéshez kötött: az a tagállam, amelynek a felügyelete alatt a nyilvántartást vezetik,

| iii. | gazdálkodó szervezetek névre szóló részvényei esetében az a tagállam, amelynek területén a részvényt kibocsátó gazdálkodó szervezet székhelye van, |
| --- | --- |

iii.

gazdálkodó szervezetek névre szóló részvényei esetében az a tagállam, amelynek területén a részvényt kibocsátó gazdálkodó szervezet székhelye van,

| iv. | olyan pénzügyi eszközök, melyek tulajdonjogát egy közvetítőnél vezetett nyilvántartásba való bejegyzés vagy számlán való jóváírás bizonyítja (»dematerializált értékpapírok«), az a tagállam, amelyikben azt a nyilvántartást vagy számlát fenntartják, amelyikbe a bejegyzés vagy amelyiken a jóváírás történt, |
| --- | --- |

iv.

olyan pénzügyi eszközök, melyek tulajdonjogát egy közvetítőnél vezetett nyilvántartásba való bejegyzés vagy számlán való jóváírás bizonyítja (»dematerializált értékpapírok«), az a tagállam, amelyikben azt a nyilvántartást vagy számlát fenntartják, amelyikbe a bejegyzés vagy amelyiken a jóváírás történt,

| v. | hitelintézeti számlán levő számlapénz esetében a számla IBAN száma szerinti tagállam, |
| --- | --- |

v.

hitelintézeti számlán levő számlapénz esetében a számla IBAN száma szerinti tagállam,

| vi. | az v) alpontban szereplő vagyonhoz kapcsolódó igényeket kivéve harmadik féllel szembeni követelések esetében az a tagállam, amelynek területén a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően a követeléseket teljesíteni köteles harmadik fél fő érdekeltségeinek központja található; |
| --- | --- |

vi.

az v) alpontban szereplő vagyonhoz kapcsolódó igényeket kivéve harmadik féllel szembeni követelések esetében az a tagállam, amelynek területén a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően a követeléseket teljesíteni köteles harmadik fél fő érdekeltségeinek központja található;

| g) | »telephely« bármely olyan működési hely, ahol az adós nem átmeneti jellegű gazdasági tevékenységet folytat folytat
  – vagy a fizetésképtelenségi főeljárás megindítására irányuló kérelmet megelőző három hónapban folytatott –
  emberi és tárgyi erőforrásokkal
  vagy szolgáltatásokkal
  ; [Mód. 21] |
| --- | --- |

g)

»telephely« bármely olyan működési hely, ahol az adós nem átmeneti jellegű gazdasági tevékenységet folytat folytat
  – vagy a fizetésképtelenségi főeljárás megindítására irányuló kérelmet megelőző három hónapban folytatott –
  emberi és tárgyi erőforrásokkal
  vagy szolgáltatásokkal
  ; [Mód. 21]

| ga) | »a közvetlenül fizetésképtelenségi eljárásokból származó, és azokhoz szorosan kapcsolódó jogérvényesítés« egy olyan ítélet meghozatalára irányuló jogérvényesítés, amelyet lényegi részei miatt nem lehet vagy nem lehetett volna fizetésképtelenségi eljáráson kívül vagy attól függetlenül elérni, és amelyet kizárólag folyamatban lévő fizetésképtelenségi eljárás esetén lehet felhasználni;

  [Mód. 22] |
| --- | --- |

ga)

»a közvetlenül fizetésképtelenségi eljárásokból származó, és azokhoz szorosan kapcsolódó jogérvényesítés« egy olyan ítélet meghozatalára irányuló jogérvényesítés, amelyet lényegi részei miatt nem lehet vagy nem lehetett volna fizetésképtelenségi eljáráson kívül vagy attól függetlenül elérni, és amelyet kizárólag folyamatban lévő fizetésképtelenségi eljárás esetén lehet felhasználni;

  [Mód. 22]

| gb) | »pozíciólezáró nettósítási rendelkezés« olyan szerződéses rendelkezés, amely alapján egy, a rendelkezésben meghatározott eseménynek egy szerződő féllel történő bekövetkezte esetében a feleknek az egymással szemben fennálló, a rendelkezésben meghatározott kötelezettségei – akár esedékesek és fizetendők az adott időben, akár nem – automatikusan vagy az egyik fél választására egyetlen nettó kötelezettségre csökkennek vagy azzal helyettesítik őket, adósságmegújítás, megszüntetés vagy más módszer révén, amely nettó kötelezettség az összesített kötelezettségek összértékét képviseli, amely ennélfogva esedékes és fizetendő az egyik fél által a másik felé;

  [Mód. 23] |
| --- | --- |

gb)

»pozíciólezáró nettósítási rendelkezés« olyan szerződéses rendelkezés, amely alapján egy, a rendelkezésben meghatározott eseménynek egy szerződő féllel történő bekövetkezte esetében a feleknek az egymással szemben fennálló, a rendelkezésben meghatározott kötelezettségei – akár esedékesek és fizetendők az adott időben, akár nem – automatikusan vagy az egyik fél választására egyetlen nettó kötelezettségre csökkennek vagy azzal helyettesítik őket, adósságmegújítás, megszüntetés vagy más módszer révén, amely nettó kötelezettség az összesített kötelezettségek összértékét képviseli, amely ennélfogva esedékes és fizetendő az egyik fél által a másik felé;

  [Mód. 23]

| h) | »helyi hitelezők« azok hitelezők, akiknek az adóssal szemben fennálló igényei egy, az adós fő érdekeltségei központjának fekvése szerintitől eltérő tagállamban levő telephely működtetéséből származnak. |
| --- | --- |

h)

»helyi hitelezők« azok hitelezők, akiknek az adóssal szemben fennálló igényei egy, az adós fő érdekeltségei központjának fekvése szerintitől eltérő tagállamban levő telephely működtetéséből származnak.

| i) | »gazdálkodó szervezetek csoportja«több gazdálkodó szervezet, melyek közé anya- és leányvállalatok tartoznak;

  egy anyavállalat és annak összes leányvállalata
  ; [Mód. 24] |
| --- | --- |

i)

»gazdálkodó szervezetek csoportja«több gazdálkodó szervezet, melyek közé anya- és leányvállalatok tartoznak;

  egy anyavállalat és annak összes leányvállalata
  ; [Mód. 24]

| j) | »anyavállalat« olyan gazdálkodó szervezet amely egy vagy több leányvállalatot irányít.
  Az a vállalat, amely a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek

   (*9)

  megfelelően összevont éves beszámolót készít, anyavállalatnak tekintendő;









  i. | amelyik a részvényesek vagy tagok szavazati jogának többségével rendelkezik egy másik gazdálkodó szervezetben („leányvállalat”); vagy |
| --- | --- | --- |

j)

»anyavállalat« olyan gazdálkodó szervezet amely egy vagy több leányvállalatot irányít.
  Az a vállalat, amely a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek

   (*9)

  megfelelően összevont éves beszámolót készít, anyavállalatnak tekintendő;

i.

amelyik a részvényesek vagy tagok szavazati jogának többségével rendelkezik egy másik gazdálkodó szervezetben („leányvállalat”); vagy

| ii. | amelyik részvényes vagy tag a leányvállalatban, és jogában áll








  aa) | kinevezni vagy leváltani a leányvállalat igazgatási, vezető vagy felügyelő testülete tagjainak többségét; vagy |
| --- | --- | --- |

ii.

amelyik részvényes vagy tag a leányvállalatban, és jogában áll

aa)

kinevezni vagy leváltani a leányvállalat igazgatási, vezető vagy felügyelő testülete tagjainak többségét; vagy

| bb) | a leányvállalattal kötött szerződés, vagy a leányvállalat alapszabálya alapján meghatározó befolyást gyakorol a leányvállalat fölött.” [Mód. 25] |
| --- | --- |

bb)

a leányvállalattal kötött szerződés, vagy a leányvállalat alapszabálya alapján meghatározó befolyást gyakorol a leányvállalat fölött.” [Mód. 25]

| ja) | „csoporton belüli lényeges feladatok”










  i. | a csoport bármely tagja elleni fizetésképtelenségi eljárás indítása előtt az arra irányuló képesség, hogy a csoport vagy annak részei szempontjából stratégiai fontosságú döntéseket hozzanak és hajtsanak végre; vagy |
| --- | --- | --- |

ja)

„csoporton belüli lényeges feladatok”

i.

a csoport bármely tagja elleni fizetésképtelenségi eljárás indítása előtt az arra irányuló képesség, hogy a csoport vagy annak részei szempontjából stratégiai fontosságú döntéseket hozzanak és hajtsanak végre; vagy

| ii. | a csoporton belüli gazdasági jelentőség, amely akkor áll fenn, ha a csoport tagja vagy tagjai a konszolidált mérleg vagy a mérleg szerinti forgalom legalább 10 %-át adják”;

  [Mód. 26] |
| --- | --- |

ii.

a csoporton belüli gazdasági jelentőség, amely akkor áll fenn, ha a csoport tagja vagy tagjai a konszolidált mérleg vagy a mérleg szerinti forgalom legalább 10 %-át adják”;

  [Mód. 26]

(*7)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).
  "

(*8)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. június 8-i 2011/61/EU irányelve az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.).
  "

(*9)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-i 2013/34/EU irányelve a meghatározott társasági formájú vállalkozások éves beszámolóiról, összevont éves beszámolóiról és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 182., 2013.6.29., 19. o.).”
  "

| (22) | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   „A fizetésképtelenségi eljárás (»főeljárás«) megindítására azon tagállam bíróságai rendelkeznek joghatósággal, amelynek területén az adós fő érdekeltségeinek központja található. A fő érdekeltségek központja az a hely, ahol az adós érdekeltségeinek kezelését
  legalább három hónappal a fizetésképtelenségi eljárás vagy az ideiglenes eljárás megindítását megelőzően
  rendszeresen végzi, és ez harmadik személy részéről megállapítható. [Mód. 27]

  Gazdálkodó szervezet vagy jogi személy esetén az ellenkező bizonyításáig a létesítő okirat szerinti székhelyet kell tekinteni a fő érdekeltségek központjának.
  Önálló vállalkozó vagy kereső tevékenységet önállóan folytató magánszemély esetében az üzleti tevékenység elsődleges helye minősül a fő érdekeltségek központjának; bármely más magánszemély esetében a fő érdekeltségek központja az illető szokásos tartózkodási helye.” |
| --- | --- | --- |

(22)

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   „A fizetésképtelenségi eljárás (»főeljárás«) megindítására azon tagállam bíróságai rendelkeznek joghatósággal, amelynek területén az adós fő érdekeltségeinek központja található. A fő érdekeltségek központja az a hely, ahol az adós érdekeltségeinek kezelését
  legalább három hónappal a fizetésképtelenségi eljárás vagy az ideiglenes eljárás megindítását megelőzően
  rendszeresen végzi, és ez harmadik személy részéről megállapítható. [Mód. 27]

Gazdálkodó szervezet vagy jogi személy esetén az ellenkező bizonyításáig a létesítő okirat szerinti székhelyet kell tekinteni a fő érdekeltségek központjának.

Önálló vállalkozó vagy kereső tevékenységet önállóan folytató magánszemély esetében az üzleti tevékenység elsődleges helye minősül a fő érdekeltségek központjának; bármely más magánszemély esetében a fő érdekeltségek központja az illető szokásos tartózkodási helye.”

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Ha a fizetésképtelenségi eljárást
  indító ítéletet
  az (1) bekezdés szerint indították

  hozták meg
  , később a (2) bekezdés alapján csak másodlagos eljárást lehet indítani. Ebben az esetben főeljárás megindításáig lehet vizsgálni, hogy az adós rendelkezik-e telephellyel egy másik tagállamban.”[Mód. 28] |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Ha a fizetésképtelenségi eljárást
  indító ítéletet
  az (1) bekezdés szerint indították

  hozták meg
  , később a (2) bekezdés alapján csak másodlagos eljárást lehet indítani. Ebben az esetben főeljárás megindításáig lehet vizsgálni, hogy az adós rendelkezik-e telephellyel egy másik tagállamban.”[Mód. 28]

| (23) | A rendelet a következő 3a. és 3b. cikkel egészül ki:
  „3a. cikk
  Joghatóság összefüggő keresetek esetében
  (1)   Azon tagállam bíróságai, amelynek területén a 3. cikk szerint a fizetésképtelenségi eljárást megindították, joghatósággal rendelkeznek az összes olyan keresetre, amelyek közvetlenül a fizetésképtelenségi eljárásból származnak, és azzal szorosan összefüggenek.
  (2)   Amennyiben egy, az (1) bekezdés szerinti kereset összefügg egy ugyanazon alperessel szembeni másik, polgári és kereskedelmi ügyre vonatkozó keresettel, a felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  mindkét keresetet benyújthatja azon tagállam bíróságán, amelynek területén az alperes lakóhelye/székhelye van, vagy több alperessel szembeni kereset esetében azon tagállam bíróságán, amelynek területén bármelyik alperes lakóhelye/székhelye van, feltéve, hogy ez a bíróság rendelkezik joghatósággal a 44/2001/EK rendelet

  az 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
  előírásai értelmében (*10). [Mód. 29]

  (3)   E cikk

  A (2) bekezdés
  alkalmazásában a keresetek akkor tekintendők összefüggőnek, ha olyan szoros kapcsolat áll fenn közöttük, hogy az elkülönített eljárásokban hozott, egymásnak ellentmondó határozatok elkerülése végett célszerű azokat együttesen tárgyalni és róluk együtt határozni. [Mód. 30]

  3b. cikk
  A joghatóság vizsgálata; jog a bírósági felülvizsgálathoz
  (1)   Az a bíróság, amelynél kérelmezték a fizetésképtelenségi eljárás megindítását, hivatalból vizsgálja, hogy rendelkezik-e a 3. cikk értelmében joghatósággal. A fizetésképtelenségi eljárás megindításáról szóló határozatában a bíróság nevesíti joghatósága alapját, és különösen azt, hogy a joghatósága a 3. cikk (1) vagy a (2) bekezdésén alapul-e.

  (2)   Amennyiben a fizetésképtelenségi eljárás a nemzeti jog szerint nem bíróság határozata alapján indul, az ilyen eljárásban kinevezett felszámoló vizsgálja, hogy a 3. cikk szerint rendelkezik-e az a tagállam joghatósággal, amelyikben az eljárás folyik. Ebben az esetben a felszámoló nevesíti a joghatóság alapját, és különösen azt, hogy a joghatóság a 3. cikk (1) vagy (2) bekezdésén alapul-e.
  [Mód. 31]

  (3)   Minden hitelező vagy érdekelt fél, akinek szokásos tartózkodási helye, lakóhelye vagy alapító okirat szerinti székhelye más tagállamban van, mint ahol az eljárást megindították, jogosult a főeljárást

  főeljárás
  megindításáról szóló határozatot megtámadni
  nemzetközi joghatóság alapján legfeljebb három héttel az után
  , hogy
  a 20a
  .
  cikk a) pontjának megfelelően tájékoztatást adtak a fizetésképtelenségi eljárás megindításának dátumáról.

  A főeljárást megindító bíróság vagy a felszámoló kellő időben értesíti az ismert ilyen hitelezőket a határozatról ahhoz, hogy azok megtámadhassák azt.” [Mód. 32]


  (*10)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1215/2012/EU rendelete (2012. december 12.) a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, (HL L 351., 2012.12.20.”)
  " |
| --- | --- |

(23)

A rendelet a következő 3a. és 3b. cikkel egészül ki:

„3a. cikk

Joghatóság összefüggő keresetek esetében

(1)   Azon tagállam bíróságai, amelynek területén a 3. cikk szerint a fizetésképtelenségi eljárást megindították, joghatósággal rendelkeznek az összes olyan keresetre, amelyek közvetlenül a fizetésképtelenségi eljárásból származnak, és azzal szorosan összefüggenek.

(2)   Amennyiben egy, az (1) bekezdés szerinti kereset összefügg egy ugyanazon alperessel szembeni másik, polgári és kereskedelmi ügyre vonatkozó keresettel, a felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  mindkét keresetet benyújthatja azon tagállam bíróságán, amelynek területén az alperes lakóhelye/székhelye van, vagy több alperessel szembeni kereset esetében azon tagállam bíróságán, amelynek területén bármelyik alperes lakóhelye/székhelye van, feltéve, hogy ez a bíróság rendelkezik joghatósággal a 44/2001/EK rendelet

  az 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
  előírásai értelmében (*10). [Mód. 29]

(3)   E cikk

  A (2) bekezdés
  alkalmazásában a keresetek akkor tekintendők összefüggőnek, ha olyan szoros kapcsolat áll fenn közöttük, hogy az elkülönített eljárásokban hozott, egymásnak ellentmondó határozatok elkerülése végett célszerű azokat együttesen tárgyalni és róluk együtt határozni. [Mód. 30]

3b. cikk

A joghatóság vizsgálata; jog a bírósági felülvizsgálathoz

(1)   Az a bíróság, amelynél kérelmezték a fizetésképtelenségi eljárás megindítását, hivatalból vizsgálja, hogy rendelkezik-e a 3. cikk értelmében joghatósággal. A fizetésképtelenségi eljárás megindításáról szóló határozatában a bíróság nevesíti joghatósága alapját, és különösen azt, hogy a joghatósága a 3. cikk (1) vagy a (2) bekezdésén alapul-e.

(2)   Amennyiben a fizetésképtelenségi eljárás a nemzeti jog szerint nem bíróság határozata alapján indul, az ilyen eljárásban kinevezett felszámoló vizsgálja, hogy a 3. cikk szerint rendelkezik-e az a tagállam joghatósággal, amelyikben az eljárás folyik. Ebben az esetben a felszámoló nevesíti a joghatóság alapját, és különösen azt, hogy a joghatóság a 3. cikk (1) vagy (2) bekezdésén alapul-e.
  [Mód. 31]

(3)   Minden hitelező vagy érdekelt fél, akinek szokásos tartózkodási helye, lakóhelye vagy alapító okirat szerinti székhelye más tagállamban van, mint ahol az eljárást megindították, jogosult a főeljárást

  főeljárás
  megindításáról szóló határozatot megtámadni
  nemzetközi joghatóság alapján legfeljebb három héttel az után
  , hogy
  a 20a
  .
  cikk a) pontjának megfelelően tájékoztatást adtak a fizetésképtelenségi eljárás megindításának dátumáról.

  A főeljárást megindító bíróság vagy a felszámoló kellő időben értesíti az ismert ilyen hitelezőket a határozatról ahhoz, hogy azok megtámadhassák azt.” [Mód. 32]

(*10)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1215/2012/EU rendelete (2012. december 12.) a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, (HL L 351., 2012.12.20.”)
  "

| (24) | A 4. cikk (2) bekezdésének m) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  m) | a hitelezők sokaságának hátrányt okozó jogcselekmények semmisségére, megtámadhatóságára és hatálytalanságára vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- | --- |

(24)

A 4. cikk (2) bekezdésének m) pontja helyébe a következő szöveg lép:

m)

a hitelezők sokaságának hátrányt okozó jogcselekmények semmisségére, megtámadhatóságára és hatálytalanságára vonatkozó szabályokat.

| (25) | A szöveg a következő 6a. cikkel egészül ki:
  „6a. cikk

  Nettósítási megállapodások

  Pozíciólezáró nettósítási rendelkezések



  A nettósítási megállapodásokat (»netting agreements«)

  Amikor egy pozíciólezáró nettósítási rendelkezést tartalmazó szerződés egyik szerződő fele a 2001/24/EK irányelv hatálya alá tartozó intézmény, ezt a pozíciólezáró nettósítási rendelkezést
  kizárólag az ilyen megállapodásokat

  rendelkezéseket
  szabályozó szerződésekre vonatkozó törvények szabályozzák.”[Mód. 33] |
| --- | --- |

(25)

A szöveg a következő 6a. cikkel egészül ki:

„6a. cikk

Nettósítási megállapodások

  Pozíciólezáró nettósítási rendelkezések

A nettósítási megállapodásokat (»netting agreements«)

  Amikor egy pozíciólezáró nettósítási rendelkezést tartalmazó szerződés egyik szerződő fele a 2001/24/EK irányelv hatálya alá tartozó intézmény, ezt a pozíciólezáró nettósítási rendelkezést
  kizárólag az ilyen megállapodásokat

  rendelkezéseket
  szabályozó szerződésekre vonatkozó törvények szabályozzák.”[Mód. 33]

| (26) | A szöveg a következő 10a. cikkel egészül ki:
  „10a. cikk
  A helyi jog szerinti jóváhagyásra vonatkozó követelmények
  Amennyiben a fizetésképtelenségi eljárásnak a 8. és a 10. cikk szerinti szerződésekre vonatkozó hatásait szabályozó tagállam joga úgy rendelkezik, hogy szerződést csak a fizetésképtelenségi eljárás megindításáról határozó bíróság jóváhagyásával lehet felmondani vagy módosítani, azonban abban a tagállamban nem indítottak fizetésképtelenségi eljárást, a fizetésképtelenségi eljárás megindításáról határozó bíróság hatáskörrel rendelkezik az ilyen szerződések felmondásának vagy módosításának jóváhagyására.” |
| --- | --- |

(26)

A szöveg a következő 10a. cikkel egészül ki:

„10a. cikk

A helyi jog szerinti jóváhagyásra vonatkozó követelmények

Amennyiben a fizetésképtelenségi eljárásnak a 8. és a 10. cikk szerinti szerződésekre vonatkozó hatásait szabályozó tagállam joga úgy rendelkezik, hogy szerződést csak a fizetésképtelenségi eljárás megindításáról határozó bíróság jóváhagyásával lehet felmondani vagy módosítani, azonban abban a tagállamban nem indítottak fizetésképtelenségi eljárást, a fizetésképtelenségi eljárás megindításáról határozó bíróság hatáskörrel rendelkezik az ilyen szerződések felmondásának vagy módosításának jóváhagyására.”

| (26a) | A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:


  „12. cikk


  Egységes hatályú európai
  szabadalmak és
  közösségi
  védjegyek
  Ennek a rendeletnek az alkalmazásában
  egységes hatályú európai
  szabadalmat, közösségi védjegyet vagy a közösségi jogszabályok által bevezetett más hasonló jogot csak a 3. cikk (1) bekezdésében említett eljárásokban lehet érvényesíteni.”[Mód. 34] |
| --- | --- |

(26a)

A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„12. cikk

Egységes hatályú európai
  szabadalmak és
  közösségi
  védjegyek

Ennek a rendeletnek az alkalmazásában
  egységes hatályú európai
  szabadalmat, közösségi védjegyet vagy a közösségi jogszabályok által bevezetett más hasonló jogot csak a 3. cikk (1) bekezdésében említett eljárásokban lehet érvényesíteni.”[Mód. 34]

| (27) | Az 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „15. cikk
  A fizetésképtelenségi eljárások hatása a folyamatban lévő peres és választottbírósági eljárásokra
  A fizetésképtelenségi eljárásoknak az adós rendelkezése alól kivont vagyontárggyal vagy joggal kapcsolatos, folyamatban lévő peres vagy választottbírósági eljárásra gyakorolt hatásaira kizárólag annak a tagállamnak a joga alkalmazandó, ahol a peres vagy választottbírósági eljárás folyamatban van.” |
| --- | --- |

(27)

Az 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„15. cikk

A fizetésképtelenségi eljárások hatása a folyamatban lévő peres és választottbírósági eljárásokra

A fizetésképtelenségi eljárásoknak az adós rendelkezése alól kivont vagyontárggyal vagy joggal kapcsolatos, folyamatban lévő peres vagy választottbírósági eljárásra gyakorolt hatásaira kizárólag annak a tagállamnak a joga alkalmazandó, ahol a peres vagy választottbírósági eljárás folyamatban van.”

| (28) | A 18. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A 3. cikk (1) bekezdése alapján
  illetékes

  joghatósággal rendelkező bíróság által kijelölt felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő vagy az adott joghatósággal összhangban lévő eljárás során kijelölt, a birtokban levő adó esetében a fizetésképtelenségi képviselő vagy az adós
  gyakorolhatja az eljárás megindításának helye szerinti

  eljárást megindító
  állam joga

  jogszabályai
  által ráruházott összes hatáskört egy másik tagállamban, amennyiben ott nem indítottak másik fizetésképtelenségi eljárást, és

  sem
  ezzel ellentétes biztosítási intézkedést se

  nem
  hoztak fizetésképtelenségi eljárás megindítására irányuló kérelem alapján. Az 5. és 7. cikkre figyelemmel, a felszámoló elviheti az adós vagyontárgyait annak a tagállamnak a területéről, ahol azok találhatók. A felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő végrehajtható és kötelező érvényű
  kötelezettséget is vállalhat arra, hogy a főeljárásban tiszteletben fogják tartani a a helyi hitelezőket másodlagos eljárások megindtása esetén megillető elsőbbségi jogokat és elosztást. Az ilyen kötelezettségvállalás végrehajtható, kötelező

  pontosítja azokat
  a vagyon

  pontosítja azokat
  a
  ténybeli feltevéseket, amelyeken alapul, különösen a helyi követeléseknek a másodlagos eljárást szabályozó jogszabályok szerinti elsőbbségi és besorolási rendszernek megfelelő elosztása, a másodlagos eljárás során elosztható
  vagyon
  értéke, az ilyen értéket megvalósító elérhető opciók, a főeljárás hitelezői közül a másodlagos eljárásban résztvevők aránya, valamint a másodlagos eljárás megindítása esetén felmerülő költségek
  tekintetében. és adott

  A kötelezettségvállalás leendő formáját
  esetben a főeljárás megindításának helye szerinti tagállamban érvényes formai követelmények vonatkoznak rá

  tagállam jogszabályai határozzák meg
  .”. [Mód. 35] |
| --- | --- | --- |

(28)

A 18. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A 3. cikk (1) bekezdése alapján
  illetékes

  joghatósággal rendelkező bíróság által kijelölt felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő vagy az adott joghatósággal összhangban lévő eljárás során kijelölt, a birtokban levő adó esetében a fizetésképtelenségi képviselő vagy az adós
  gyakorolhatja az eljárás megindításának helye szerinti

  eljárást megindító
  állam joga

  jogszabályai
  által ráruházott összes hatáskört egy másik tagállamban, amennyiben ott nem indítottak másik fizetésképtelenségi eljárást, és

  sem
  ezzel ellentétes biztosítási intézkedést se

  nem
  hoztak fizetésképtelenségi eljárás megindítására irányuló kérelem alapján. Az 5. és 7. cikkre figyelemmel, a felszámoló elviheti az adós vagyontárgyait annak a tagállamnak a területéről, ahol azok találhatók. A felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő végrehajtható és kötelező érvényű
  kötelezettséget is vállalhat arra, hogy a főeljárásban tiszteletben fogják tartani a a helyi hitelezőket másodlagos eljárások megindtása esetén megillető elsőbbségi jogokat és elosztást. Az ilyen kötelezettségvállalás végrehajtható, kötelező

  pontosítja azokat
  a vagyon

  pontosítja azokat
  a
  ténybeli feltevéseket, amelyeken alapul, különösen a helyi követeléseknek a másodlagos eljárást szabályozó jogszabályok szerinti elsőbbségi és besorolási rendszernek megfelelő elosztása, a másodlagos eljárás során elosztható
  vagyon
  értéke, az ilyen értéket megvalósító elérhető opciók, a főeljárás hitelezői közül a másodlagos eljárásban résztvevők aránya, valamint a másodlagos eljárás megindítása esetén felmerülő költségek
  tekintetében. és adott

  A kötelezettségvállalás leendő formáját
  esetben a főeljárás megindításának helye szerinti tagállamban érvényes formai követelmények vonatkoznak rá

  tagállam jogszabályai határozzák meg
  .”. [Mód. 35]

| b) | A (3) bekezdés utolsó mondatának helyébe a következő rendelkezés lép:
  „Bírósági felhatalmazás esetét kivéve a felszámoló hatásköre nem terjed ki kényszerintézkedések alkalmazására, illetve jogvitákban vagy egyéb vitákban való döntésre.” |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés utolsó mondatának helyébe a következő rendelkezés lép:

„Bírósági felhatalmazás esetét kivéve a felszámoló hatásköre nem terjed ki kényszerintézkedések alkalmazására, illetve jogvitákban vagy egyéb vitákban való döntésre.”

| (29) | A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:
  „20a. cikk
  Fizetésképtelenségi nyilvántartások létrehozása
  A tagállamok létrehoznak és fenntartanak területükön egy vagy több nyilvántartást, amelyekben az interneten díjmentesen a nyilvánosság rendelkezésére bocsátják az alábbi információkat(a továbbiakban: fizetésképtelenségi nyilvántartások):






  a) | a fizetésképtelenségi eljárás megindításának időpontja; |
| --- | --- | --- |

(29)

A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:

„20a. cikk

Fizetésképtelenségi nyilvántartások létrehozása

A tagállamok létrehoznak és fenntartanak területükön egy vagy több nyilvántartást, amelyekben az interneten díjmentesen a nyilvánosság rendelkezésére bocsátják az alábbi információkat(a továbbiakban: fizetésképtelenségi nyilvántartások):

a)

a fizetésképtelenségi eljárás megindításának időpontja;

| b) | a fizetésképtelenségi eljárás megindításáról határozó bíróság és adott esetben az ügy hivatkozási száma; |
| --- | --- |

b)

a fizetésképtelenségi eljárás megindításáról határozó bíróság és adott esetben az ügy hivatkozási száma;

| c) | a megindított fizetésképtelenségi eljárás fajtája; |
| --- | --- |

c)

a megindított fizetésképtelenségi eljárás fajtája;

| d) | az adós neve és címe; |
| --- | --- |

d)

az adós neve és címe;

| da) | ha az adós gazdálkodó szervezet, a gazdálkodó szervezet nyilvántartási száma és alapító okirat szerinti székhelyének címe;

  [Mód. 36] |
| --- | --- |

da)

ha az adós gazdálkodó szervezet, a gazdálkodó szervezet nyilvántartási száma és alapító okirat szerinti székhelyének címe;

  [Mód. 36]

| e) | adott esetben az eljárásban kinevezett
  fizetésképtelenségi képviselő
  neve és címe; |
| --- | --- |

e)

adott esetben az eljárásban kinevezett
  fizetésképtelenségi képviselő
  neve és címe;

| f) | az igények benyújtásának határideje; |
| --- | --- |

f)

az igények benyújtásának határideje;

| g) | a fizetésképtelenségi eljárás megindításáról szóló határozat; |
| --- | --- |

g)

a fizetésképtelenségi eljárás megindításáról szóló határozat;

| h) | a
  fizetésképtelenségi képviselő
  kinevezéséről szóló határozat, amennyiben az nem azonos az e bekezdés g) pontja szerinti határozattal; |
| --- | --- |

h)

a
  fizetésképtelenségi képviselő
  kinevezéséről szóló határozat, amennyiben az nem azonos az e bekezdés g) pontja szerinti határozattal;

| i) | a főeljárás befejezésének időpontja. |
| --- | --- |

i)

a főeljárás befejezésének időpontja.

20b. cikk

A fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolása

(1)   A Bizottság végrehajtási aktussal a fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolására szolgáló decentralizált rendszert hoz létre. Ez a rendszer a fizetésképtelenségi nyilvántartásokból és az európai igazságügyi portálból fog állni, ami központi elektronikus hozzáférési pontként fog szolgálni a rendszerben tárolt információkhoz. A rendszer az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvén működő keresési szolgáltatással fog rendelkezni annak érdekében, hogy a 20a. cikk szerinti információ elérhető legyen.

(2)   A Bizottság a 45b. cikk (3) bekezdése szerinti eljárással összhangban végrehajtási aktus révén elfogadja az alábbiakat.... (*11):

| — | a fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer interfészének leírása alapján az elektronikus kommunikáció és az információcsere módjait meghatározó műszaki leírás; |
| --- | --- |

—

a fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer interfészének leírása alapján az elektronikus kommunikáció és az információcsere módjait meghatározó műszaki leírás;

| — | azon technikai intézkedések, amelyek biztosítják az informatikai biztonsági minimumkövetelmények betartását a fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszerben való információáramlás és -megosztás tekintetében; |
| --- | --- |

—

azon technikai intézkedések, amelyek biztosítják az informatikai biztonsági minimumkövetelmények betartását a fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszerben való információáramlás és -megosztás tekintetében;

| — | a 20a. cikk szerinti információk alapján az európai igazságügyi portál nyújtotta keresési szolgáltatással kapcsolatos minimális követelmények; |
| --- | --- |

—

a 20a. cikk szerinti információk alapján az európai igazságügyi portál nyújtotta keresési szolgáltatással kapcsolatos minimális követelmények;

| — | a 20a. cikk szerinti információk alapján az ilyen keresések eredményeinek megmutatásával kapcsolatos minimális követelmények; |
| --- | --- |

—

a 20a. cikk szerinti információk alapján az ilyen keresések eredményeinek megmutatásával kapcsolatos minimális követelmények;

| — | a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer által biztosított szolgáltatások elérhetőségének szabályait és műszaki feltételei; továbbá |
| --- | --- |

—

a nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer által biztosított szolgáltatások elérhetőségének szabályait és műszaki feltételei; továbbá

| — | az A. mellékletben felsorolt nemzeti fizetésképtelenségi eljárások tömör magyarázatát tartalmazó glosszárium. |
| --- | --- |

—

az A. mellékletben felsorolt nemzeti fizetésképtelenségi eljárások tömör magyarázatát tartalmazó glosszárium.

20c. cikk

A fizetésképtelenségi nyilvántartások létrehozásának és összekapcsolásának költségei

(1)   A fizetésképtelenségi rendszerek összekapcsolására szolgáló rendszer létrehozása és jövőbeli fejlesztésének finanszírozása az Unió költségvetéséből történik.

(2)   A nemzeti fizetésképtelenségi nyilvántartásoknak az európai igazságügyi portállal való interoperábilissá tételének, valamint a nyilvántartások kezelésének, üzemeltetésének és fenntartásának költségeit minden tagállam maga viseli.

20d. cikk

A fizetésképtelenségi eljárások nyilvántartása

Amennyiben egy gazdálkodó szervezettel, jogi személlyel, vagy önálló vállalkozóval vagy kereső tevékenységet önállóan folytató magánszeméllyel szemben fő- vagy másodlagos eljárást indítanak, a fizetésképtelenségi eljárást megindító bíróság gondoskodik a 20a. cikk szerinti információ azonnal közzétételéről a megnyitás helye szerinti állam fizetésképtelenségi nyilvántartásában.
  A tagállamok olyan eljárásokat vezetnek be, amelyek lehetővé teszik a fizetésképtelenségi nyilvántartásból való törlést.
  ”[Mód. 37]

| (30) | A 21. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „21. cikk
  Közzététel más tagállamban
  (1)   A 20b. cikk szerinti, a fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer létrehozásáig a felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  kéri a fizetésképtelenségi eljárást megindító határozat és adott esetben az őt kijelölő határozat közzétételét bármely más olyan tagállamban, ahol az adósnak telephelye van, az adott államban előírt közzétételi eljárásnak megfelelően. Az ilyen közzététel megnevezi a kijelölt felszámolót, és tartalmazza, hogy a 3. cikk (1) vagy (2) bekezdése

  tartalmazza a 20a
  . cikk szerinti joghatósági szabályt alkalmazták

  valamennyi információt
  . [Mód. 38]

  (2)   A felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  kérheti az e cikk első bekezdése szerinti információ közzétételét bármely további tagállamban, ahol az adósnak vagyontárgyai,
  hitelezői
  vagy hitelezői

  adósai
  vannak, az adott tagállamban előírt közzétételi eljárásnak megfelelően.”[Mód. 39] |
| --- | --- |

(30)

A 21. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„21. cikk

Közzététel más tagállamban

(1)   A 20b. cikk szerinti, a fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer létrehozásáig a felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  kéri a fizetésképtelenségi eljárást megindító határozat és adott esetben az őt kijelölő határozat közzétételét bármely más olyan tagállamban, ahol az adósnak telephelye van, az adott államban előírt közzétételi eljárásnak megfelelően. Az ilyen közzététel megnevezi a kijelölt felszámolót, és tartalmazza, hogy a 3. cikk (1) vagy (2) bekezdése

  tartalmazza a 20a
  . cikk szerinti joghatósági szabályt alkalmazták

  valamennyi információt
  . [Mód. 38]

(2)   A felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  kérheti az e cikk első bekezdése szerinti információ közzétételét bármely további tagállamban, ahol az adósnak vagyontárgyai,
  hitelezői
  vagy hitelezői

  adósai
  vannak, az adott tagállamban előírt közzétételi eljárásnak megfelelően.”[Mód. 39]

| (31) | A 22. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „22. cikk
  Más tagállam közhitelű nyilvántartásába való bejegyzés
  A 20b. cikk szerinti, a fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer létrehozásáig a
  fizetésképtelenségi képviselő
  kéri a 21. cikk szerinti határozat közzétételét bármely más olyan tagállam ingatlan-nyilvántartásában, cégjegyzékében vagy bármely más közhiteles nyilvántartásában, amelynek területén az adós telephellyel rendelkezik, és ez a telephely szerepel e tagállam valamely közhiteles nyilvántartásában. A
  fizetésképtelenségi képviselő
  kérhet ilyen közzétételt bármely más tagállamban is.” |
| --- | --- |

(31)

A 22. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„22. cikk

Más tagállam közhitelű nyilvántartásába való bejegyzés

A 20b. cikk szerinti, a fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszer létrehozásáig a
  fizetésképtelenségi képviselő
  kéri a 21. cikk szerinti határozat közzétételét bármely más olyan tagállam ingatlan-nyilvántartásában, cégjegyzékében vagy bármely más közhiteles nyilvántartásában, amelynek területén az adós telephellyel rendelkezik, és ez a telephely szerepel e tagállam valamely közhiteles nyilvántartásában. A
  fizetésképtelenségi képviselő
  kérhet ilyen közzétételt bármely más tagállamban is.”

| (31a) | A 24. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:


  „(2)   Ha egy ilyen kötelezettséget még a
  20a. vagy a
  21. cikkben előírt közzétételt megelőzően
  fizetnek
  ki, a kötelezettséget teljesítő személyről, az ellenkező bizonyításáig, azt kell feltételezni, hogy nem tudott a fizetésképtelenségi eljárás megindításáról; ha a kötelezettséget az ilyen közzétételt követően teljesíti, a kötelezettséget teljesítő személyről, az ellenkező bizonyításáig, azt kell feltételezni, hogy tudott az eljárás megindításáról.” [Mód. 40] |
| --- | --- |

(31a)

A 24. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Ha egy ilyen kötelezettséget még a
  20a. vagy a
  21. cikkben előírt közzétételt megelőzően
  fizetnek
  ki, a kötelezettséget teljesítő személyről, az ellenkező bizonyításáig, azt kell feltételezni, hogy nem tudott a fizetésképtelenségi eljárás megindításáról; ha a kötelezettséget az ilyen közzétételt követően teljesíti, a kötelezettséget teljesítő személyről, az ellenkező bizonyításáig, azt kell feltételezni, hogy tudott az eljárás megindításáról.” [Mód. 40]

| (32) | A 25. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „25. cikk
  Egyéb bírósági határozatok elismerése és végrehajthatósága
  (1)   Azon bíróság által hozott, fizetésképtelenségi eljárás lefolytatására és befejezésére vonatkozó határozatokat, valamint jóváhagyott egyezségeket, amely bíróságnak az eljárás megindítására vonatkozó határozatát a 16. cikknek megfelelően elismerik, minden további alaki követelmény nélkül el kell ismerni. Az ilyen határozatokat 44/2001/EK rendelet 32–56. cikkének – a 34. cikk (2) bekezdése kivételével –

  az 1215/2012/EK rendelet 39–46. cikkének
  megfelelően hajtják végre. [Mód.41]

  Az első albekezdést a fizetésképtelenségi eljárásokból közvetlenül származó és a hozzájuk szorosan kapcsolódó határozatokra abban az esetben is alkalmazni kell, ha azokat egy másik bíróság hozta.
  Az első albekezdést a fizetésképtelenségi eljárás megindítása iránti kérelmet követően hozott, vagy azzal összefüggő biztosítási intézkedésekre vonatkozó határozatokra is alkalmazni kell.
  2)   Az 1215/2012/EU rendeletben említettektől eltérő határozatok elismerését és végrehajtását az (1) bekezdésben említett rendelet szabályozza, feltéve, hogy ez a rendelet alkalmazható.” |
| --- | --- |

(32)

A 25. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„25. cikk

Egyéb bírósági határozatok elismerése és végrehajthatósága

(1)   Azon bíróság által hozott, fizetésképtelenségi eljárás lefolytatására és befejezésére vonatkozó határozatokat, valamint jóváhagyott egyezségeket, amely bíróságnak az eljárás megindítására vonatkozó határozatát a 16. cikknek megfelelően elismerik, minden további alaki követelmény nélkül el kell ismerni. Az ilyen határozatokat 44/2001/EK rendelet 32–56. cikkének – a 34. cikk (2) bekezdése kivételével –

  az 1215/2012/EK rendelet 39–46. cikkének
  megfelelően hajtják végre. [Mód.41]

Az első albekezdést a fizetésképtelenségi eljárásokból közvetlenül származó és a hozzájuk szorosan kapcsolódó határozatokra abban az esetben is alkalmazni kell, ha azokat egy másik bíróság hozta.

Az első albekezdést a fizetésképtelenségi eljárás megindítása iránti kérelmet követően hozott, vagy azzal összefüggő biztosítási intézkedésekre vonatkozó határozatokra is alkalmazni kell.

2)   Az 1215/2012/EU rendeletben említettektől eltérő határozatok elismerését és végrehajtását az (1) bekezdésben említett rendelet szabályozza, feltéve, hogy ez a rendelet alkalmazható.”

| (33) | A 27. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „27. cikk
  Az eljárás megindítása
  Ha egy tagállam bírósága főeljárást indít, amelyet egy másik tagállam elismer, a másik tagállamnak a 3. cikk (2) bekezdése alapján joghatósággal rendelkező bírósága e Fejezet rendelkezései szerint másodlagos fizetésképtelenségi eljárást indíthat. A másodlagos eljárásnak a hatásai az adós azon tagállam területén található vagyontárgyaira korlátozódnak, amelynek területén az eljárást megindították.” |
| --- | --- |

(33)

A 27. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„27. cikk

Az eljárás megindítása

Ha egy tagállam bírósága főeljárást indít, amelyet egy másik tagállam elismer, a másik tagállamnak a 3. cikk (2) bekezdése alapján joghatósággal rendelkező bírósága e Fejezet rendelkezései szerint másodlagos fizetésképtelenségi eljárást indíthat. A másodlagos eljárásnak a hatásai az adós azon tagállam területén található vagyontárgyaira korlátozódnak, amelynek területén az eljárást megindították.”

| (34) | A szöveg a következő 29a. cikkel egészül ki:
  „29a. cikk
  A másodlagos eljárás megindításáról szóló határozat
  (1)   Az a bíróság, amelynél kérelmezték a másodlagos eljárás megindítását, azonnal értesíti a főeljárás felszámolóját

  fizetésképtelenségi képviselőjét
  ,, és lehetővé teszi számára kérelemmel kapcsolatos álláspontja ismertetését. [Mód. 42]

  (2)   A főeljárás felszámolójának

  fizetésképtelenségi képviselőjének
  kérelmére az (1) bekezdés szerinti bíróság elhalasztja a megindításról szóló határozat meghozatalát, vagy elutasítja a másodlagos eljárás megindítását, amennyiben
  a főeljárás fizetésképtelenségi képviselője megfelelően bizonyítja, hogy
  az eljárás megindítására nincs szükség a helyi hitelezők érdekei védelmében, különösen akkor, ha a főeljárás felszámolója

  fizetésképtelenségi képviselője
  a 18. cikk (1) bekezdése szerinti kötelezettségvállalást tett és eleget tesz az abban szereplő feltételeknek. [Mód. 43]



  (2a)
     
  A helyi hitelezők jogosultak a másodlagos eljárás elhalasztásáról vagy megindításának elutasításáról szóló határozatot a határozatnak a 20a. cikk a) pontja szerinti nyilvánosságra hozatalát követő három héten belül megtámadni. [Mód. 44]



  (2b)
     
  A helyi hitelezők jogosultak arra irányuló beadvánnyal fordulni a főeljárásban eljáró bírósághoz, hogy a bíróság kötelezze a főeljárás fizetésképtelenségi képviselőjét a helyi hitelezők érdekeinek védelméhez szükséges megfelelő intézkedések megtételére. Ide tartozhat a vagyontárgyaknak a másodlagos eljárás megindításának elhalasztása vagy elutasítása szerinti tagállamból való eltávolítására vonatkozó tilalom, a főeljárásban a bevételek elosztásának elhalasztása vagy a főeljárás fizetésképtelenségi képviselőjének arra vonatkozó kötelezettsége, hogy garanciát nyújtson a kötelezettségvállalások teljesítésére. [Mód. 45]



  (2c)
     
  Az (1) bekezdésben említett bíróság kijelölhet egy korlátozott hatáskörrel rendelkező megbízottat. A megbízott gondoskodik arról, hogy a kötelezettségvállalást megfelelően teljesítsék, továbbá részt vesz annak végrehajtásában, amennyiben ez a helyi hitelezők érdekeinek védelme érdekében szükséges. A megbízott jogosult a (2b) bekezdéssel összhangban petíciót benyújtani. [Mód. 46]

  (3)   A másodlagos eljárás megindításáról való határozathozatalkor az (1) bekezdés szerinti bíróság a nemzeti joga szerinti, a helyi hitelezők érdekei szempontjából legmegfelelőbb eljárásfajtát indítja meg, tekintet nélkül arra, hogy az adós fizetőképességének valamely feltétele fennáll-e.
  (4)   A bíróság
  haladéktalanul
  értesíti a főeljárás felszámolóját

  fizetésképtelenségi képviselőjét
  a másodlagos eljárás megindításáról szóló határozatról, aki
  az értesítés kézhezvételét követő három héten belül
  jogosult megtámadni a határozatot.
  Indokolt esetben a másodlagos eljárást megindító bíróság ezt az időszakot legfeljebb az értesítés kézhezvételét követő egy héten belülre csökkentheti.
  ”[Mód. 47] |
| --- | --- |

(34)

A szöveg a következő 29a. cikkel egészül ki:

„29a. cikk

A másodlagos eljárás megindításáról szóló határozat

(1)   Az a bíróság, amelynél kérelmezték a másodlagos eljárás megindítását, azonnal értesíti a főeljárás felszámolóját

  fizetésképtelenségi képviselőjét
  ,, és lehetővé teszi számára kérelemmel kapcsolatos álláspontja ismertetését. [Mód. 42]

(2)   A főeljárás felszámolójának

  fizetésképtelenségi képviselőjének
  kérelmére az (1) bekezdés szerinti bíróság elhalasztja a megindításról szóló határozat meghozatalát, vagy elutasítja a másodlagos eljárás megindítását, amennyiben
  a főeljárás fizetésképtelenségi képviselője megfelelően bizonyítja, hogy
  az eljárás megindítására nincs szükség a helyi hitelezők érdekei védelmében, különösen akkor, ha a főeljárás felszámolója

  fizetésképtelenségi képviselője
  a 18. cikk (1) bekezdése szerinti kötelezettségvállalást tett és eleget tesz az abban szereplő feltételeknek. [Mód. 43]

(2a)
     
  A helyi hitelezők jogosultak a másodlagos eljárás elhalasztásáról vagy megindításának elutasításáról szóló határozatot a határozatnak a 20a. cikk a) pontja szerinti nyilvánosságra hozatalát követő három héten belül megtámadni. [Mód. 44]

(2b)
     
  A helyi hitelezők jogosultak arra irányuló beadvánnyal fordulni a főeljárásban eljáró bírósághoz, hogy a bíróság kötelezze a főeljárás fizetésképtelenségi képviselőjét a helyi hitelezők érdekeinek védelméhez szükséges megfelelő intézkedések megtételére. Ide tartozhat a vagyontárgyaknak a másodlagos eljárás megindításának elhalasztása vagy elutasítása szerinti tagállamból való eltávolítására vonatkozó tilalom, a főeljárásban a bevételek elosztásának elhalasztása vagy a főeljárás fizetésképtelenségi képviselőjének arra vonatkozó kötelezettsége, hogy garanciát nyújtson a kötelezettségvállalások teljesítésére. [Mód. 45]

(2c)
     
  Az (1) bekezdésben említett bíróság kijelölhet egy korlátozott hatáskörrel rendelkező megbízottat. A megbízott gondoskodik arról, hogy a kötelezettségvállalást megfelelően teljesítsék, továbbá részt vesz annak végrehajtásában, amennyiben ez a helyi hitelezők érdekeinek védelme érdekében szükséges. A megbízott jogosult a (2b) bekezdéssel összhangban petíciót benyújtani. [Mód. 46]

(3)   A másodlagos eljárás megindításáról való határozathozatalkor az (1) bekezdés szerinti bíróság a nemzeti joga szerinti, a helyi hitelezők érdekei szempontjából legmegfelelőbb eljárásfajtát indítja meg, tekintet nélkül arra, hogy az adós fizetőképességének valamely feltétele fennáll-e.

(4)   A bíróság
  haladéktalanul
  értesíti a főeljárás felszámolóját

  fizetésképtelenségi képviselőjét
  a másodlagos eljárás megindításáról szóló határozatról, aki
  az értesítés kézhezvételét követő három héten belül
  jogosult megtámadni a határozatot.
  Indokolt esetben a másodlagos eljárást megindító bíróság ezt az időszakot legfeljebb az értesítés kézhezvételét követő egy héten belülre csökkentheti.
  ”[Mód. 47]

| (35) | A 31. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „31. cikk
  A
  fizetésképtelenségi képviselő
  közötti együttműködés és kommunikáció
  (1)   A főeljárás felszámolója és a másodlagos

  Az ugyanazon adóst érintő fizetésképtelenségi
  eljárások
  fizetésképtelenségi képviselői az eljárás hatékony adminisztrációjának elősegítéséhez megfelelő
  eljárások felszámolói

  fizetésképtelenségi képviselői az eljárás hatékony adminisztrációjának elősegítéséhez megfelelő
  olyan mértékben működnek együtt egymással, ami nem ellentétes az egyes eljárásokra alkalmazandó szabályokkal
  és nélkülözi az összeférhetetlenséget
  . Az együttműködésről megállapodást lehet kötni vagy jegyzőkönyvet aláírni. [Mód. 48]

  (2)   A felszámolók elsősorban:






  a) | azonnal közlik egymással a másik eljárás szempontjából esetleg jelentős információkat, különösen az igények bejelentésével és igazolásával kapcsolatos haladásról, az adós átalakítására vagy fizetőképessége helyreállítására, vagy az eljárás megszüntetésére irányuló minden intézkedésről, feltéve, hogy megfelelő intézkedésekre kerül sor a bizalmas információk védelme érdekében; |
| --- | --- | --- |

(35)

A 31. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„31. cikk

A
  fizetésképtelenségi képviselő
  közötti együttműködés és kommunikáció

(1)   A főeljárás felszámolója és a másodlagos

  Az ugyanazon adóst érintő fizetésképtelenségi
  eljárások
  fizetésképtelenségi képviselői az eljárás hatékony adminisztrációjának elősegítéséhez megfelelő
  eljárások felszámolói

  fizetésképtelenségi képviselői az eljárás hatékony adminisztrációjának elősegítéséhez megfelelő
  olyan mértékben működnek együtt egymással, ami nem ellentétes az egyes eljárásokra alkalmazandó szabályokkal
  és nélkülözi az összeférhetetlenséget
  . Az együttműködésről megállapodást lehet kötni vagy jegyzőkönyvet aláírni. [Mód. 48]

(2)   A felszámolók elsősorban:

a)

azonnal közlik egymással a másik eljárás szempontjából esetleg jelentős információkat, különösen az igények bejelentésével és igazolásával kapcsolatos haladásról, az adós átalakítására vagy fizetőképessége helyreállítására, vagy az eljárás megszüntetésére irányuló minden intézkedésről, feltéve, hogy megfelelő intézkedésekre kerül sor a bizalmas információk védelme érdekében;

| b) | megvizsgálják, hogy van-e lehetőség az adós átalakítására, és annak fennállása esetén koordinálják az átalakítási terv kidolgozását és végrehajtását; |
| --- | --- |

b)

megvizsgálják, hogy van-e lehetőség az adós átalakítására, és annak fennállása esetén koordinálják az átalakítási terv kidolgozását és végrehajtását;

| c) | az adós vagyonának és ügymenetének értékesítésével vagy használatával kapcsolatos igazgatás összehangolása, a másodlagos eljárás
  fizetésképtelenségi képviselője
  időben lehetőséget nyújt a főeljárás
  fizetésképtelenségi képviselő
  jének, hogy javaslatokat nyújtson be a másodlagos eljárásban szereplő vagyontárgyak értékesítésére vagy hasznosítására.” |
| --- | --- |

c)

az adós vagyonának és ügymenetének értékesítésével vagy használatával kapcsolatos igazgatás összehangolása, a másodlagos eljárás
  fizetésképtelenségi képviselője
  időben lehetőséget nyújt a főeljárás
  fizetésképtelenségi képviselő
  jének, hogy javaslatokat nyújtson be a másodlagos eljárásban szereplő vagyontárgyak értékesítésére vagy hasznosítására.”

| (36) | A rendelet a következő 31a. és 31b. cikkel egészül ki:
  „31a. cikk
  A bíróságok közötti együttműködés és kommunikáció
  (1)   Az ugyanazon adóst érintő fő- és másodlagos fizetésképtelenségi eljárások közötti koordináció megkönnyítése érdekében az a bíróság, amelyhez fizetésképtelenségi eljárás megindítás iránti keresetet nyújtottak be, vagy amelyik megindított ilyen eljárást,
  eljárás hatékony igazgatásának elősegítése érdekében megfelelő és az
  egyes eljárásokra alkalmazandó szabályokkal összeegyeztethető mértékben együttműködik minden más olyan bírósággal, amelyhez fizetésképtelenségi eljárás megindítás iránti keresetet nyújtottak be, vagy amelyik megindított ilyen eljárást. E célból a bíróságok megfelelő esetben kinevezhetnek egy utasításaik alapján eljáró személyt vagy testületet
  hogy az utasításaik alapján eljárjon, amennyiben ez összhangban van az eljárásra vonatkozó szabályokkal
  . [Mód. 49]

  (2)   Az (1) bekezdés szerinti bíróságok közvetlenül kommunikálhatnak egymással, illetve közvetlenül kérhetnek egymástól információkat vagy segítséget, feltéve, hogy az ilyen kommunikáció díjmentes, és az eljárásban részes felek eljárási jogainak, és az információk bizalmas jellegének tiszteletben tartásával történik.
  (3)   Az együttműködés bármely megfelelő módon történhet, ideértve az alábbiakat:






  a) | információk közlése bármely, a bíróság által megfelelőnek ítélt módon; |
| --- | --- | --- |

(36)

A rendelet a következő 31a. és 31b. cikkel egészül ki:

„31a. cikk

A bíróságok közötti együttműködés és kommunikáció

(1)   Az ugyanazon adóst érintő fő- és másodlagos fizetésképtelenségi eljárások közötti koordináció megkönnyítése érdekében az a bíróság, amelyhez fizetésképtelenségi eljárás megindítás iránti keresetet nyújtottak be, vagy amelyik megindított ilyen eljárást,
  eljárás hatékony igazgatásának elősegítése érdekében megfelelő és az
  egyes eljárásokra alkalmazandó szabályokkal összeegyeztethető mértékben együttműködik minden más olyan bírósággal, amelyhez fizetésképtelenségi eljárás megindítás iránti keresetet nyújtottak be, vagy amelyik megindított ilyen eljárást. E célból a bíróságok megfelelő esetben kinevezhetnek egy utasításaik alapján eljáró személyt vagy testületet
  hogy az utasításaik alapján eljárjon, amennyiben ez összhangban van az eljárásra vonatkozó szabályokkal
  . [Mód. 49]

(2)   Az (1) bekezdés szerinti bíróságok közvetlenül kommunikálhatnak egymással, illetve közvetlenül kérhetnek egymástól információkat vagy segítséget, feltéve, hogy az ilyen kommunikáció díjmentes, és az eljárásban részes felek eljárási jogainak, és az információk bizalmas jellegének tiszteletben tartásával történik.

(3)   Az együttműködés bármely megfelelő módon történhet, ideértve az alábbiakat:

a)

információk közlése bármely, a bíróság által megfelelőnek ítélt módon;

| b) | az adós vagyona és ügymenete feletti igazgatás és felügyelet összehangolása; |
| --- | --- |

b)

az adós vagyona és ügymenete feletti igazgatás és felügyelet összehangolása;

| c) | a meghallgatások lebonyolításának összehangolása, |
| --- | --- |

c)

a meghallgatások lebonyolításának összehangolása,

| d) | a jegyzőkönyvek jóváhagyásának összehangolása. |
| --- | --- |

d)

a jegyzőkönyvek jóváhagyásának összehangolása.

31b. cikk

A
  fizetésképtelenségi képviselők
  és a bíróságok közötti együttműködés és kommunikáció

(1)   Az ugyanazon adós tekintetében indított fő- és másodlagos fizetésképtelenségi eljárások összehangolásának megkönnyítése érdekében [Mód. 50]

| a) | a főeljárás
  fizetésképtelenségi képviselője
  együttműködik és kommunikál bármely olyan bírósággal, amelynél kérelmezték másodlagos eljárás megindítását, vagy amely megindított ilyen eljárást, és |
| --- | --- |

a)

a főeljárás
  fizetésképtelenségi képviselője
  együttműködik és kommunikál bármely olyan bírósággal, amelynél kérelmezték másodlagos eljárás megindítását, vagy amely megindított ilyen eljárást, és

| b) | a másodlagos és harmadlagos eljárás
  fizetésképtelenségi képviselője
  együttműködik és kommunikál bármely olyan bírósággal, amelynél kérelmezték másodlagos eljárás megindítását, vagy amely megindított ilyen eljárást. |
| --- | --- |

b)

a másodlagos és harmadlagos eljárás
  fizetésképtelenségi képviselője
  együttműködik és kommunikál bármely olyan bírósággal, amelynél kérelmezték másodlagos eljárás megindítását, vagy amely megindított ilyen eljárást.

amennyiben az ilyen együttműködés és kommunikáció alkalmas az eljárásokban való együttműködés megkönnyítésére, és összhangban van az egyes eljárásokra vonatkozó szabályokkal, továbbá nélkülözi az összeférhetetlenséget. [Mód. 51]

(2)   Az (1) bekezdés szerinti együttműködés bármely megfelelő módon történhet, ideértve a 31a. cikk (3) bekezdése szerinti módszereket, amennyiben ezek nem összeférhetetlenek az egyes eljárásokra alkalmazandó szabályokkal.”

| (37) | A 33. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A cím helyébe a következő szöveg lép:
  „Az eljárás felfüggesztése” |
| --- | --- | --- |

(37)

A 33. cikk a következőképpen módosul:

a)

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„Az eljárás felfüggesztése”

| b) | Az (1) és a (2) bekezdésben az „értékesítés” szó és ragozott alakja helyébe az „eljárás” szó és ragozott alakja lép.” |
| --- | --- |

b)

Az (1) és a (2) bekezdésben az „értékesítés” szó és ragozott alakja helyébe az „eljárás” szó és ragozott alakja lép.”

| (38) | A 34. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „34. cikk
  A fő- és a másodlagos fizetésképtelenségi eljárások befejezése
  (1)   A főeljárás befejezése nem akadályozza meg a már megindított másodlagos eljárások folytatását.
  (2)   Amennyiben jogi szermélyt érintő másodlagos eljárások indultak a jogi személy székhelye szerinti tagállamban, és ezen eljárások befejezése a jogi személy feloszlatását vonja maga után, a feloszlatás nem akadályozza meg a más tagállamban megindított főeljárás folytatását.

  az érintett jogi személyt
  a
  főeljárás lezárásáig nem törlik a cégjegyzékből
  .”[Mód. 52] |
| --- | --- |

(38)

A 34. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„34. cikk

A fő- és a másodlagos fizetésképtelenségi eljárások befejezése

(1)   A főeljárás befejezése nem akadályozza meg a már megindított másodlagos eljárások folytatását.

(2)   Amennyiben jogi szermélyt érintő másodlagos eljárások indultak a jogi személy székhelye szerinti tagállamban, és ezen eljárások befejezése a jogi személy feloszlatását vonja maga után, a feloszlatás nem akadályozza meg a más tagállamban megindított főeljárás folytatását.

  az érintett jogi személyt
  a
  főeljárás lezárásáig nem törlik a cégjegyzékből
  .”[Mód. 52]

| (39) | Ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti. |
| --- | --- |

(39)

Ez a rendelkezés a magyar nyelvi változatot nem érinti.

| (40) | A 37. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „37. cikk
  Korábbi eljárások átalakítása
  A főeljárás
  fizetésképtelenségi képviselője
  kérheti azon tagállam bíróságát, amelyikben a másodlagos eljárást megindították, hogy rendelje el a másodlagos eljárás átalakítását az érintett tagállam nemzeti joga szerinti másik fizetésképtelenségi eljárássá.” |
| --- | --- |

(40)

A 37. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„37. cikk

Korábbi eljárások átalakítása

A főeljárás
  fizetésképtelenségi képviselője
  kérheti azon tagállam bíróságát, amelyikben a másodlagos eljárást megindították, hogy rendelje el a másodlagos eljárás átalakítását az érintett tagállam nemzeti joga szerinti másik fizetésképtelenségi eljárássá.”

| (41) | A 39. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „39. cikk
  Az igények bejelentésének joga
  Bármely hitelezőnek – beleértve a tagállamok adóhatóságait és társadalombiztosítási hatóságait –, akinek szokásos tartózkodási helye, állandó lakóhelye vagy székhelye más tagállamban van, mint az eljárást megindító állam (»külföldi hitelező«), jogában áll bármilyen, a megindítás helye szerinti tagállam jogában elfogadott módon bejelenteni igényeit a fizetésképtelenségi eljárás során, ideértve az elektronikus bejelentést is. Az igények benyújtásakor nem kötelező az ügyvédi vagy egyéb jogi képviselet.” |
| --- | --- |

(41)

A 39. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„39. cikk

Az igények bejelentésének joga

Bármely hitelezőnek – beleértve a tagállamok adóhatóságait és társadalombiztosítási hatóságait –, akinek szokásos tartózkodási helye, állandó lakóhelye vagy székhelye más tagállamban van, mint az eljárást megindító állam (»külföldi hitelező«), jogában áll bármilyen, a megindítás helye szerinti tagállam jogában elfogadott módon bejelenteni igényeit a fizetésképtelenségi eljárás során, ideértve az elektronikus bejelentést is. Az igények benyújtásakor nem kötelező az ügyvédi vagy egyéb jogi képviselet.”

| (42) | A 40. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés a következő mondattal egészül ki:
  „Az értesítéshez mellékelni kell a 41. cikk szerinti igénybejelentő űrlap egy példányát, vagy az űrlap interneten történt közzétételére mutató hivatkozást.” |
| --- | --- | --- |

(42)

A 40. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés a következő mondattal egészül ki:

„Az értesítéshez mellékelni kell a 41. cikk szerinti igénybejelentő űrlap egy példányát, vagy az űrlap interneten történt közzétételére mutató hivatkozást.”

| b) | A rendelet a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   Az e cikk szerinti tájékoztatás benyújtása a 45b. cikk (4) bekezdése szerinti tanácsadási eljárással összhangban létrehozott értesítési formanyomtatvány útján történik, melyet ...- (*12) ig közzé kell tenni az európai igazságügyi portálon. A formanyomtatvány fejlécében fel kell tüntetni az „Értesítés fizetésképtelenségi eljárásról” feliratot az Unió valamennyi hivatalos nyelvén. A feliratot át kell ültetni az eljárás megindításának helye szerinti tagállam hivatalos nyelvére vagy nyelveire, vagy más olyan nyelvre, amellyel kapcsolatban az érintett állam jelezte, hogy azt a 41. cikk (3) bekezdésével összhangban elfogadhatónak tartja, amennyiben feltételezhető, hogy ez a nyelv könnyebben érthető a külföldi hitelezők számára.

  (*12)  HL: Kérném beilleszteni a dátumot: 24 hónappal e rendelet hatálybalépését követően.”" |
| --- | --- |

b)

A rendelet a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Az e cikk szerinti tájékoztatás benyújtása a 45b. cikk (4) bekezdése szerinti tanácsadási eljárással összhangban létrehozott értesítési formanyomtatvány útján történik, melyet ...- (*12) ig közzé kell tenni az európai igazságügyi portálon. A formanyomtatvány fejlécében fel kell tüntetni az „Értesítés fizetésképtelenségi eljárásról” feliratot az Unió valamennyi hivatalos nyelvén. A feliratot át kell ültetni az eljárás megindításának helye szerinti tagállam hivatalos nyelvére vagy nyelveire, vagy más olyan nyelvre, amellyel kapcsolatban az érintett állam jelezte, hogy azt a 41. cikk (3) bekezdésével összhangban elfogadhatónak tartja, amennyiben feltételezhető, hogy ez a nyelv könnyebben érthető a külföldi hitelezők számára.

(*12)  HL: Kérném beilleszteni a dátumot: 24 hónappal e rendelet hatálybalépését követően.”"

| (43) | A 41. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „41. cikk
  Az igények benyújtása
  (1)   Az ismert külföldi hitelezők a 45b. cikk (4) bekezdése szerinti tanácsadási eljárással összhangban létrehozott egységes formanyomtatványon, melyet ... (*13)-ig közzé kell tenni az európai igazságügyi portálon, nyújtják be igényeiket. A formanyomtatvány fejlécében fel kell tüntetni az »Igények benyújtása« feliratot az Unió valamennyi hivatalos nyelvén.
  (2)   Az (1) bekezdés szerinti igények benyújtására szolgáló formanyomtatványon a hitelező feltünteti az alábbiakat






  a) | a saját neve és címe, |
| --- | --- | --- |

(43)

A 41. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„41. cikk

Az igények benyújtása

(1)   Az ismert külföldi hitelezők a 45b. cikk (4) bekezdése szerinti tanácsadási eljárással összhangban létrehozott egységes formanyomtatványon, melyet ... (*13)-ig közzé kell tenni az európai igazságügyi portálon, nyújtják be igényeiket. A formanyomtatvány fejlécében fel kell tüntetni az »Igények benyújtása« feliratot az Unió valamennyi hivatalos nyelvén.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti igények benyújtására szolgáló formanyomtatványon a hitelező feltünteti az alábbiakat

a)

a saját neve és címe,

| b) | az igény jellege, |
| --- | --- |

b)

az igény jellege,

| c) | az igény összege és az esedékessé válás napja, |
| --- | --- |

c)

az igény összege és az esedékessé válás napja,

| d) | azt, hogy igényel-e elsőbbségi hitelezői státuszt, |
| --- | --- |

d)

azt, hogy igényel-e elsőbbségi hitelezői státuszt,

| e) | azt, hogy az igénnyel kapcsolatban van-e dologi biztosíték vagy tulajdonjog fenntartás, és amennyiben igen, milyen vagyontárgyakra vonatkozó biztosítékokra hivatkozik, továbbá |
| --- | --- |

e)

azt, hogy az igénnyel kapcsolatban van-e dologi biztosíték vagy tulajdonjog fenntartás, és amennyiben igen, milyen vagyontárgyakra vonatkozó biztosítékokra hivatkozik, továbbá

| f) | hogy igényel-e beszámítást, illetve, hogy az igényelt összeg a beszámításon felül van-e. |
| --- | --- |

f)

hogy igényel-e beszámítást, illetve, hogy az igényelt összeg a beszámításon felül van-e.

Az igények benyújtására szolgáló formanyomtatványhoz, amennyiben léteznek mellékelni kell a szükséges igazoló dokumentumokat.

(3)   Az igényeket az Unió bármelyik hivatalos nyelvén be lehet nyújtani. Elő lehet írni a hitelező számára, hogy az eljárást megindító állam hivatalos nyelvére, egyik hivatalos nyelvére, vagy az állam által elfogadott más nyelvre történő fordítást bocsásson rendelkezésre. Minden tagállam feltünteti az Unió legalább egy olyan hivatalos nyelvét a sajátján kívül, amelyen elfogadja az igények benyújtását.

(4)   Az igényeket a fizetésképtelenségi eljárás megindításának helye szerinti tagállam jogában előírt határidőn belül kell benyújtani. Külföldi hitelező esetében a határidő nem lehet rövidebb az eljárás megindításának a megindítás helye szerinti állam fizetésképtelenségi nyilvántartásában való közzétételtől számított 45. napnál.

(5)   Amennyiben a
  fizetésképtelenségi képviselő
  kétségbe vonja az e cikkel összhangban benyújtott igényt, lehetőséget biztosít a hitelezőnek arra, hogy további bizonyítékokat szolgáltasson az igény fennállásával és összegével kapcsolatban.”

| (44) | A 42. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

(44)

A 42. cikket el kell hagyni.

| (45) | A rendelet a következő IV. fejezettel egészül ki:
  „IVa. FEJEZET
  GAZDÁLKODÓ SZERVEZETEK CSOPORTJA TAGJAINAK FIZETÉSKÉPTELENSÉGE
  42a. cikk
  A
  fizetésképtelenségi képviselők
  között együttműködési és tájékoztatási kötelezettség
  (1)   Amennyiben a fizetésképtelenségi eljárás gazdálkodó szervezetek csoportjának egy vagy több tagját érinti, a csoport valamely tagát érintő eljárásban kinevezett
  fizetésképtelenségi képviselő
  együttműködik az ugyanazon csoport más tagját érintő eljárásban kinevezett
  fizetésképtelenségi képviselő
  , amennyiben ez alkalmas az eljárásokban az ügyintézés hatékonyságának növelésére, összhangban van az ilyen eljárásokra vonatkozó szabályokkal és nem eredményez összeférhetetlenséget. Az együttműködésről jegyzőkönyvet lehet aláírni.
  (2)   Az (1) bekezdés szerinti együttműködés során a
  fizetésképtelenségi képviselők








  a) | azonnal tájékoztatják egymást az olyan információkról, melyek jelentőséggel bírhatnak a másik eljárás szempontjából, feltéve, hogy megfelelő intézkedések történtek a bizalmas információk védelme érdekében; |
| --- | --- | --- |

(45)

A rendelet a következő IV. fejezettel egészül ki:

„IVa. FEJEZET

GAZDÁLKODÓ SZERVEZETEK CSOPORTJA TAGJAINAK FIZETÉSKÉPTELENSÉGE

42a. cikk

A
  fizetésképtelenségi képviselők
  között együttműködési és tájékoztatási kötelezettség

(1)   Amennyiben a fizetésképtelenségi eljárás gazdálkodó szervezetek csoportjának egy vagy több tagját érinti, a csoport valamely tagát érintő eljárásban kinevezett
  fizetésképtelenségi képviselő
  együttműködik az ugyanazon csoport más tagját érintő eljárásban kinevezett
  fizetésképtelenségi képviselő
  , amennyiben ez alkalmas az eljárásokban az ügyintézés hatékonyságának növelésére, összhangban van az ilyen eljárásokra vonatkozó szabályokkal és nem eredményez összeférhetetlenséget. Az együttműködésről jegyzőkönyvet lehet aláírni.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti együttműködés során a
  fizetésképtelenségi képviselők

a)

azonnal tájékoztatják egymást az olyan információkról, melyek jelentőséggel bírhatnak a másik eljárás szempontjából, feltéve, hogy megfelelő intézkedések történtek a bizalmas információk védelme érdekében;

| b) | megvizsgálják a csoport átalakításának

  fizetésképtelenségi eljárás alá vont tagjai átrendezésének
  lehetőségeit, és amennyiben erre lehetőség van, egyeztetnek a javaslatról és egyeztetett átalakítási terv tárgyalásáról; [Mód. 53] |
| --- | --- |

b)

megvizsgálják a csoport átalakításának

  fizetésképtelenségi eljárás alá vont tagjai átrendezésének
  lehetőségeit, és amennyiben erre lehetőség van, egyeztetnek a javaslatról és egyeztetett átalakítási terv tárgyalásáról; [Mód. 53]

| c) | egyeztetnek a fizetésképtelenségi eljárással érintett csoporttagok ügyeinek intézéséről és felügyeletéről; |
| --- | --- |

c)

egyeztetnek a fizetésképtelenségi eljárással érintett csoporttagok ügyeinek intézéséről és felügyeletéről;

A
  fizetésképtelenségi képviselők
  megállapodhatnak arról, hogy az egyik eljárásban kinevezett
  fizetésképtelenségi képviselő
  további hatáskörökkel rendelkezik, amennyiben ilyen megállapodásra az egyes eljárásokra irányadó jogszabályok szerint lehetőség van.

42b. cikk

A bíróságok közötti kommunikáció és együttműködés

(1)   Amennyiben gazdálkodó szervezetek csoportjának két vagy több tagját érinti fizetésképtelenségi eljárás, az a bíróság, amelyhez a csoport valamely tagját érintő eljárás megindítása iránti kérelmet benyújtották, vagy amelyik megindította az eljárást, együttműködik bármely más olyan bírósággal, amelyhez a csoport másik tagját érintő eljárás megindítása iránti kérelmet benyújtották, vagy amelyik megindított ilyen eljárást, amennyiben az ilyen együttműködés alkalmas az eljárásokban az ügyintézés hatékonyságának növelésére, és összhangban van az ilyen eljárásokra vonatkozó szabályokkal. E célból a bíróságok megfelelő esetben kinevezhetnek egy utasításaik alapján eljáró személyt vagy testületet
  , hogy az utasításaik alapján eljárjon, amennyiben ez összhangban van az eljárásra vonatkozó szabályokkal
  . [Mód. 54]

(2)   Az (1) bekezdés szerinti bíróságok közvetlenül kommunikálhatnak egymással, illetve közvetlenül kérhetnek egymástól tájékoztatást vagy segítséget.

(3)   Az együttműködés bármely megfelelő módon történhet, ideértve az alábbiakat

| a) | információk közvetlen közlése bármely módon, amelyet a bíróság megfelelőnek tekint, feltéve, hogy az ilyen kommunikáció díjmentes, és az eljárásban részes felek eljárási jogainak, és az információk bizalmas jellegének tiszteletben tartásával történik; |
| --- | --- |

a)

információk közvetlen közlése bármely módon, amelyet a bíróság megfelelőnek tekint, feltéve, hogy az ilyen kommunikáció díjmentes, és az eljárásban részes felek eljárási jogainak, és az információk bizalmas jellegének tiszteletben tartásával történik;

| b) | a csoporttagok vagyona és ügymenete feletti igazgatás és felügyelet összehangolása összehangolása; |
| --- | --- |

b)

a csoporttagok vagyona és ügymenete feletti igazgatás és felügyelet összehangolása összehangolása;

| c) | a meghallgatások lebonyolításának összehangolása; |
| --- | --- |

c)

a meghallgatások lebonyolításának összehangolása;

| d) | a jegyzőkönyvek jóváhagyásának összehangolása. |
| --- | --- |

d)

a jegyzőkönyvek jóváhagyásának összehangolása.

42c. cikk

A
  fizetésképtelenségi képviselők
  és a bíróságok közötti együttműködés és kommunikáció

A gazdálkodó szervezetek csoportjának valamely tagját érintő fizetésképtelenségi eljárásban kinevezett felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  együttműködik és kommunikál bármely olyan bírósággal, amelyhez a csoport másik tagját érintő eljárás megindítása iránti kérelmet nyújtottak be, vagy amelyik megindított ilyen eljárást, amennyiben az ilyen együttműködés alkalmas az eljárásokban való együttműködés megkönnyítésére, és összhangban van az ilyen eljárásokra vonatkozó szabályokkal
  , továbbá nélkülözi az összeférhetetlenséget
  . A felszámoló

  fizetésképtelenségi képviselő
  különösen tájékoztatást kérhet a bíróságtól a csoport másik tagját érintő eljárásról, vagy a bíróság közreműködését kérheti abban az eljárásban, amelyikben kinevezték. [Mód. 55]

42d. cikk

A
  fizetésképtelenségi képviselő
  hatáskörei és az eljárás felfüggesztése

(1)   A gazdálkodó szervezetek csoportja tagjára tekintettel megindított fizetésképtelenségi eljárásban kinevezett
  fizetésképtelenségi képviselő
  jogosult

| a) | az ugyanazon csoport bármely más tagjára tekintettel megindított eljárásban felszólalni és részt venni, különösen a hitelezők ülésein; és |
| --- | --- |

a)

az ugyanazon csoport bármely más tagjára tekintettel megindított eljárásban felszólalni és részt venni, különösen a hitelezők ülésein; és

| b) | az ugyanezen csoport bármely más tagjára tekintettel megindított eljárás
  legfeljebb két hónapra történő
  felfüggesztését kérni; [Mód. 56] |
| --- | --- |

b)

az ugyanezen csoport bármely más tagjára tekintettel megindított eljárás
  legfeljebb két hónapra történő
  felfüggesztését kérni; [Mód. 56]

| c) | a fizetésképesség helyreállítására irányuló tervet, egyezséget vagy hasonló intézkedést javasolnia a csoport valamennyi vagy azon tagja számára, akikre tekintettel a fizetésképtelenségi eljárást megindították, és azt az ugyanezen csoport más tagjára tekintettel megindított eljárásban előterjeszteni az ilyen eljárásokra alkalmazandó eljárásokra összhangban; továbbá
  [Mód. 57] |
| --- | --- |

c)

a fizetésképesség helyreállítására irányuló tervet, egyezséget vagy hasonló intézkedést javasolnia a csoport valamennyi vagy azon tagja számára, akikre tekintettel a fizetésképtelenségi eljárást megindították, és azt az ugyanezen csoport más tagjára tekintettel megindított eljárásban előterjeszteni az ilyen eljárásokra alkalmazandó eljárásokra összhangban; továbbá
  [Mód. 57]

| d) | a c) pont szerinti joggal összhangban bármely más, a fizetőképesség helyreállításának előmozdításához szükséges eljárási jogi intézkedést kérni, ideértve a másik eljárásra való áttérést.
  [Mód. 58] |
| --- | --- |

d)

a c) pont szerinti joggal összhangban bármely más, a fizetőképesség helyreállításának előmozdításához szükséges eljárási jogi intézkedést kérni, ideértve a másik eljárásra való áttérést.
  [Mód. 58]

(2)   Az (1) bekezdés b) pontja szerinti, az eljárást megindító bíróság teljesen vagy részben felfüggeszti az eljárást, amennyiben bebizonyosodik

  a fizetésképtelenségi képviselő megfelelően bizonyítja
  , hogy a felfüggesztés előnyös az eljárásban részes hitelezők számára. Az eljárást három

  két
  hónapra lehet felfüggeszteni. és a felfüggesztés ugyanennyi időre folytatható vagy megújítható. A felfüggesztést elrendelő bíróság kötelezheti a felszámolót

  fizetésképtelenségi képviselőt
  az eljárásban résztevő hitelezők érdekeinek garantálásához szükséges bármely megfelelő intézkedés megtételére.” [Mód. 59]

42 da. cikk

A csoportos koordinációs eljárás megindítása

1.
     
  A felszámoló bármely, a csoport egy tagjának fizetésképtelenségi eljárásával kapcsolatban joghatósággal rendelkező bíróságon kezdeményezhet csoportos koordinációs eljárást, feltéve, hogy:

| a) | a csoport egy ilyen tagja tekintetében fizetésképtelenségi eljárás van folyamatban; továbbá |
| --- | --- |

a)

a csoport egy ilyen tagja tekintetében fizetésképtelenségi eljárás van folyamatban; továbbá

| b) | a csoport azon tagjai, akik érdekeltségeinek fő központja a csoportos koordinációs eljárást megindító bíróság szerinti tagállamban van, a csoporton belül lényeges feladatokat látnak el. |
| --- | --- |

b)

a csoport azon tagjai, akik érdekeltségeinek fő központja a csoportos koordinációs eljárást megindító bíróság szerinti tagállamban van, a csoporton belül lényeges feladatokat látnak el.

2.
     
  Ha egynél több bíróság indítja meg a csoportos koordinációs eljárást, a csoportos koordinációs eljárást abban a tagállamban kell megindítani, amelyben a csoporton belüli leglényegesebb feladatokat ellátják. Ennek során az eljáró bíróságok a 42b. cikk szerint kommunikálnak és együttműködnek egymással. Ha a lényeges feladatokat nem lehet meghatározni, az eljárni jogosult első bíróság megindíthatja a csoportos koordinációs eljárást, feltéve, hogy az eljárás megnyitásának a feltételei teljesülnek.

3.
     
  Ha megnyitották a csoportos koordinációs eljárást, a koordinátor jóváhagyásától függ a fizetésképtelenségi képviselők arra irányuló joga, hogy a 42d. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint az eljárás felfüggesztését kérjék. A meglévő felfüggesztések teljes mértékben érvényesek maradnak, és függnek a koordinátor arra irányuló jogától, hogy bármely ilyen felfüggesztés megszüntetését kérje.

  [Mód. 60]

42 db. cikk

A koordinátor feladatai és jogai

1.
     
  A csoportos koordinációs eljárást megindító bíróság kijelöl egy koordinátort. A koordinátor független a csoport tagjaitól és azok hitelezőitől és feladata:

| a) | a fizetésképtelenségi eljárás összehangolt lefolytatására irányuló eljárásjogi és érdemi javaslatok azonosítása és körvonalazása; |
| --- | --- |

a)

a fizetésképtelenségi eljárás összehangolt lefolytatására irányuló eljárásjogi és érdemi javaslatok azonosítása és körvonalazása;

| b) | a csoport tagjainak két vagy több felszámolója között felmerülő vitákban való közvetítés; továbbá |
| --- | --- |

b)

a csoport tagjainak két vagy több felszámolója között felmerülő vitákban való közvetítés; továbbá

| c) | olyan csoportos koordinációs terv ismertetése, amely a csoporttagok fizetésképtelenségének megoldását összehangoltan megközelítő átfogó intézkedéseket ír le és javasol. v különösen a következőkre irányuló ajánlásokat tartalmazhat:










  i. | a csoport vagy annak bármely része gazdasági teljesítményének és pénzügyi stabilitásának helyreállítása érdekében hozandó intézkedések; |
| --- | --- | --- |

c)

olyan csoportos koordinációs terv ismertetése, amely a csoporttagok fizetésképtelenségének megoldását összehangoltan megközelítő átfogó intézkedéseket ír le és javasol. v különösen a következőkre irányuló ajánlásokat tartalmazhat:

i.

a csoport vagy annak bármely része gazdasági teljesítményének és pénzügyi stabilitásának helyreállítása érdekében hozandó intézkedések;

| ii. | a csoporton belüli – különösen a csoporton belüli ügyleteket és megtámadási kereseteket érintő – viták rendezése; |
| --- | --- |

ii.

a csoporton belüli – különösen a csoporton belüli ügyleteket és megtámadási kereseteket érintő – viták rendezése;

| iii. | a fizetésképtelen csoporttagok fizetésképtelenségi képviselői közötti megállapodások. |
| --- | --- |

iii.

a fizetésképtelen csoporttagok fizetésképtelenségi képviselői közötti megállapodások.

(2)
     
  A koordinátornak jogában áll:

| a) | különösen a csoport bármely tagjára tekintettel megindított eljárásban felszólalni és részt venni, különösen a hitelezők ülésein; |
| --- | --- |

a)

különösen a csoport bármely tagjára tekintettel megindított eljárásban felszólalni és részt venni, különösen a hitelezők ülésein;

| b) | a 42dc. cikk (3) bekezdésével összhangban jóváhagyott csoportos koordinációs tervet ismertetni és elmagyarázni; |
| --- | --- |

b)

a 42dc. cikk (3) bekezdésével összhangban jóváhagyott csoportos koordinációs tervet ismertetni és elmagyarázni;

| c) | bármely fizetésképtelenségi képviselőtől olyan információkat kérni, amelyek hasznosak vagy hasznosak lehetnek az eljárás koordinálására irányuló stratégiák és intézkedések azonosítása és körvonalazása céljából; továbbá |
| --- | --- |

c)

bármely fizetésképtelenségi képviselőtől olyan információkat kérni, amelyek hasznosak vagy hasznosak lehetnek az eljárás koordinálására irányuló stratégiák és intézkedések azonosítása és körvonalazása céljából; továbbá

| d) | a csoport bármely tagjára tekintettel megindított eljárás legfeljebb három hónapra történő felfüggesztését, illetve e felfüggesztés megszüntetését kérni.

  [Mód. 61] |
| --- | --- |

d)

a csoport bármely tagjára tekintettel megindított eljárás legfeljebb három hónapra történő felfüggesztését, illetve e felfüggesztés megszüntetését kérni.

  [Mód. 61]

42 c. cikk

A csoportos koordinációs terv bírósági jóváhagyása

(1)
     
  Az olyan fizetésképtelenségi eljárásban kijelölt felszámolók, amelyet érintene a csoportos koordinációs terv végrehajtása, a koordinátor által meghatározott és a projekt bemutatásától számított határidőn – legfeljebb egy hónapon – belül megjegyzést fűzhetnek a csoportos koordinációs terv tervezetéhez.

(2)
     
  A terv bírósági jóváhagyásra benyújtott tervezetéhez az alábbiakat csatolják:

| a) | a koordinátor beszámolója arról, hogy miként teljesítették az (1) bekezdés rendelkezéseit; |
| --- | --- |

a)

a koordinátor beszámolója arról, hogy miként teljesítették az (1) bekezdés rendelkezéseit;

| b) | a fizetésképtelenségi képviselőktől a terv tervezetének benyújtásáig beérkező megjegyzések; továbbá |
| --- | --- |

b)

a fizetésképtelenségi képviselőktől a terv tervezetének benyújtásáig beérkező megjegyzések; továbbá

| c) | a koordinátor indokolással ellátott nyilatkozata arról, hogy a terv tervezete tükrözi-e a megjegyzéseket. |
| --- | --- |

c)

a koordinátor indokolással ellátott nyilatkozata arról, hogy a terv tervezete tükrözi-e a megjegyzéseket.

(3)
     
  A bíróság jóváhagyja a tervet, ha meggyőződött arról, hogy a koordinátor megfelelt a 42db. cikk (2) bekezdése és (1) bekezdése c) pontja alaki követelményeinek.

  [Mód. 62]

42 dd. cikk

A csoportos koordinációs eljárás és a fizetésképtelenségi eljárás közötti kapcsolat

(1)
     
  A fizetésképtelenségi eljárás lefolytatása során a fizetésképtelenségi képviselők kötelessége, hogy figyelembe vegyék a koordinátor és a csoportos koordinációs terv ajánlásait. Ha a fizetésképtelenségi képviselő el kíván térni a csoportos koordinációs tervben javasolt intézkedésektől és fellépésektől, az eltérést indokolnia kell a hitelezők ülésén vagy bármely egyéb olyan szervnek, amely felé az érintett tagállam jogszabályai alapján felelősséggel tartozik.

(2)
     
  Az (1) bekezdés be nem tartását a fizetésképtelenségi képviselőnek az illetékes tagállam jogszabályaiban meghatározott kötelezettségei megsértéseként kell kezelni.

  [Mód. 63]

42 de. cikk

A koordinátor felelőssége

A koordinátor kellő gondossággal látja el a feladatát. A koordinátor felelős a csoportos koordinációs eljárásban folytatott fizetésképtelenségi eljárás által érintett vagyonban okozott olyan kárért, amely ésszerűen e feladatok nem megfelelő ellátásának tulajdonítható. A koordinátor felelősségét a koordinációs eljárás megindítása szerinti tagállam jogszabályaival összhangban határozzák meg. [Mód. 64]

42 df. cikk

Költségek

1.
     
  A tagállami jogszabályoknak rendelkezniük kell a bírósági költségekről és a koordinátor javadalmazásáról.

2.
     
  A csoportos koordinációs eljárás költségeit arányosan viselik a csoport azon tagjai, akikkel szemben a koordinációs eljárás megindításakor fizetésképtelenségi eljárást indítottak. A csoport egyes tagjai által viselt arányos részt az alapján számítják ki, hogy a csoport tagja vagyontárgyának értéke mekkora részt képvisel a csoport valamennyi tagjának fizetésképtelenségi eljárás alá vont összevont vagyontárgyaiban.”

  [Mód. 65]

| (46) | A rendelet az alábbi új. cikkel egészül ki:
  „44a. cikk
  Tájékoztatás a nemzeti fizetésképtelenségi jogról
  (1)   A tagállamok a közvélemény tájékoztatása céljából a 2001/470/EK (*14) tanácsi határozat által polgári és kereskedelmi ügyekben létrehozott Európai Igazságügyi Hálózat keretein belül rendelkezésre bocsátják nemzeti fizetésképtelenségre vonatkozó jogszabályaik és eljárásaik leírását, különösen a 4. cikk (2) bekezdésében felsorolt kérdésekkel kapcsolatban.
  (2)   A tagállamok gondoskodnak a tájékoztatás rendszeres frissítéséről.

  (*14)  A Tanács 2001/470/EK határozata (2001. május 28.) az Európai Igazságügyi Hálózat létrehozásáról polgári és kereskedelmi ügyekben (HL L 174., 2001.6.27., 25.o.)”" |
| --- | --- |

(46)

A rendelet az alábbi új. cikkel egészül ki:

„44a. cikk

Tájékoztatás a nemzeti fizetésképtelenségi jogról

(1)   A tagállamok a közvélemény tájékoztatása céljából a 2001/470/EK (*14) tanácsi határozat által polgári és kereskedelmi ügyekben létrehozott Európai Igazságügyi Hálózat keretein belül rendelkezésre bocsátják nemzeti fizetésképtelenségre vonatkozó jogszabályaik és eljárásaik leírását, különösen a 4. cikk (2) bekezdésében felsorolt kérdésekkel kapcsolatban.

(2)   A tagállamok gondoskodnak a tájékoztatás rendszeres frissítéséről.

(*14)  A Tanács 2001/470/EK határozata (2001. május 28.) az Európai Igazságügyi Hálózat létrehozásáról polgári és kereskedelmi ügyekben (HL L 174., 2001.6.27., 25.o.)”"

| (47) | A 45. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „45. cikk
  A mellékletek módosítása
  (1)   A Bizottság az e cikkben és a 45a. cikkben lefektetett eljárás szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el az A. és C. mellékletek módosítására.
  (2)   Az A. melléklet módosításának kezdeményezése érdekében A tagállamok értesítik a Bizottságot a fizetésképtelenségi eljárásra vonatkozó
  , az 1. cikkben meghatározott feltételeknek megfelelő
  azon nemzeti szabályaikról, melyeket fel kívánnak tüntetni az A. mellékletben, és mellékelnek egy rövid leírást. A Bizottság megvizsgálja, hogy az értesítésben szereplő szabályok megfelelnek-e az 1. cikk szerinti feltételeknek, és amennyiben igen, felhatalmazáson alapuló jogi aktussal módosítja az A. mellékletet.” [Mód. 66]



  (2a)
     
  A tagállamok értesítik a Bizottságot a fizetésképtelenségi eljárásra vonatkozó nemzeti szabályaikat érintő bármely jelentős változásról. A Bizottság megvizsgálja, hogy a módosított szabályok megfelelnek-e az 1. cikk szerinti feltételeknek, és amennyiben megfelelnek, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosítja az A. mellékletet.” [Mód. 67] |
| --- | --- |

(47)

A 45. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„45. cikk

A mellékletek módosítása

(1)   A Bizottság az e cikkben és a 45a. cikkben lefektetett eljárás szerint felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el az A. és C. mellékletek módosítására.

(2)   Az A. melléklet módosításának kezdeményezése érdekében A tagállamok értesítik a Bizottságot a fizetésképtelenségi eljárásra vonatkozó
  , az 1. cikkben meghatározott feltételeknek megfelelő
  azon nemzeti szabályaikról, melyeket fel kívánnak tüntetni az A. mellékletben, és mellékelnek egy rövid leírást. A Bizottság megvizsgálja, hogy az értesítésben szereplő szabályok megfelelnek-e az 1. cikk szerinti feltételeknek, és amennyiben igen, felhatalmazáson alapuló jogi aktussal módosítja az A. mellékletet.” [Mód. 66]

(2a)
     
  A tagállamok értesítik a Bizottságot a fizetésképtelenségi eljárásra vonatkozó nemzeti szabályaikat érintő bármely jelentős változásról. A Bizottság megvizsgálja, hogy a módosított szabályok megfelelnek-e az 1. cikk szerinti feltételeknek, és amennyiben megfelelnek, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosítja az A. mellékletet.” [Mód. 67]

| (48) | A rendelet a következő cikkekkell egészül ki:
  „45a. cikk
  A felhatalmazás gyakorlása
  (1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
  (2)   A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap a 45. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására..
  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 45. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
  (4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  (5)   A 45. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam két hónappal meghosszabbodik.
  45b. cikk
  Hatáskör végrehajtási aktus elfogadására
  (1)   A Bizottság felhatalmazást kap végrehajtási aktusok elfogadására az alábbi célok érdekében:






  a) | a 20b. cikk szerint a fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolásának biztosítása; továbbá |
| --- | --- | --- |

(48)

A rendelet a következő cikkekkell egészül ki:

„45a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.

(2)   A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap a 45. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására..

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 45. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 45. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam két hónappal meghosszabbodik.

45b. cikk

Hatáskör végrehajtási aktus elfogadására

(1)   A Bizottság felhatalmazást kap végrehajtási aktusok elfogadására az alábbi célok érdekében:

a)

a 20b. cikk szerint a fizetésképtelenségi nyilvántartások összekapcsolásának biztosítása; továbbá

| b) | a 40. és a 41. cikk szerinti formanyomtatványok kidolgozása és későbbi módosítása. |
| --- | --- |

b)

a 40. és a 41. cikk szerinti formanyomtatványok kidolgozása és későbbi módosítása.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti végrehajtási aktusok elfogadása vagy módosítása során a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság segíti a Bizottságot.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

(4)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.”

| (49) | A 46. cikkben a „2012. június 1.-ig” dátum helyébe a „...-ig [az alkalmazás kezdetét követő 10 év eltelte]” dátum lép.” |
| --- | --- |

(49)

A 46. cikkben a „2012. június 1.-ig” dátum helyébe a „...-ig [az alkalmazás kezdetét követő 10 év eltelte]” dátum lép.”

| (50) | A rendelet a következő 46a. cikkel egészül ki:
  „46a. cikk
  Adatvédelem
  (1)   A tagállamok a személyes adatok e rendelet értelmében történő tagállami feldolgozása során a 95/46/EK irányelvet alkalmazzákirányelvet
  átültető nemzeti szabályok alkalmazandók, feltéve, hogy nem érintik a 95/46/EK irányelv 3
  .
  cikkének (2) bekezdésében említett feldolgozási műveleteket. [Mód. 68]

  (2)   A személyes adatoknak a Bizottság által e rendelet értelmében történő feldolgozására a 45/2001/EK rendelet alkalmazandó.” |
| --- | --- |

(50)

A rendelet a következő 46a. cikkel egészül ki:

„46a. cikk

Adatvédelem

(1)   A tagállamok a személyes adatok e rendelet értelmében történő tagállami feldolgozása során a 95/46/EK irányelvet alkalmazzákirányelvet
  átültető nemzeti szabályok alkalmazandók, feltéve, hogy nem érintik a 95/46/EK irányelv 3
  .
  cikkének (2) bekezdésében említett feldolgozási műveleteket. [Mód. 68]

(2)   A személyes adatoknak a Bizottság által e rendelet értelmében történő feldolgozására a 45/2001/EK rendelet alkalmazandó.”

| (51) | A B. mellékletet el kell hagyni. |
| --- | --- |

(51)

A B. mellékletet el kell hagyni.

| (51a) | A C. mellékletben a „DEUTSCHLAND” című helyébe a következő szöveg lép:


  „DEUTSCHLAND






  — | Konkursverwalter |
| --- | --- | --- |

(51a)

A C. mellékletben a „DEUTSCHLAND” című helyébe a következő szöveg lép:

„DEUTSCHLAND

—

Konkursverwalter

| — | Vergleichsverwalter |
| --- | --- |

—

Vergleichsverwalter

| — | Sachwalter (nach der Vergleichsordnung) |
| --- | --- |

—

Sachwalter (nach der Vergleichsordnung)

| — | Verwalter |
| --- | --- |

—

Verwalter

| — | Insolvenzverwalter |
| --- | --- |

—

Insolvenzverwalter

| — | Sachwalter (nach der Insolvenzordnung) |
| --- | --- |

—

Sachwalter (nach der Insolvenzordnung)

| — | Treuhänder |
| --- | --- |

—

Treuhänder

| — | Vorläufiger Insolvenzverwalter |
| --- | --- |

—

Vorläufiger Insolvenzverwalter

| — | Vorläufiger Sachwalter
  ” |
| --- | --- |

—

Vorläufiger Sachwalter
  ”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet ...-tól ..... (*15) kell alkalmazni, a nemzeti fizetésképtelenségi joggal kapcsolatos tájékoztatásra vonatkozó rendelkezés kivételével (44a. cikk), amelyet ...- (*16) tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt .

Az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 271., 2013.9.19., 55. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2014. február 5-i álláspontja.

2

(3)  HL C 358., 2013.12.7., 15.o.

3

(4)  A Tanács 1346/2000/EK rendelete (2000. május 29.) a fizetésképtelenségi eljárásról (HL L 160., 2000.6.30., 1. o.)

4

(5)  HL C ... , , . .o.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

6

(*3)  Az Európai Parlamentés a Tanács 1393/2007/EK rendelete (2007. november 13.) a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről (HL L 324., 2007.12.10., 79.o.)”

*3

(*11)  HL: Kérném beilleszteni a dátumot: 36 hónappal a rendelet hatálybalépését követően.

*11

(*13)  HL: Kérném beilleszteni a dátumot: 24 hónappal e rendelet hatálybalépését követően.”

*13

(*15)  HL: Kérném beilleszteni a dátumot: a rendelet hatálybalépését követő 24 hónap elteltével.

*15

(*16)  HL. Kérném beilleszteni a dátumot: .a hatálybalépést követő 12. hónap elteltével

*16

---

2014. február 6., csütörtök

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/389 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/389

---

P7_TA(2014)0095

A hitelintézetek és egyes befektetési társaságok egységes szanálási mechanizmus és egységes bankszanálási alap keretében történő szanálása ***I

Az Európai Parlament 2014. február 6-án elfogadott módosításai a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az egységes szanálási mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Bankszanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2013)0520 – C7-0223/2013 – 2013/0253(COD))) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 093/62)

Módosítás 1

AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI (*1)

a Bizottság javaslatához

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0478/2013).

(*1)  Módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▌jel mutatja.

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az egységes szanálási mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Bankszanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Az uniós gazdaság fellendülésének elősegítése érdekében elengedhetetlenül fontos a banki szolgáltatások belső piacának fokozott integrációja. A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság azonban rámutatott, hogy a belső piac működése ezen a téren veszélyben van, és egyre növekszik a pénzügyi fragmentáció kockázata. A bankközi piacok kevésbé likvidek, a több országot érintő banki tevékenység pedig háttérbe szorul a fertőzéstől való félelem, valamint a más nemzeti bankrendszerek, illetve a tagállamoknak a bankok támogatására vonatkozó képessége iránti bizalom hiánya miatt.
  Ez komoly aggodalmat okoz a belső piacon, ahol a bankintézetek európai útlevéllel rendelkeznek, így többségük több tagállamban van jelen. |
| --- | --- |

(1)

Az uniós gazdaság fellendülésének elősegítése érdekében elengedhetetlenül fontos a banki szolgáltatások belső piacának fokozott integrációja. A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság azonban rámutatott, hogy a belső piac működése ezen a téren veszélyben van, és egyre növekszik a pénzügyi fragmentáció kockázata. A bankközi piacok kevésbé likvidek, a több országot érintő banki tevékenység pedig háttérbe szorul a fertőzéstől való félelem, valamint a más nemzeti bankrendszerek, illetve a tagállamoknak a bankok támogatására vonatkozó képessége iránti bizalom hiánya miatt.
  Ez komoly aggodalmat okoz a belső piacon, ahol a bankintézetek európai útlevéllel rendelkeznek, így többségük több tagállamban van jelen.

| (2) | A tagállamok nemzeti szanálási szabályai és az ezekhez kapcsolódó adminisztratív gyakorlatok közötti eltérések, valamint a több országban tevékenykedő bankok szanálására vonatkozó uniós szintű, egységes döntéshozatali eljárás hiánya egyaránt táplálja ezt a bizalomhiányt és a piac instabilitását, mivel egy bank fizetésképtelenségének lehetséges következményei tekintetében nem garantálják a biztonságot és a kiszámíthatóságot. A
  csak
  nemzeti
  szinten, harmonizálatlan jogi keretek alapján meghozott
  szanálási határozatok versenytorzulásokhoz vezethetnek, és végső soron alááshatják a belső piacot. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok nemzeti szanálási szabályai és az ezekhez kapcsolódó adminisztratív gyakorlatok közötti eltérések, valamint a több országban tevékenykedő bankok szanálására vonatkozó uniós szintű, egységes döntéshozatali eljárás hiánya egyaránt táplálja ezt a bizalomhiányt és a piac instabilitását, mivel egy bank fizetésképtelenségének lehetséges következményei tekintetében nem garantálják a biztonságot és a kiszámíthatóságot. A
  csak
  nemzeti
  szinten, harmonizálatlan jogi keretek alapján meghozott
  szanálási határozatok versenytorzulásokhoz vezethetnek, és végső soron alááshatják a belső piacot.

| (3) | Konkrétan a szanálás alatt álló bankok hitelezőinek kezelésére és a csődközeli helyzetbe került bankok megmentésére vonatkozó, egymástól különböző tagállami gyakorlatok hatással vannak a bankok vélt hitelkockázatára, pénzügyi stabilitására és fizetőképességére. Ez aláássa a bankszektor iránti közbizalmat, és gátolja a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának gyakorlását a belső piacon, mivel a tagállami gyakorlatok közötti különbségek nélkül alacsonyabbak lennének a finanszírozási költségek. |
| --- | --- |

(3)

Konkrétan a szanálás alatt álló bankok hitelezőinek kezelésére és a csődközeli helyzetbe került bankok megmentésére vonatkozó, egymástól különböző tagállami gyakorlatok hatással vannak a bankok vélt hitelkockázatára, pénzügyi stabilitására és fizetőképességére. Ez aláássa a bankszektor iránti közbizalmat, és gátolja a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának gyakorlását a belső piacon, mivel a tagállami gyakorlatok közötti különbségek nélkül alacsonyabbak lennének a finanszírozási költségek.

| (4) | A tagállamok nemzeti szanálási szabályai és az ezekhez kapcsolódó adminisztratív gyakorlatok közötti eltérések következtében a bankok és az ügyfelek csupán letelepedési helyük miatt is magasabb hitelfelvételi költségeket tapasztalhatnak, függetlenül tényleges hitelképességüktől. Ezenkívül a bankok ügyfelei – saját hitelképességüktől függetlenül – bizonyos tagállamokban a más tagállamokban alkalmazottakhoz képest magasabb hitelfelvételi rátákkal szembesülnek. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok nemzeti szanálási szabályai és az ezekhez kapcsolódó adminisztratív gyakorlatok közötti eltérések következtében a bankok és az ügyfelek csupán letelepedési helyük miatt is magasabb hitelfelvételi költségeket tapasztalhatnak, függetlenül tényleges hitelképességüktől. Ezenkívül a bankok ügyfelei – saját hitelképességüktől függetlenül – bizonyos tagállamokban a más tagállamokban alkalmazottakhoz képest magasabb hitelfelvételi rátákkal szembesülnek.

| (4a) | Egyes tagállamok nem tudtak jól működő intézményeket létrehozni a bankszanálás területén, ami növelte a bankválság által az utóbbi években okozott kárt. |
| --- | --- |

(4a)

Egyes tagállamok nem tudtak jól működő intézményeket létrehozni a bankszanálás területén, ami növelte a bankválság által az utóbbi években okozott kárt.

| (4b) | A nemzeti hatóságok a szanálási folyamat megkezdése előtt ösztönözhetik a bankok állami forrásokkal való kisegítését, így az egységes európai szanálási mechanizmus (egységes szanálási mechanizmus) létrehozása alapvető jelentőségű abban, hogy egyenlő versenyfeltételeket és semlegesebb megközelítést lehessen kialakítani annak eldöntéséhez, hogy egy bank szanálásra szorul-e. |
| --- | --- |

(4b)

A nemzeti hatóságok a szanálási folyamat megkezdése előtt ösztönözhetik a bankok állami forrásokkal való kisegítését, így az egységes európai szanálási mechanizmus (egységes szanálási mechanizmus) létrehozása alapvető jelentőségű abban, hogy egyenlő versenyfeltételeket és semlegesebb megközelítést lehessen kialakítani annak eldöntéséhez, hogy egy bank szanálásra szorul-e.

| (5) | Mindaddig, amíg a szanálási szabályok, gyakorlatok és a tehermegosztásra vonatkozó megközelítések nemzeti szintűek maradnak, valamint a szanálás finanszírozásához szükséges pénzügyi forrásokat nemzeti szinten teremtik elő és használják fel, a belső piac töredezettsége megmarad. Ezen túlmenően a nemzeti felügyeleti szervek erős ösztönzőkkel rendelkeznek, hogy a bankválságok nemzeti gazdaságukra gyakorolt lehetséges hatásait olyan egyoldalú intézkedések megvalósításával minimalizálják, amelyek elhatárolják a banki műveleteket, például a csoportközi átutalások és kölcsönzések korlátozásával, vagy a potenciálisan csődközeli helyzetbe kerülő anyavállalatnak az adott tagállamban működő leányvállalata tekintetében magasabb likviditási és tőkekövetelmények bevezetésével.
  A nemzeti, valamint a székhely szerinti és a fogadó állam közötti vitás kérdések jelentősen csökkentik a határokon átnyúló szanálási folyamatok hatékonyságát.
  Ez korlátozza a bankok több országot érintő tevékenységét, ezáltal pedig akadályozza az alapvető szabadságok gyakorlását, és versenytorzulást okoz a belső piacon. |
| --- | --- |

(5)

Mindaddig, amíg a szanálási szabályok, gyakorlatok és a tehermegosztásra vonatkozó megközelítések nemzeti szintűek maradnak, valamint a szanálás finanszírozásához szükséges pénzügyi forrásokat nemzeti szinten teremtik elő és használják fel, a belső piac töredezettsége megmarad. Ezen túlmenően a nemzeti felügyeleti szervek erős ösztönzőkkel rendelkeznek, hogy a bankválságok nemzeti gazdaságukra gyakorolt lehetséges hatásait olyan egyoldalú intézkedések megvalósításával minimalizálják, amelyek elhatárolják a banki műveleteket, például a csoportközi átutalások és kölcsönzések korlátozásával, vagy a potenciálisan csődközeli helyzetbe kerülő anyavállalatnak az adott tagállamban működő leányvállalata tekintetében magasabb likviditási és tőkekövetelmények bevezetésével.
  A nemzeti, valamint a székhely szerinti és a fogadó állam közötti vitás kérdések jelentősen csökkentik a határokon átnyúló szanálási folyamatok hatékonyságát.
  Ez korlátozza a bankok több országot érintő tevékenységét, ezáltal pedig akadályozza az alapvető szabadságok gyakorlását, és versenytorzulást okoz a belső piacon.

| (6) | A [
  bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló
  ] európai parlamenti és tanácsi irányelv (4)

  döntő lépést jelent a bankszanálás nemzeti szabályainak összehangolása felé
  , és előírta a szanálási hatóságok együttműködését abban az esetben, ha több országban tevékenykedő bank válik fizetésképtelenné. A [
  bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló
  ] irányelvben előírt összehangolás azonban nem
  korlátlan
  , és a döntéshozatali folyamat nem központosított. A [
  bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló
  ] irányelv alapvetően a valamennyi tagállam nemzeti hatóságai számára elérhető közös szanálási eszközökről és hatáskörökről rendelkezik, viszont a szanálási eljárások támogatása terén meghagyja a nemzeti hatóságok
  bizonyos szintű
  mérlegelési jogkörét az eszközök alkalmazása, illetve a nemzeti finanszírozási megoldások igénybevétele tekintetében. Az
  1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (5)

  létrehozott európai felügyeleti hatóságra (Európai Bankhatóság – EBH) bízott szabályozói közvetítési feladatok ellenére
  a [
  bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló
  ] irányelv nem akadályozza meg
  teljes mértékben
  azt, hogy a tagállamok különálló és esetleg következetlen döntéseket hozzanak a több országban tevékenykedő csoportok szanálása kapcsán, ami befolyásolhatja a szanálás összköltségét. Ezenkívül, mivel nemzeti finanszírozási megoldásokat ír elő, nem csökkenti kellőképpen a bankok függőségét az állami költségvetésekből nyújtott támogatástól, és nem előzi meg
  teljesen
  , hogy a tagállamok egymástól eltérő megközelítéseket alkalmazzanak a finanszírozási megoldások igénybevétele során. |
| --- | --- |

(6)

A [
  bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló
  ] európai parlamenti és tanácsi irányelv (4)

  döntő lépést jelent a bankszanálás nemzeti szabályainak összehangolása felé
  , és előírta a szanálási hatóságok együttműködését abban az esetben, ha több országban tevékenykedő bank válik fizetésképtelenné. A [
  bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló
  ] irányelvben előírt összehangolás azonban nem
  korlátlan
  , és a döntéshozatali folyamat nem központosított. A [
  bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló
  ] irányelv alapvetően a valamennyi tagállam nemzeti hatóságai számára elérhető közös szanálási eszközökről és hatáskörökről rendelkezik, viszont a szanálási eljárások támogatása terén meghagyja a nemzeti hatóságok
  bizonyos szintű
  mérlegelési jogkörét az eszközök alkalmazása, illetve a nemzeti finanszírozási megoldások igénybevétele tekintetében. Az
  1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (5)

  létrehozott európai felügyeleti hatóságra (Európai Bankhatóság – EBH) bízott szabályozói közvetítési feladatok ellenére
  a [
  bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló
  ] irányelv nem akadályozza meg
  teljes mértékben
  azt, hogy a tagállamok különálló és esetleg következetlen döntéseket hozzanak a több országban tevékenykedő csoportok szanálása kapcsán, ami befolyásolhatja a szanálás összköltségét. Ezenkívül, mivel nemzeti finanszírozási megoldásokat ír elő, nem csökkenti kellőképpen a bankok függőségét az állami költségvetésekből nyújtott támogatástól, és nem előzi meg
  teljesen
  , hogy a tagállamok egymástól eltérő megközelítéseket alkalmazzanak a finanszírozási megoldások igénybevétele során.

| (7) | A pénzügyi szolgáltatások belső piacának kiteljesítése érdekében alapvető fontosságú, hogy a fizetésképtelenné vált bankokra – és ezen belül az uniós szinten előteremtett források felhasználására – vonatkozóan hatékony és egységes szanálási döntések szülessenek az Unióban. A belső piacon belül egyetlen tagállam bankjainak fizetésképtelensége kihathat az egész Unió pénzügyi piacainak stabilitására. A hatékony és egységes szanálási szabályok, valamint a szanálás finanszírozására vonatkozó azonos feltételek biztosítása valamennyi tagállamra kiterjedően nem csupán azoknak a tagállamoknak áll érdekében, amelyekben a bankok működnek, hanem általánosságban véve minden tagállamnak, mivel ezáltal megőrizhető a versenyképesség és javítható a belső piac működése. A belső piacon igen szorosak a bankrendszerek közötti összekapcsolódások, a bankcsoportok nemzetköziek, és a bankok nagy arányban rendelkeznek külföldi eszközökkel. Egységes szanálási mechanizmus nélkül az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő tagállamokban jelentkező bankválságok a mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban is súlyosabb rendszerszintű következményekkel járnának. Az egységes szanálási mechanizmus létrehozása fokozni fogja a részt vevő tagállamokban levő bankok stabilitását, és megelőzi a válságok tovagyűrűzését a részt nem vevő tagállamokba, így megkönnyítve a belső piac egészének működését.
  A részt vevő és részt nem vevő tagállamokban létrehozott intézmények között világos együttműködési mechanizmusokat kell működtetni, és fontos annak biztosítása, hogy a részt nem vevő tagállamokat ne érje hátrányos megkülönböztetés. |
| --- | --- |

(7)

A pénzügyi szolgáltatások belső piacának kiteljesítése érdekében alapvető fontosságú, hogy a fizetésképtelenné vált bankokra – és ezen belül az uniós szinten előteremtett források felhasználására – vonatkozóan hatékony és egységes szanálási döntések szülessenek az Unióban. A belső piacon belül egyetlen tagállam bankjainak fizetésképtelensége kihathat az egész Unió pénzügyi piacainak stabilitására. A hatékony és egységes szanálási szabályok, valamint a szanálás finanszírozására vonatkozó azonos feltételek biztosítása valamennyi tagállamra kiterjedően nem csupán azoknak a tagállamoknak áll érdekében, amelyekben a bankok működnek, hanem általánosságban véve minden tagállamnak, mivel ezáltal megőrizhető a versenyképesség és javítható a belső piac működése. A belső piacon igen szorosak a bankrendszerek közötti összekapcsolódások, a bankcsoportok nemzetköziek, és a bankok nagy arányban rendelkeznek külföldi eszközökkel. Egységes szanálási mechanizmus nélkül az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő tagállamokban jelentkező bankválságok a mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban is súlyosabb rendszerszintű következményekkel járnának. Az egységes szanálási mechanizmus létrehozása fokozni fogja a részt vevő tagállamokban levő bankok stabilitását, és megelőzi a válságok tovagyűrűzését a részt nem vevő tagállamokba, így megkönnyítve a belső piac egészének működését.
  A részt vevő és részt nem vevő tagállamokban létrehozott intézmények között világos együttműködési mechanizmusokat kell működtetni, és fontos annak biztosítása, hogy a részt nem vevő tagállamokat ne érje hátrányos megkülönböztetés.

| (7a) | A bankszektorba vetett bizalom és a bankszektor hitelességének helyreállítása érdekében az Európai Központi Bank (EKB) a közvetlenül felügyelt valamennyi bank vonatkozásában átfogó mérlegvizsgálatot fog végezni. A részt vevő tagállamokban lévő, nem az EKB közvetlen felügyelete alatt álló bankok esetében az illetékes hatóságoknak – az EKB-val együttműködve – a bank méretének és üzleti modelljének megfelelően hasonló mérlegvizsgálatot kell végezniük. Ez egyben a hitelesség helyreállításához is hozzá fog járulni, és biztosítani fogja, hogy valamennyi bankot vizsgálat alá vonjanak. |
| --- | --- |

(7a)

A bankszektorba vetett bizalom és a bankszektor hitelességének helyreállítása érdekében az Európai Központi Bank (EKB) a közvetlenül felügyelt valamennyi bank vonatkozásában átfogó mérlegvizsgálatot fog végezni. A részt vevő tagállamokban lévő, nem az EKB közvetlen felügyelete alatt álló bankok esetében az illetékes hatóságoknak – az EKB-val együttműködve – a bank méretének és üzleti modelljének megfelelően hasonló mérlegvizsgálatot kell végezniük. Ez egyben a hitelesség helyreállításához is hozzá fog járulni, és biztosítani fogja, hogy valamennyi bankot vizsgálat alá vonjanak.

| (7b) | Ahhoz, hogy a belső piac egészében egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak, az Unión belüli helyreállítást és szanálást célzó valamennyi keretrendszert a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvnek, illetve az ennek értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak kell szabályozniuk. A Bizottságnak és a Testületnek az e rendelet szerinti feladataik ellátása során ezen irányelv előírásainak és e felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak megfelelően kell eljárnia. Ezen irányelvnek szabályoznia kell a helyreállítási és szanálási terveket, a korai beavatkozást, a szanálás feltételeit és elveit, valamint a szanálási eszközök egységes szanálási mechanizmus általi igénybevételét. E rendelet fő célja, hogy kiterjedjen azokra a vonatkozásokra, amelyekre annak biztosításához van szükség, hogy az egységes szanálási mechanizmus végrehajtsa az említett irányelvet, valamint hogy rendelkezésre álljon a mechanizmushoz a szükséges megfelelő finanszírozás. A Bizottságnak és a Testületnek az összes vonatkozó uniós jogszabálynak is meg kell felelnie, beleértve az 1093/2010/EU rendelet 10–15. cikkével összhangban az EBH által kidolgozott és a Bizottság által elfogadott szabályozástechnikai és végrehajtás-technikai standardtervezeteket is. A Testületnek az említett rendelet 16. cikkével összhangban követnie kell az EBH által a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvvel összefüggésben elfogadott iránymutatásokat és ajánlásokat, valamint adott esetben figyelembe kell vennie az 1093/2010/EU rendelet 19. cikkének (3) bekezdése szerinti, kötelező érvényű közvetítés során az EBH által meghozott határozatokat. |
| --- | --- |

(7b)

Ahhoz, hogy a belső piac egészében egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak, az Unión belüli helyreállítást és szanálást célzó valamennyi keretrendszert a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvnek, illetve az ennek értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak kell szabályozniuk. A Bizottságnak és a Testületnek az e rendelet szerinti feladataik ellátása során ezen irányelv előírásainak és e felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak megfelelően kell eljárnia. Ezen irányelvnek szabályoznia kell a helyreállítási és szanálási terveket, a korai beavatkozást, a szanálás feltételeit és elveit, valamint a szanálási eszközök egységes szanálási mechanizmus általi igénybevételét. E rendelet fő célja, hogy kiterjedjen azokra a vonatkozásokra, amelyekre annak biztosításához van szükség, hogy az egységes szanálási mechanizmus végrehajtsa az említett irányelvet, valamint hogy rendelkezésre álljon a mechanizmushoz a szükséges megfelelő finanszírozás. A Bizottságnak és a Testületnek az összes vonatkozó uniós jogszabálynak is meg kell felelnie, beleértve az 1093/2010/EU rendelet 10–15. cikkével összhangban az EBH által kidolgozott és a Bizottság által elfogadott szabályozástechnikai és végrehajtás-technikai standardtervezeteket is. A Testületnek az említett rendelet 16. cikkével összhangban követnie kell az EBH által a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvvel összefüggésben elfogadott iránymutatásokat és ajánlásokat, valamint adott esetben figyelembe kell vennie az 1093/2010/EU rendelet 19. cikkének (3) bekezdése szerinti, kötelező érvényű közvetítés során az EBH által meghozott határozatokat.

| (8) | Az egységes felügyeleti mechanizmus
  1024/2013/EU
  tanácsi rendelet (6) értelmében történő létrehozását követően, amikor is a részt vevő tagállamokban levő bankok az
  ▐
  EKB
  ▐
  központi felügyelete alatt állnak, nincs összhang az ilyen bankok uniós felügyelete és e bankoknak a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv szerinti szanálási eljárás keretében történő, nemzeti szintű kezelése között. |
| --- | --- |

(8)

Az egységes felügyeleti mechanizmus
  1024/2013/EU
  tanácsi rendelet (6) értelmében történő létrehozását követően, amikor is a részt vevő tagállamokban levő bankok az
  ▐
  EKB
  ▐
  központi felügyelete alatt állnak, nincs összhang az ilyen bankok uniós felügyelete és e bankoknak a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv szerinti szanálási eljárás keretében történő, nemzeti szintű kezelése között.

| (8a) | Az 1024/2013/EU rendelet lehetőséget biztosít arra, hogy az euróövezeten kívüli, részt vevő tagállamok megszüntessék az egységes felügyeleti mechanizmussal való szoros együttműködést. Így előállhat olyan helyzet, amikor a tagállam az egységes felügyeleti mechanizmus elhagyása mellett dönt, de van a területén olyan intézmény, amely az egységes szanálási alapból szanálási finanszírozásban részesül. E rendelet felülvizsgálatakor meg kell határozni az ilyen helyzetek kezelését szolgáló rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(8a)

Az 1024/2013/EU rendelet lehetőséget biztosít arra, hogy az euróövezeten kívüli, részt vevő tagállamok megszüntessék az egységes felügyeleti mechanizmussal való szoros együttműködést. Így előállhat olyan helyzet, amikor a tagállam az egységes felügyeleti mechanizmus elhagyása mellett dönt, de van a területén olyan intézmény, amely az egységes szanálási alapból szanálási finanszírozásban részesül. E rendelet felülvizsgálatakor meg kell határozni az ilyen helyzetek kezelését szolgáló rendelkezéseket.

| (9) | Míg az egységes felügyeleti mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban levő bankoknak nemzeti szinten előnyt jelent a felügyelet, a szanálás és a pénzügyi védőháló megoldásainak összehangoltsága, addig az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő tagállamokban levő bankok uniós felügyelet alatt állnak, a szanálás és a pénzügyi háló tekintetében pedig nemzeti szintű intézkedések vonatkoznak rájuk. Az összehangoltság hiánya versenyhátrányt okoz az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő tagállamokban levő bankok számára a más tagállamokban működő bankokhoz képest. Az egységes felügyeleti mechanizmus keretében a felügyelet és a szanálás két különböző szinten valósul meg, így az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő tagállamokban levő bankok esetében a beavatkozás és a szanálás nem lenne olyan gyors, következetes és hatékony, mint a mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban levő bankoknál. Mindez kedvezőtlenül érinti e bankok finanszírozási költségeit, és versenyhátrányt okoz, ami károsan hat azokra a tagállamokra, amelyekben az érintett bankok működnek, továbbá a belső piac átfogó működésére is. Következésképpen az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő tagállamokban működő valamennyi bankra kiterjedő központi szanálási mechanizmus elengedhetetlen az egyenlő versenyfeltételek biztosításához. |
| --- | --- |

(9)

Míg az egységes felügyeleti mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban levő bankoknak nemzeti szinten előnyt jelent a felügyelet, a szanálás és a pénzügyi védőháló megoldásainak összehangoltsága, addig az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő tagállamokban levő bankok uniós felügyelet alatt állnak, a szanálás és a pénzügyi háló tekintetében pedig nemzeti szintű intézkedések vonatkoznak rájuk. Az összehangoltság hiánya versenyhátrányt okoz az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő tagállamokban levő bankok számára a más tagállamokban működő bankokhoz képest. Az egységes felügyeleti mechanizmus keretében a felügyelet és a szanálás két különböző szinten valósul meg, így az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő tagállamokban levő bankok esetében a beavatkozás és a szanálás nem lenne olyan gyors, következetes és hatékony, mint a mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban levő bankoknál. Mindez kedvezőtlenül érinti e bankok finanszírozási költségeit, és versenyhátrányt okoz, ami károsan hat azokra a tagállamokra, amelyekben az érintett bankok működnek, továbbá a belső piac átfogó működésére is. Következésképpen az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő tagállamokban működő valamennyi bankra kiterjedő központi szanálási mechanizmus elengedhetetlen az egyenlő versenyfeltételek biztosításához.

| (10) | A szanálási felelősségek nemzeti és uniós szintek közötti elosztását össze kell hangolni a felügyeleti felelősségek e szintek közötti elosztásával. Mindaddig, amíg egy tagállamban nemzeti szintű marad a felügyelet, az adott tagállamnak kell felelősséget vállalnia a bankcsődök pénzügyi következményeiért. Az egységes szanálási mechanizmusnak ezért kizárólag az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő, és az egységes felügyeleti mechanizmus keretében az EKB felügyelete alá tartozó tagállamokban letelepedett bankokra és pénzügyi intézményekre kell kiterjednie. Az egységes felügyeleti mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban letelepedett bankokra nem kell kiterjeszteni az egységes szanálási mechanizmust. Amennyiben egy ilyen tagállam az egységes szanálási mechanizmus résztvevőjévé válna, helytelen ösztönzők keletkeznének számára. Nevezetesen az ilyen tagállamok felügyeleti szervei engedékenyebbé válhatnak a joghatóságukban levő bankokkal szemben, mivel nem őket terhelné a bank fizetésképtelenségének teljes pénzügyi kockázata. Ebből adódóan – az egységes felügyeleti mechanizmussal való párhuzam biztosítása érdekében – az egységes szanálási mechanizmust csak az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő tagállamok esetében kell alkalmazni. Ahogy a tagállamok csatlakoznak az egységes felügyeleti mechanizmushoz, automatikusan az egységes szanálási mechanizmus résztvevőjévé kell válniuk. Az egységes szanálási mechanizmus a várakozások szerint végső soron a belső piac egészére kiterjed majd. |
| --- | --- |

(10)

A szanálási felelősségek nemzeti és uniós szintek közötti elosztását össze kell hangolni a felügyeleti felelősségek e szintek közötti elosztásával. Mindaddig, amíg egy tagállamban nemzeti szintű marad a felügyelet, az adott tagállamnak kell felelősséget vállalnia a bankcsődök pénzügyi következményeiért. Az egységes szanálási mechanizmusnak ezért kizárólag az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő, és az egységes felügyeleti mechanizmus keretében az EKB felügyelete alá tartozó tagállamokban letelepedett bankokra és pénzügyi intézményekre kell kiterjednie. Az egységes felügyeleti mechanizmusban részt nem vevő tagállamokban letelepedett bankokra nem kell kiterjeszteni az egységes szanálási mechanizmust. Amennyiben egy ilyen tagállam az egységes szanálási mechanizmus résztvevőjévé válna, helytelen ösztönzők keletkeznének számára. Nevezetesen az ilyen tagállamok felügyeleti szervei engedékenyebbé válhatnak a joghatóságukban levő bankokkal szemben, mivel nem őket terhelné a bank fizetésképtelenségének teljes pénzügyi kockázata. Ebből adódóan – az egységes felügyeleti mechanizmussal való párhuzam biztosítása érdekében – az egységes szanálási mechanizmust csak az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő tagállamok esetében kell alkalmazni. Ahogy a tagállamok csatlakoznak az egységes felügyeleti mechanizmushoz, automatikusan az egységes szanálási mechanizmus résztvevőjévé kell válniuk. Az egységes szanálási mechanizmus a várakozások szerint végső soron a belső piac egészére kiterjed majd.

| (11) | Az Egységes Bankszanálási Alap (a továbbiakban: az Alap) nélkülözhetetlen elem, amelynek hiányában az egységes szanálási mechanizmus nem tudna megfelelően működni. A nemzeti finanszírozás eltérő rendszerei megzavarnák az egységes bankszanálási szabályok alkalmazását a belső piacon.
  Ha a szanálás finanszírozása nemzeti szintű maradna, nem szakadna meg az államok és a bankszektor közötti kapcsolat, és a befektetők továbbra is a bankok letelepedési helyének, nem pedig hitelképességének megfelelő hitelnyújtási feltételeket szabnának meg. Ugyancsak fennmaradna a pénzügyi piac jelenlegi súlyos széttöredezettsége.
  Az Alapnak segítenie kell biztosítani azt, hogy egységes adminisztratív gyakorlatot alkalmazzanak a szanálás finanszírozásában, valamint hozzá kell járulnia az alapvető szabadságok gyakorlását akadályozó tényezők, illetve az eltérő nemzeti gyakorlatokból fakadó belső piaci versenytorzulás kialakulásának megakadályozásához. Az Alapot közvetlenül a bankoknak kell finanszírozniuk, és forrásait uniós szinten kell összegyűjteni, hogy a szanálási forrásokat objektív módon oszthassák el a tagállamok között. Ez növeli a pénzügyi stabilitást és mérsékeli az egyes tagállamok vélt pénzügyi helyzete és az ezekben a tagállamokban működő bankok és vállalkozások finanszírozási költségei közötti összefüggést.
  Annak érdekében, hogy még inkább megszűnjön ez az összefüggés, meg kell tiltani, hogy az egységes szanálási mechanizmus döntései közvetlenül hassanak a tagállamok költségvetési felelősségeire. |
| --- | --- |

(11)

Az Egységes Bankszanálási Alap (a továbbiakban: az Alap) nélkülözhetetlen elem, amelynek hiányában az egységes szanálási mechanizmus nem tudna megfelelően működni. A nemzeti finanszírozás eltérő rendszerei megzavarnák az egységes bankszanálási szabályok alkalmazását a belső piacon.
  Ha a szanálás finanszírozása nemzeti szintű maradna, nem szakadna meg az államok és a bankszektor közötti kapcsolat, és a befektetők továbbra is a bankok letelepedési helyének, nem pedig hitelképességének megfelelő hitelnyújtási feltételeket szabnának meg. Ugyancsak fennmaradna a pénzügyi piac jelenlegi súlyos széttöredezettsége.
  Az Alapnak segítenie kell biztosítani azt, hogy egységes adminisztratív gyakorlatot alkalmazzanak a szanálás finanszírozásában, valamint hozzá kell járulnia az alapvető szabadságok gyakorlását akadályozó tényezők, illetve az eltérő nemzeti gyakorlatokból fakadó belső piaci versenytorzulás kialakulásának megakadályozásához. Az Alapot közvetlenül a bankoknak kell finanszírozniuk, és forrásait uniós szinten kell összegyűjteni, hogy a szanálási forrásokat objektív módon oszthassák el a tagállamok között. Ez növeli a pénzügyi stabilitást és mérsékeli az egyes tagállamok vélt pénzügyi helyzete és az ezekben a tagállamokban működő bankok és vállalkozások finanszírozási költségei közötti összefüggést.
  Annak érdekében, hogy még inkább megszűnjön ez az összefüggés, meg kell tiltani, hogy az egységes szanálási mechanizmus döntései közvetlenül hassanak a tagállamok költségvetési felelősségeire.

| (12) | Ezért a belső piac megfelelő és stabil működésének elősegítése érdekében az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő valamennyi tagállamot felölelő egységes szanálási mechanizmus létrehozását célzó intézkedésekre van szükség. |
| --- | --- |

(12)

Ezért a belső piac megfelelő és stabil működésének elősegítése érdekében az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő valamennyi tagállamot felölelő egységes szanálási mechanizmus létrehozását célzó intézkedésekre van szükség.

| (13) | Csak akkor biztosítható a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvben meghatározott bankszanálási szabályoknak a részt vevő tagállamokban való, egységes uniós szanálási hatóság általi központi alkalmazása, ha az egymástól eltérő tagállami értelmezéseket elkerülendő az egységes szanálási mechanizmus létrehozásának és működésének szabályai közvetlenül alkalmazandóak a tagállamokban.
  A szanálási eszközök harmonizált alkalmazása érdekében a Testületnek a Bizottsággal együtt el kell fogadnia egy szanálási kézikönyvet, amely egyértelmű és részletes iránymutatást ad a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvben meghatározott szanálási eszközök alkalmazására vonatkozóan.
  Ez a belső piac egészét tekintve előnyös, mivel nem csupán a részt vevő tagállamokban, hanem a teljes belső piacon hozzájárul a tisztességes verseny biztosításához és az alapvető szabadságok gyakorlása előtt álló akadályok felszámolásához. |
| --- | --- |

(13)

Csak akkor biztosítható a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvben meghatározott bankszanálási szabályoknak a részt vevő tagállamokban való, egységes uniós szanálási hatóság általi központi alkalmazása, ha az egymástól eltérő tagállami értelmezéseket elkerülendő az egységes szanálási mechanizmus létrehozásának és működésének szabályai közvetlenül alkalmazandóak a tagállamokban.
  A szanálási eszközök harmonizált alkalmazása érdekében a Testületnek a Bizottsággal együtt el kell fogadnia egy szanálási kézikönyvet, amely egyértelmű és részletes iránymutatást ad a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvben meghatározott szanálási eszközök alkalmazására vonatkozóan.
  Ez a belső piac egészét tekintve előnyös, mivel nem csupán a részt vevő tagállamokban, hanem a teljes belső piacon hozzájárul a tisztességes verseny biztosításához és az alapvető szabadságok gyakorlása előtt álló akadályok felszámolásához.

| (14) | Az egységes szanálási mechanizmusnak – az
  1024/2013/EU▐
  rendelet alkalmazási körét tükrözve – a részt vevő tagállamokban letelepedett valamennyi hitelintézetre ki kell terjednie. Az egységes szanálási mechanizmus keretében mindazonáltal lehetővé kell tenni egy részt vevő tagállam bármely hitelintézetének közvetlen szanálását, hogy ezáltal elkerülhetőek legyenek a belső piac aszimmetriái a csődközeli helyzetbe került intézmények és a hitelezők szanálás során való kezelése tekintetében. Amennyiben az anyavállalat, a befektetési vállalkozások és a pénzügyi intézmények az EKB összevont felügyelete alá tartoznak, az egységes szanálási mechanizmus alkalmazási körének rájuk is ki kell terjednie. Bár az EKB ezeket az intézményeket nem egyéni alapon fogja felügyelni, mégis az EKB lesz az egyetlen felügyeleti szerv, amely átfogó képet kap arról a kockázatról, amelynek a csoport, és így közvetetten az egyes tagok is ki vannak téve. Ha az EKB összevont felügyelete alatt álló intézményeket kizárnák az egységes szanálási mechanizmus alkalmazási köréből, lehetetlenné válna a bankcsoportok szanálásának tervezése és a csoportszintű szanálási stratégia kialakítása, továbbá a szanálási határozatok sokkal kevésbé lennének hatékonyak. |
| --- | --- |

(14)

Az egységes szanálási mechanizmusnak – az
  1024/2013/EU▐
  rendelet alkalmazási körét tükrözve – a részt vevő tagállamokban letelepedett valamennyi hitelintézetre ki kell terjednie. Az egységes szanálási mechanizmus keretében mindazonáltal lehetővé kell tenni egy részt vevő tagállam bármely hitelintézetének közvetlen szanálását, hogy ezáltal elkerülhetőek legyenek a belső piac aszimmetriái a csődközeli helyzetbe került intézmények és a hitelezők szanálás során való kezelése tekintetében. Amennyiben az anyavállalat, a befektetési vállalkozások és a pénzügyi intézmények az EKB összevont felügyelete alá tartoznak, az egységes szanálási mechanizmus alkalmazási körének rájuk is ki kell terjednie. Bár az EKB ezeket az intézményeket nem egyéni alapon fogja felügyelni, mégis az EKB lesz az egyetlen felügyeleti szerv, amely átfogó képet kap arról a kockázatról, amelynek a csoport, és így közvetetten az egyes tagok is ki vannak téve. Ha az EKB összevont felügyelete alatt álló intézményeket kizárnák az egységes szanálási mechanizmus alkalmazási köréből, lehetetlenné válna a bankcsoportok szanálásának tervezése és a csoportszintű szanálási stratégia kialakítása, továbbá a szanálási határozatok sokkal kevésbé lennének hatékonyak.

| (15) | Az egységes szanálási mechanizmuson belül a legmegfelelőbb szinten kell meghozni a döntéseket.
  A Testületet és különösen a vezetői ülését fel kell hatalmazni, hogy a lehető legteljesebb mértékben előkészítse és meghozza a szanálási eljárásra vonatkozó valamennyi döntést, miközben tiszteletben tartja a Bizottságnak az EUMSZ-ben és különösen annak 114. és 107. cikkében meghatározott szerepét. |
| --- | --- |

(15)

Az egységes szanálási mechanizmuson belül a legmegfelelőbb szinten kell meghozni a döntéseket.
  A Testületet és különösen a vezetői ülését fel kell hatalmazni, hogy a lehető legteljesebb mértékben előkészítse és meghozza a szanálási eljárásra vonatkozó valamennyi döntést, miközben tiszteletben tartja a Bizottságnak az EUMSZ-ben és különösen annak 114. és 107. cikkében meghatározott szerepét.

| (15a) | A Bizottságnak az e rendelet szerinti feladatainak ellátása során a többi feladatától elkülönülten és szigorúan az e rendeletben, illetve a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvben meghatározott célokkal és elvekkel összhangban kell eljárnia. A feladatok szétválasztását szervezeti elkülönítéssel kell garantálni. |
| --- | --- |

(15a)

A Bizottságnak az e rendelet szerinti feladatainak ellátása során a többi feladatától elkülönülten és szigorúan az e rendeletben, illetve a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvben meghatározott célokkal és elvekkel összhangban kell eljárnia. A feladatok szétválasztását szervezeti elkülönítéssel kell garantálni.

| (16) | Az EKB – mint az egységes felügyeleti rendszer felügyeleti szerve – képes legjobban felmérni, hogy a hitelintézet csődközeli helyzetben van-e vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik, illetve van-e reális kilátás arra, hogy egy alternatív magánszektori vagy felügyeleti beavatkozás ésszerű időn belül megakadályozza a csődöt. A Testületnek
  a vezetői ülésén
   – az EKB-tól kapott értesítés alapján
  és a szanálási feltételek értékelését követően
   –
  határozattervezetet
  kell
  benyújtania
  a Bizottságnak
  ▐
  egy
  intézmény
  szanálás alá
  vonásáról
  .
  E határozattervezetnek magában kell foglalnia egy ajánlást a
  szanálási
  eszközök
  egyértelmű és részletes▐ keretére,
  és adott esetben az Alap igénybevételi keretére vonatkozóan.
  Ezen a kereten belül a Testületnek
  vezetői ülésén
  döntenie kell a szanálási rendszerről, és tájékoztatnia kell a nemzeti szanálási hatóságokat a nemzeti szinten végrehajtandó szanálási eszközökről és jogkörökről.
  A Testület tagjainak – a döntéshozatali eljárásai hatékonyságának sérelme nélkül – a döntések meghozatala során konszenzusra kell törekedniük. |
| --- | --- |

(16)

Az EKB – mint az egységes felügyeleti rendszer felügyeleti szerve – képes legjobban felmérni, hogy a hitelintézet csődközeli helyzetben van-e vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik, illetve van-e reális kilátás arra, hogy egy alternatív magánszektori vagy felügyeleti beavatkozás ésszerű időn belül megakadályozza a csődöt. A Testületnek
  a vezetői ülésén
   – az EKB-tól kapott értesítés alapján
  és a szanálási feltételek értékelését követően
   –
  határozattervezetet
  kell
  benyújtania
  a Bizottságnak
  ▐
  egy
  intézmény
  szanálás alá
  vonásáról
  .
  E határozattervezetnek magában kell foglalnia egy ajánlást a
  szanálási
  eszközök
  egyértelmű és részletes▐ keretére,
  és adott esetben az Alap igénybevételi keretére vonatkozóan.
  Ezen a kereten belül a Testületnek
  vezetői ülésén
  döntenie kell a szanálási rendszerről, és tájékoztatnia kell a nemzeti szanálási hatóságokat a nemzeti szinten végrehajtandó szanálási eszközökről és jogkörökről.
  A Testület tagjainak – a döntéshozatali eljárásai hatékonyságának sérelme nélkül – a döntések meghozatala során konszenzusra kell törekedniük.

| (17) | A Testület számára lehetővé kell tenni a döntéshozatalt, különösen a szanálás tervezése, a szanálhatóság értékelése, a szanálhatóság akadályainak elmozdítása és a szanálási intézkedések előkészítése terén. A nemzeti szanálási hatóságoknak segíteniük kell a Testületet a szanálási tervek készítése és a szanálási határozatok előkészítése során. Emellett, mivel a szanálási hatáskörök gyakorlása a nemzeti jog alkalmazását is magában foglalja, a szanálási határozatok végrehajtásának a nemzeti szanálási hatóságok felelősségi körébe kell tartoznia. |
| --- | --- |

(17)

A Testület számára lehetővé kell tenni a döntéshozatalt, különösen a szanálás tervezése, a szanálhatóság értékelése, a szanálhatóság akadályainak elmozdítása és a szanálási intézkedések előkészítése terén. A nemzeti szanálási hatóságoknak segíteniük kell a Testületet a szanálási tervek készítése és a szanálási határozatok előkészítése során. Emellett, mivel a szanálási hatáskörök gyakorlása a nemzeti jog alkalmazását is magában foglalja, a szanálási határozatok végrehajtásának a nemzeti szanálási hatóságok felelősségi körébe kell tartoznia.

| (18) | A belső piac megfelelő működése szempontjából kulcsfontosságú, hogy valamennyi szanálási intézkedésre azonos szabályok vonatkozzanak, függetlenül attól, hogy a nemzeti szanálási hatóságok a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv vagy az egységes szanálási mechanizmus keretében döntöttek-e róluk. A Bizottság az EUMSZ 107. cikke fényében megvizsgálja ezeket az intézkedéseket. Amennyiben a szanálásfinanszírozási megoldások igénybevétele nem jár az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás igénybevételével, a Bizottság a belső piac egyenlő versenyfeltételeinek biztosítása érdekében az EUMSZ 107. cikkének analógiájára megvizsgálja az adott intézkedéseket. Amennyiben az Alap Testület által javasolt igénybevétele
  – a Testület vezetői ülésén előirányzottak szerint –
  nem terjed ki az EUMSZ 107. cikke szerinti állami támogatás igénybevételére, és ezért nincs szükség az EUMSZ 108. cikke szerinti értesítésre, a belső piac részt vevő és részt nem vevő tagállamok közötti integritásának biztosítása érdekében a Bizottságnak az Alap javasolt igénybevételét az EUMSZ 107. cikkében lefektetett, állami támogatásra vonatkozó szabályok analógiájára kell értékelnie. A Testület mindaddig nem dönthet a szanálási rendszerről, amíg a Bizottság az állami támogatásra vonatkozó szabályok analógiájára meg nem győződik arról, hogy az Alap igénybevétele követi a nemzeti finanszírozási megoldások révén történő beavatkozás szabályait. |
| --- | --- |

(18)

A belső piac megfelelő működése szempontjából kulcsfontosságú, hogy valamennyi szanálási intézkedésre azonos szabályok vonatkozzanak, függetlenül attól, hogy a nemzeti szanálási hatóságok a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv vagy az egységes szanálási mechanizmus keretében döntöttek-e róluk. A Bizottság az EUMSZ 107. cikke fényében megvizsgálja ezeket az intézkedéseket. Amennyiben a szanálásfinanszírozási megoldások igénybevétele nem jár az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás igénybevételével, a Bizottság a belső piac egyenlő versenyfeltételeinek biztosítása érdekében az EUMSZ 107. cikkének analógiájára megvizsgálja az adott intézkedéseket. Amennyiben az Alap Testület által javasolt igénybevétele
  – a Testület vezetői ülésén előirányzottak szerint –
  nem terjed ki az EUMSZ 107. cikke szerinti állami támogatás igénybevételére, és ezért nincs szükség az EUMSZ 108. cikke szerinti értesítésre, a belső piac részt vevő és részt nem vevő tagállamok közötti integritásának biztosítása érdekében a Bizottságnak az Alap javasolt igénybevételét az EUMSZ 107. cikkében lefektetett, állami támogatásra vonatkozó szabályok analógiájára kell értékelnie. A Testület mindaddig nem dönthet a szanálási rendszerről, amíg a Bizottság az állami támogatásra vonatkozó szabályok analógiájára meg nem győződik arról, hogy az Alap igénybevétele követi a nemzeti finanszírozási megoldások révén történő beavatkozás szabályait.

| (19) | A szanálásra vonatkozó gyors és hatékony döntéshozatal biztosítása érdekében a Testületnek a feladatainak megfelelően sajátos szerkezeti felépítésű, különleges uniós ügynökségnek kell lennie, amely eltér az Unió összes többi ügynökségére jellemző modelltől. A Testület összetételének biztosítania kell a szanálási eljárásokhoz kapcsolódó valamennyi érdek megfelelő figyelembevételét. A Testület vezetői és plenáris üléseket tart. A vezetői ülésen az ügyvezető igazgató, az ügyvezetőigazgató-helyettes, és a Bizottság, illetve az EKB
  által kinevezett tagok
  vesznek részt,
  akik kizárólag az Unió egésze érdekeinek megfelelően függetlenül és objektívan járnak el.
   A Testület küldetését figyelembe véve az ügyvezető igazgatót és az ügyvezetőigazgató-helyettest
  érdemeik, képességeik, a banki szakértelem, a pénzügyi kérdések ismerete, valamint a pénzügyi felügyelet és szabályozás szempontjából releváns tapasztalataik alapján
  ▐ kell kinevezni.
  Az ügyvezető igazgatót és az igazgatóhelyettest nyílt kiválasztási eljárás keretében kell kiválasztani, amelyről az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak folyamatosan megfelelő tájékoztatást kell kapnia. A kiválasztási eljárás során tiszteletben kell tartani a nemek aránya egyensúlyának elvét. A Bizottságnak meg kell adnia az Európai Parlament illetékes bizottsága számára az ügyvezető igazgatói és az ügyvezetőigazgató-helyettesi tisztségre jelölt személyek szűkített listáját. A Bizottságnak az ügyvezető igazgató és az ügyvezetőigazgató-helyettes kinevezésére irányuló javaslatot jóváhagyásra be kell nyújtania az Európai Parlamentnek. Miután az Európai Parlament jóváhagyta a javaslatot, a Tanácsnak végrehajtási határozatot kell elfogadnia az ügyvezető igazgató és az ügyvezetőigazgató-helyettes kinevezéséről.
  Az egyetlen részt vevő tagállamban letelepedett bank vagy csoport szanálásáról folytatott tárgyalások esetében a vezetői ülést is össze kell hívni, és a döntéshozatalba az érintett tagállam által kinevezett, a nemzeti szanálási hatóságot képviselő tagot is be kell vonni. Egy több országban tevékenykedő csoportról folytatott tárgyalások esetében a székhely szerinti és a fogadó tagállamok által kinevezett, a vonatkozó nemzeti szanálási hatóságokat képviselő tagokat egyaránt meg kell hívni a Testület vezetői ülésére, és be kell őket vonni a döntéshozatalba. Mindazonáltal a székhely szerinti és a fogadó tagállam hatóságainak a döntésre gyakorolt befolyását ki kell egyensúlyozni, ezért a fogadó tagállamok hatóságainak egyetlen közös szavazattal kell rendelkezniük.
  A döntéshozatali folyamat során kellő mértékben figyelembe kell venni, hogy milyen viszonylagos jelentőséggel bír az összevont alapú felügyelet alá tartozó leányvállalat, fióktelep vagy szervezet az egyes tagállamok gazdaságában, illetve a csoport egészében. |
| --- | --- |

(19)

A szanálásra vonatkozó gyors és hatékony döntéshozatal biztosítása érdekében a Testületnek a feladatainak megfelelően sajátos szerkezeti felépítésű, különleges uniós ügynökségnek kell lennie, amely eltér az Unió összes többi ügynökségére jellemző modelltől. A Testület összetételének biztosítania kell a szanálási eljárásokhoz kapcsolódó valamennyi érdek megfelelő figyelembevételét. A Testület vezetői és plenáris üléseket tart. A vezetői ülésen az ügyvezető igazgató, az ügyvezetőigazgató-helyettes, és a Bizottság, illetve az EKB
  által kinevezett tagok
  vesznek részt,
  akik kizárólag az Unió egésze érdekeinek megfelelően függetlenül és objektívan járnak el.
   A Testület küldetését figyelembe véve az ügyvezető igazgatót és az ügyvezetőigazgató-helyettest
  érdemeik, képességeik, a banki szakértelem, a pénzügyi kérdések ismerete, valamint a pénzügyi felügyelet és szabályozás szempontjából releváns tapasztalataik alapján
  ▐ kell kinevezni.
  Az ügyvezető igazgatót és az igazgatóhelyettest nyílt kiválasztási eljárás keretében kell kiválasztani, amelyről az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak folyamatosan megfelelő tájékoztatást kell kapnia. A kiválasztási eljárás során tiszteletben kell tartani a nemek aránya egyensúlyának elvét. A Bizottságnak meg kell adnia az Európai Parlament illetékes bizottsága számára az ügyvezető igazgatói és az ügyvezetőigazgató-helyettesi tisztségre jelölt személyek szűkített listáját. A Bizottságnak az ügyvezető igazgató és az ügyvezetőigazgató-helyettes kinevezésére irányuló javaslatot jóváhagyásra be kell nyújtania az Európai Parlamentnek. Miután az Európai Parlament jóváhagyta a javaslatot, a Tanácsnak végrehajtási határozatot kell elfogadnia az ügyvezető igazgató és az ügyvezetőigazgató-helyettes kinevezéséről.
  Az egyetlen részt vevő tagállamban letelepedett bank vagy csoport szanálásáról folytatott tárgyalások esetében a vezetői ülést is össze kell hívni, és a döntéshozatalba az érintett tagállam által kinevezett, a nemzeti szanálási hatóságot képviselő tagot is be kell vonni. Egy több országban tevékenykedő csoportról folytatott tárgyalások esetében a székhely szerinti és a fogadó tagállamok által kinevezett, a vonatkozó nemzeti szanálási hatóságokat képviselő tagokat egyaránt meg kell hívni a Testület vezetői ülésére, és be kell őket vonni a döntéshozatalba. Mindazonáltal a székhely szerinti és a fogadó tagállam hatóságainak a döntésre gyakorolt befolyását ki kell egyensúlyozni, ezért a fogadó tagállamok hatóságainak egyetlen közös szavazattal kell rendelkezniük.
  A döntéshozatali folyamat során kellő mértékben figyelembe kell venni, hogy milyen viszonylagos jelentőséggel bír az összevont alapú felügyelet alá tartozó leányvállalat, fióktelep vagy szervezet az egyes tagállamok gazdaságában, illetve a csoport egészében.

| (19a) | Mivel a Testület vezetői ülésein a döntéshozatali folyamat résztvevői attól függően változnak, hogy az érintett intézmény vagy csoport mely tagállam(ok)ban működik, az állandó résztvevőknek – az ügyvezető igazgatónak, az ügyvezetőigazgató-helyettesnek, a Bizottság és az EKB által kinevezett tagoknak – biztosítaniuk kell, hogy a Testület vezetői ülésein bármilyen különböző összetételben hozott döntések következetesek, megfelelőek és arányosak legyenek. |
| --- | --- |

(19a)

Mivel a Testület vezetői ülésein a döntéshozatali folyamat résztvevői attól függően változnak, hogy az érintett intézmény vagy csoport mely tagállam(ok)ban működik, az állandó résztvevőknek – az ügyvezető igazgatónak, az ügyvezetőigazgató-helyettesnek, a Bizottság és az EKB által kinevezett tagoknak – biztosítaniuk kell, hogy a Testület vezetői ülésein bármilyen különböző összetételben hozott döntések következetesek, megfelelőek és arányosak legyenek.

| (19b) | Az EBH-nak megfigyelőként részt kell vennie a Testület ülésein. A Testület üléseire adott esetben további megfigyelőket – például az Európai Stabilitási Mechanizmus képviselőjét – is meg lehet hívni. E megfigyelőkre ugyanazok a szakmai titoktartási követelmények alkalmazandók, mint a Testület tagjaira és személyzetére, illetve a részt vevő tagállamok által kicserélt vagy kirendelt, szanálási tevékenységeket folytató személyzetre. |
| --- | --- |

(19b)

Az EBH-nak megfigyelőként részt kell vennie a Testület ülésein. A Testület üléseire adott esetben további megfigyelőket – például az Európai Stabilitási Mechanizmus képviselőjét – is meg lehet hívni. E megfigyelőkre ugyanazok a szakmai titoktartási követelmények alkalmazandók, mint a Testület tagjaira és személyzetére, illetve a részt vevő tagállamok által kicserélt vagy kirendelt, szanálási tevékenységeket folytató személyzetre.

| (19c) | A Testületnek képesnek kell lennie saját alkalmazottaiból és a részt vevő tagállamok nemzeti szanálási hatóságainak alkalmazottaiból álló belső szanálási csoportok létrehozására, amelyeket a Testület vezető személyzete által kinevezett – a Testület vezetői üléseire megfigyelőként meghívható, de szavazati joggal nem rendelkező – koordinátorok irányítanak. |
| --- | --- |

(19c)

A Testületnek képesnek kell lennie saját alkalmazottaiból és a részt vevő tagállamok nemzeti szanálási hatóságainak alkalmazottaiból álló belső szanálási csoportok létrehozására, amelyeket a Testület vezető személyzete által kinevezett – a Testület vezetői üléseire megfigyelőként meghívható, de szavazati joggal nem rendelkező – koordinátorok irányítanak.

| (19d) | Az Unió intézményei közötti lojális együttműködés elve szerepel a Szerződésekben, különösen az EUSZ 13. cikkének (2) bekezdésében. |
| --- | --- |

(19d)

Az Unió intézményei közötti lojális együttműködés elve szerepel a Szerződésekben, különösen az EUSZ 13. cikkének (2) bekezdésében.

| (20) | A Testület
  és a Bizottság e rendelet szerinti
  küldetéseinek és a szanálási céloknak – köztük az állami pénzeszközök védelmének – a fényében
  az egységes szanálási mechanizmus
  működési költségeit a részt vevő tagállamokban levő intézmények hozzájárulásaiból kell fedezni.
  E költségek viselése semmilyen körülmények között nem lehet a tagállamok vagy az Unió költségvetési felelőssége. |
| --- | --- |

(20)

A Testület
  és a Bizottság e rendelet szerinti
  küldetéseinek és a szanálási céloknak – köztük az állami pénzeszközök védelmének – a fényében
  az egységes szanálási mechanizmus
  működési költségeit a részt vevő tagállamokban levő intézmények hozzájárulásaiból kell fedezni.
  E költségek viselése semmilyen körülmények között nem lehet a tagállamok vagy az Unió költségvetési felelőssége.

| (21) | A szanálással kapcsolatos döntéshozatali folyamat minden vonatkozásában a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv szerint kijelölt nemzeti szanálási hatóságok helyébe adott esetben
  a Bizottságnak és a Testületnek
  kell lépnie. A Testület által elfogadott szanálási rendszerek végrehajtásával kapcsolatos tevékenységeket továbbra is a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv szerint kijelölt nemzeti szanálási hatóságoknak kell ellátniuk. Az átláthatóság és a demokratikus ellenőrzés biztosítása, valamint az unós intézmények jogainak védelme érdekében a Testületnek a jelen javaslat alapján hozott bármilyen döntésért elszámoltathatónak kell lennie az Európai Parlament és a Tanács felé. Ugyanígy, az átláthatóság és a demokratikus ellenőrzés céljából a nemzeti parlamenteknek bizonyos jogokkal kell rendelkezniük arra vonatkozóan, hogy tájékoztatást kapjanak a Testület tevékenységeiről és párbeszédet folytassanak vele. |
| --- | --- |

(21)

A szanálással kapcsolatos döntéshozatali folyamat minden vonatkozásában a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv szerint kijelölt nemzeti szanálási hatóságok helyébe adott esetben
  a Bizottságnak és a Testületnek
  kell lépnie. A Testület által elfogadott szanálási rendszerek végrehajtásával kapcsolatos tevékenységeket továbbra is a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv szerint kijelölt nemzeti szanálási hatóságoknak kell ellátniuk. Az átláthatóság és a demokratikus ellenőrzés biztosítása, valamint az unós intézmények jogainak védelme érdekében a Testületnek a jelen javaslat alapján hozott bármilyen döntésért elszámoltathatónak kell lennie az Európai Parlament és a Tanács felé. Ugyanígy, az átláthatóság és a demokratikus ellenőrzés céljából a nemzeti parlamenteknek bizonyos jogokkal kell rendelkezniük arra vonatkozóan, hogy tájékoztatást kapjanak a Testület tevékenységeiről és párbeszédet folytassanak vele.

| (21a) | A rendelet alkalmazása során valamennyi érintett hatóságnak figyelembe kell vennie az arányosság elvét. Az arányosság elve különösen azon hatás értékelésére vonatkozik, amelyet egy intézmény csődje kiválthat az intézmény üzleti tevékenységének jellegéből, részvényesi szerkezetéből, jogi formájából, kockázati profiljából, méretéből és jogállásából – például azért, mert az 575/2013/EU rendelet 10. cikke értelmében mentességet élvez –, más intézményekkel vagy általában a pénzügyi rendszerrel való összekapcsolódásából, tevékenységének hatóköréből és összetettségéből, továbbá az 575/2013/EU rendelet 113. cikkének (7) bekezdése szerinti intézményvédelmi rendszerben vagy e rendelet 113. cikkének (6) bekezdésében említett más kölcsönös szolidaritási rendszerekben való tagságából, valamint abból kifolyólag, hogy végez-e a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésnek 2. pontjában meghatározott befektetési szolgáltatásokat vagy tevékenységeket. |
| --- | --- |

(21a)

A rendelet alkalmazása során valamennyi érintett hatóságnak figyelembe kell vennie az arányosság elvét. Az arányosság elve különösen azon hatás értékelésére vonatkozik, amelyet egy intézmény csődje kiválthat az intézmény üzleti tevékenységének jellegéből, részvényesi szerkezetéből, jogi formájából, kockázati profiljából, méretéből és jogállásából – például azért, mert az 575/2013/EU rendelet 10. cikke értelmében mentességet élvez –, más intézményekkel vagy általában a pénzügyi rendszerrel való összekapcsolódásából, tevékenységének hatóköréből és összetettségéből, továbbá az 575/2013/EU rendelet 113. cikkének (7) bekezdése szerinti intézményvédelmi rendszerben vagy e rendelet 113. cikkének (6) bekezdésében említett más kölcsönös szolidaritási rendszerekben való tagságából, valamint abból kifolyólag, hogy végez-e a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésnek 2. pontjában meghatározott befektetési szolgáltatásokat vagy tevékenységeket.

| (21b) | A részt vevő tagállamok nemzeti parlamentjeinek kérésére a Testület egy képviselőjét e parlamentek illetékes bizottságai az illetékes nemzeti hatóság jelenlétében meghallgathatják. |
| --- | --- |

(21b)

A részt vevő tagállamok nemzeti parlamentjeinek kérésére a Testület egy képviselőjét e parlamentek illetékes bizottságai az illetékes nemzeti hatóság jelenlétében meghallgathatják.

| (22) | Arra az esetre, ha a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv a szanálási tervek elkészítésének követelményeire vonatkozóan a nemzeti szanálási hatóságok számára lehetővé teszi az egyszerűsített kötelezettségek vagy mentesítések alkalmazását, eljárást kell meghatározni, amely alapján a Testület engedélyezheti az ilyen egyszerűsített kötelezettségek alkalmazását. |
| --- | --- |

(22)

Arra az esetre, ha a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv a szanálási tervek elkészítésének követelményeire vonatkozóan a nemzeti szanálási hatóságok számára lehetővé teszi az egyszerűsített kötelezettségek vagy mentesítések alkalmazását, eljárást kell meghatározni, amely alapján a Testület engedélyezheti az ilyen egyszerűsített kötelezettségek alkalmazását.

| (23) | Annak érdekében, hogy az intézmények és a csoportok tekintetében alkalmazott megközelítés egységes legyen, a Testület számára lehetővé kell tenni az ilyen intézményekre és csoportokra vonatkozó szanálási tervek kidolgozását
  a nemzeti szanálási hatóságokkal együttműködve, amelyeket a Testület felkérhet a szanálási tervek elkészítésével kapcsolatos feladatok elvégzésére.
   A Testületnek értékelnie kell az intézmények és csoportok szanálhatóságát, valamint – szükség esetén – intézkedéseket kell hoznia a szanálhatóság akadályainak elmozdítása céljából. A Testületnek elő kell írnia a nemzeti szanálási hatóságok számára a szanálhatóság akadályait megszüntető megfelelő intézkedések alkalmazását, ezáltal biztosítva a következetességet és az adott intézmények szanálhatóságát.
  A szanálási tervekben szereplő információk intézményspecifikus és bizalmas jellege miatt a szanálási tervek kidolgozásával, értékelésével és jóváhagyásával, valamint a megfelelő intézkedések alkalmazásával kapcsolatos döntéseket a Testületnek kell meghoznia vezetői ülésén. |
| --- | --- |

(23)

Annak érdekében, hogy az intézmények és a csoportok tekintetében alkalmazott megközelítés egységes legyen, a Testület számára lehetővé kell tenni az ilyen intézményekre és csoportokra vonatkozó szanálási tervek kidolgozását
  a nemzeti szanálási hatóságokkal együttműködve, amelyeket a Testület felkérhet a szanálási tervek elkészítésével kapcsolatos feladatok elvégzésére.
   A Testületnek értékelnie kell az intézmények és csoportok szanálhatóságát, valamint – szükség esetén – intézkedéseket kell hoznia a szanálhatóság akadályainak elmozdítása céljából. A Testületnek elő kell írnia a nemzeti szanálási hatóságok számára a szanálhatóság akadályait megszüntető megfelelő intézkedések alkalmazását, ezáltal biztosítva a következetességet és az adott intézmények szanálhatóságát.
  A szanálási tervekben szereplő információk intézményspecifikus és bizalmas jellege miatt a szanálási tervek kidolgozásával, értékelésével és jóváhagyásával, valamint a megfelelő intézkedések alkalmazásával kapcsolatos döntéseket a Testületnek kell meghoznia vezetői ülésén.

| (24) | A szanálási tervek készítése a hatékony szanálás elengedhetetlen eleme. A Testületnek tehát hatáskörrel kell rendelkeznie arra, hogy az intézmények vagy csoportok szerkezetében és szervezeti felépítésében változtatásokat kérjen annak érdekében, hogy kiküszöböljék a szanálási eszközök és hatáskörök alkalmazásának gyakorlati akadályait, és biztosítsák az érintett intézmények szanálhatóságát. Mivel potenciálisan minden intézmény rendszerszintű jelentőséggel bír, a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében elengedhetetlen, hogy a hatóságok bármely intézményt szanálhassák. Annak érdekében, hogy ne csorbuljon a vállalkozás szabadságának az Európai Unió Alapjogi Chartája 16. cikkében rögzített joga, a Testület mérlegelési jogkörét az intézmény szerkezetének és működésének kizárólag a szanálhatóság javítása céljából történő egyszerűsítése érdekében szükséges lépésekre kell korlátozni. Emellett, az e célból bevezetett intézkedéseknek minden esetben összhangban kell lenniük az uniós joggal. Az intézkedések sem közvetlenül, sem közvetve nem jelenthetnek nemzeti hovatartozás szerinti hátrányos megkülönböztetést; és azokat a pénzügyi stabilitásra vonatkozó közérdek nyomós okának kell indokolnia. Annak megállapításához, hogy egy intézkedés a közérdeket szolgálja-e, a közérdekből eljáró Testületnek a nélkül kell tudnia elérni a szanálási célokat, hogy akadályoztatva lenne a szanálási eszközök alkalmazásában vagy a ráruházott hatáskörök gyakorlásában. Ezenkívül az intézkedések nem léphetik túl a célok eléréséhez szükséges minimális mértéket. |
| --- | --- |

(24)

A szanálási tervek készítése a hatékony szanálás elengedhetetlen eleme. A Testületnek tehát hatáskörrel kell rendelkeznie arra, hogy az intézmények vagy csoportok szerkezetében és szervezeti felépítésében változtatásokat kérjen annak érdekében, hogy kiküszöböljék a szanálási eszközök és hatáskörök alkalmazásának gyakorlati akadályait, és biztosítsák az érintett intézmények szanálhatóságát. Mivel potenciálisan minden intézmény rendszerszintű jelentőséggel bír, a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében elengedhetetlen, hogy a hatóságok bármely intézményt szanálhassák. Annak érdekében, hogy ne csorbuljon a vállalkozás szabadságának az Európai Unió Alapjogi Chartája 16. cikkében rögzített joga, a Testület mérlegelési jogkörét az intézmény szerkezetének és működésének kizárólag a szanálhatóság javítása céljából történő egyszerűsítése érdekében szükséges lépésekre kell korlátozni. Emellett, az e célból bevezetett intézkedéseknek minden esetben összhangban kell lenniük az uniós joggal. Az intézkedések sem közvetlenül, sem közvetve nem jelenthetnek nemzeti hovatartozás szerinti hátrányos megkülönböztetést; és azokat a pénzügyi stabilitásra vonatkozó közérdek nyomós okának kell indokolnia. Annak megállapításához, hogy egy intézkedés a közérdeket szolgálja-e, a közérdekből eljáró Testületnek a nélkül kell tudnia elérni a szanálási célokat, hogy akadályoztatva lenne a szanálási eszközök alkalmazásában vagy a ráruházott hatáskörök gyakorlásában. Ezenkívül az intézkedések nem léphetik túl a célok eléréséhez szükséges minimális mértéket.

| (24a) | A szanálási terveknek figyelembe kell venniük a munkavállalókra gyakorolt hatásokat, és a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvvel összhangban azokba fel kell venni a szanálási folyamat során a munkavállalók vagy képviselőik tájékoztatására és a velük folytatott konzultációra szolgáló eljárásokat. Adott esetben e tekintetben tiszteletben kell tartani a kollektív megállapodásokat, illetve a szociális partnerek által előírt egyéb szabályokat. A szanálási tervekre vonatkozó információkat – beleértve azok valamennyi frissített változatát a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvben előírtak szerint ismertetni kell a munkavállalókkal vagy képviselőikkel. |
| --- | --- |

(24a)

A szanálási terveknek figyelembe kell venniük a munkavállalókra gyakorolt hatásokat, és a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvvel összhangban azokba fel kell venni a szanálási folyamat során a munkavállalók vagy képviselőik tájékoztatására és a velük folytatott konzultációra szolgáló eljárásokat. Adott esetben e tekintetben tiszteletben kell tartani a kollektív megállapodásokat, illetve a szociális partnerek által előírt egyéb szabályokat. A szanálási tervekre vonatkozó információkat – beleértve azok valamennyi frissített változatát a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvben előírtak szerint ismertetni kell a munkavállalókkal vagy képviselőikkel.

| (25) | Az egységes szanálási mechanizmusnak a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv, illetve az egységes felügyeleti mechanizmus
  keretein kell alapulnia
  . A Testület számára ezért lehetővé kell tenni, hogy már korai szakaszban beavatkozhasson abban az esetben, ha egy intézmény pénzügyi helyzete vagy fizetőképessége romlani kezd. Az ebben a szakaszban▐ az EKB-tól a Testülethez érkező információ igen fontos az érintett intézmény szanálásának előkészítése érdekében meghozandó intézkedések meghatározása szempontjából. |
| --- | --- |

(25)

Az egységes szanálási mechanizmusnak a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv, illetve az egységes felügyeleti mechanizmus
  keretein kell alapulnia
  . A Testület számára ezért lehetővé kell tenni, hogy már korai szakaszban beavatkozhasson abban az esetben, ha egy intézmény pénzügyi helyzete vagy fizetőképessége romlani kezd. Az ebben a szakaszban▐ az EKB-tól a Testülethez érkező információ igen fontos az érintett intézmény szanálásának előkészítése érdekében meghozandó intézkedések meghatározása szempontjából.

| (26) | Amennyiben szükségessé válik, a gyors szanálási intézkedés biztosítása érdekében a Testületnek az érintett illetékes hatósággal vagy az EKB-val együttműködve szorosan nyomon kell követnie az érintett intézmények helyzetét, és hogy teljesítették-e a korai beavatkozás keretében hozott, rájuk vonatkozó intézkedéseket. |
| --- | --- |

(26)

Amennyiben szükségessé válik, a gyors szanálási intézkedés biztosítása érdekében a Testületnek az érintett illetékes hatósággal vagy az EKB-val együttműködve szorosan nyomon kell követnie az érintett intézmények helyzetét, és hogy teljesítették-e a korai beavatkozás keretében hozott, rájuk vonatkozó intézkedéseket.

| (27) | A pénzügyi piac és a gazdaság zavarainak minimalizálása érdekében a szanálási folyamatot rövid időn belül kell megvalósítani.
  A betétesek betétjeikhez való hozzáférését a lehető leggyorsabban, de legkésőbb azon a határidőn belül biztosítani kell, amelyen belül a [betétbiztosítási rendszerekről szóló] irányelvnek megfelelően a rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében szavatolják a betétes számára a biztosított betétekhez való hozzáférést.
   A Bizottság részére a szanálási folyamat egésze során hozzáférést kell biztosítani minden olyan információhoz, amelyet szükségesnek tart ahhoz, hogy megalapozott döntést hozzon a szanálási folyamatban. Amennyiben a Bizottság
  a Testület által készített,
  egy intézmény szanálás alá
  vonásáról szóló határozattervezet elfogadása
  mellett dönt, a Testületnek azonnal el kell fogadnia az alkalmazandó szanálási eszközök és hatáskörök részleteit, valamint a finanszírozási megoldások igénybevételét meghatározó szanálási rendszert. |
| --- | --- |

(27)

A pénzügyi piac és a gazdaság zavarainak minimalizálása érdekében a szanálási folyamatot rövid időn belül kell megvalósítani.
  A betétesek betétjeikhez való hozzáférését a lehető leggyorsabban, de legkésőbb azon a határidőn belül biztosítani kell, amelyen belül a [betétbiztosítási rendszerekről szóló] irányelvnek megfelelően a rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében szavatolják a betétes számára a biztosított betétekhez való hozzáférést.
   A Bizottság részére a szanálási folyamat egésze során hozzáférést kell biztosítani minden olyan információhoz, amelyet szükségesnek tart ahhoz, hogy megalapozott döntést hozzon a szanálási folyamatban. Amennyiben a Bizottság
  a Testület által készített,
  egy intézmény szanálás alá
  vonásáról szóló határozattervezet elfogadása
  mellett dönt, a Testületnek azonnal el kell fogadnia az alkalmazandó szanálási eszközök és hatáskörök részleteit, valamint a finanszírozási megoldások igénybevételét meghatározó szanálási rendszert.

| (28) | Egy csődközeli helyzetbe került intézmény rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében történő felszámolása veszélyeztetheti a pénzügyi stabilitást, megzavarhatja az alapvető szolgáltatások nyújtását, és érintheti a betétesek védelmét. Ilyen esetben a szanálási eszközök alkalmazása közérdek. Ezért a szanálás céljai közé kell tartozniuk a következőknek: az alapvető pénzügyi szolgáltatások folyamatosságának biztosítása, a pénzügyi rendszer stabilitásának fenntartása, az erkölcsi kockázat csökkentése a csődközeli helyzetbe került intézményeknek nyújtott állami pénzügyi támogatásra való hagyatkozás minimalizálása révén, valamint a betétesek védelme. |
| --- | --- |

(28)

Egy csődközeli helyzetbe került intézmény rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében történő felszámolása veszélyeztetheti a pénzügyi stabilitást, megzavarhatja az alapvető szolgáltatások nyújtását, és érintheti a betétesek védelmét. Ilyen esetben a szanálási eszközök alkalmazása közérdek. Ezért a szanálás céljai közé kell tartozniuk a következőknek: az alapvető pénzügyi szolgáltatások folyamatosságának biztosítása, a pénzügyi rendszer stabilitásának fenntartása, az erkölcsi kockázat csökkentése a csődközeli helyzetbe került intézményeknek nyújtott állami pénzügyi támogatásra való hagyatkozás minimalizálása révén, valamint a betétesek védelme.

| (29) | A fizetésképtelen intézmény rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében történő felszámolását azonban minden esetben mérlegelni kell, mielőtt döntés hozható az intézmény működő vállalkozásként történő fenntartásáról. A fizetésképtelen intézményt a pénzügyi stabilitás céljából és a lehető legnagyobb mértékben magánforrásokból fedezve kell működő vállalkozásként fenntartani. Ez vagy magánszektorbeli vásárlónak történő értékesítéssel vagy magánszektorbeli vállalkozással való egyesüléssel, illetve – feltőkésítés céljából – az intézmény kötelezettségeinek leírását vagy adósságának saját tőkévé való átalakítását követően érhető el. |
| --- | --- |

(29)

A fizetésképtelen intézmény rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében történő felszámolását azonban minden esetben mérlegelni kell, mielőtt döntés hozható az intézmény működő vállalkozásként történő fenntartásáról. A fizetésképtelen intézményt a pénzügyi stabilitás céljából és a lehető legnagyobb mértékben magánforrásokból fedezve kell működő vállalkozásként fenntartani. Ez vagy magánszektorbeli vásárlónak történő értékesítéssel vagy magánszektorbeli vállalkozással való egyesüléssel, illetve – feltőkésítés céljából – az intézmény kötelezettségeinek leírását vagy adósságának saját tőkévé való átalakítását követően érhető el.

| (30) | A szanálási hatáskörök gyakorlása során a Bizottságnak és a Testületnek gondoskodnia kell arról, hogy a részvényeseket és a hitelezőket megfelelő arányban terheljék a veszteségek, a vezetőket leváltsák
  vagy további rendkívüli ügyvezetőket alkalmazzanak
  , az intézmény szanálásának költségeit minimalizálják, és
  e rendelettel, valamint a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvvel összhangban
  a fizetésképtelen intézmény azonos osztályba tartozó hitelezőit egyformán kezeljék. |
| --- | --- |

(30)

A szanálási hatáskörök gyakorlása során a Bizottságnak és a Testületnek gondoskodnia kell arról, hogy a részvényeseket és a hitelezőket megfelelő arányban terheljék a veszteségek, a vezetőket leváltsák
  vagy további rendkívüli ügyvezetőket alkalmazzanak
  , az intézmény szanálásának költségeit minimalizálják, és
  e rendelettel, valamint a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvvel összhangban
  a fizetésképtelen intézmény azonos osztályba tartozó hitelezőit egyformán kezeljék.

| (31) | A részvényesek és hitelezők jogai csak az Alapjogi Charta 52. cikkében megállapított elvekkel összhangban korlátozhatóak. A szanálási eszközök ezért csak a csődközeli helyzetbe került vagy a valószínűsíthetően fizetésképtelenné váló intézmények esetében lehetnek alkalmazhatóak, és csak akkor, ha közérdekből szükséges a pénzügyi stabilitásra vonatkozó cél teljesítése. Konkrétan a szanálási eszközöket abban az esetben kell alkalmazni, ha az intézmény rendes fizetésképtelenségi eljárás útján nem számolható fel anélkül, hogy ez destabilizálná a pénzügyi rendszert, és az intézkedésekre szükség van a rendszerszintű jelentőséggel bíró funkciók gyors átruházásának vagy fenntartásának biztosításához, illetve ha nincs ésszerű kilátás magánforrásokra támaszkodó alternatív megoldás alkalmazására, beleértve a meglévő részvényesek vagy harmadik fél által végrehajtott, az intézmény életképességét teljes mértékben helyreállító tőkeemelést is. |
| --- | --- |

(31)

A részvényesek és hitelezők jogai csak az Alapjogi Charta 52. cikkében megállapított elvekkel összhangban korlátozhatóak. A szanálási eszközök ezért csak a csődközeli helyzetbe került vagy a valószínűsíthetően fizetésképtelenné váló intézmények esetében lehetnek alkalmazhatóak, és csak akkor, ha közérdekből szükséges a pénzügyi stabilitásra vonatkozó cél teljesítése. Konkrétan a szanálási eszközöket abban az esetben kell alkalmazni, ha az intézmény rendes fizetésképtelenségi eljárás útján nem számolható fel anélkül, hogy ez destabilizálná a pénzügyi rendszert, és az intézkedésekre szükség van a rendszerszintű jelentőséggel bíró funkciók gyors átruházásának vagy fenntartásának biztosításához, illetve ha nincs ésszerű kilátás magánforrásokra támaszkodó alternatív megoldás alkalmazására, beleértve a meglévő részvényesek vagy harmadik fél által végrehajtott, az intézmény életképességét teljes mértékben helyreállító tőkeemelést is.

| (32) | A tulajdonjogokba való beavatkozás nem lehet aránytalan. Az érintett részvényesek és hitelezők következésképpen nem szenvedhetnek el nagyobb veszteséget annál, mint amely akkor sújtotta volna őket, ha az intézményt a szanálást elrendelő határozat elfogadásával egyidejűleg felszámolják. Abban az esetben, ha egy szanálás alá vont intézmény eszközeinek csak egy részét ruházzák át magánszektorbeli vásárlóra vagy hídbankra, a szanálás alá vont intézmény fennmaradó részét rendes fizetésképtelenségi eljárás útján fel kell számolni. Az intézmény felszámolási eljárása folyamán a meglévő részvényesek és hitelezők védelme érdekében az e részvényesek és hitelezők számára a követeléseik ellenértékeként kifizetett összeg nem lehet kevesebb, mint az a becsült összeg, amelyhez akkor jutottak volna, ha az egész intézményt rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében számolják fel. |
| --- | --- |

(32)

A tulajdonjogokba való beavatkozás nem lehet aránytalan. Az érintett részvényesek és hitelezők következésképpen nem szenvedhetnek el nagyobb veszteséget annál, mint amely akkor sújtotta volna őket, ha az intézményt a szanálást elrendelő határozat elfogadásával egyidejűleg felszámolják. Abban az esetben, ha egy szanálás alá vont intézmény eszközeinek csak egy részét ruházzák át magánszektorbeli vásárlóra vagy hídbankra, a szanálás alá vont intézmény fennmaradó részét rendes fizetésképtelenségi eljárás útján fel kell számolni. Az intézmény felszámolási eljárása folyamán a meglévő részvényesek és hitelezők védelme érdekében az e részvényesek és hitelezők számára a követeléseik ellenértékeként kifizetett összeg nem lehet kevesebb, mint az a becsült összeg, amelyhez akkor jutottak volna, ha az egész intézményt rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében számolják fel.

| (33) | A részvényesek és hitelezők arra vonatkozó jogának védelme érdekében, hogy a számukra kifizetett összeg ne legyen kevesebb, mint az az összeg, amelyhez rendes fizetésképtelenségi eljárás esetén jutottak volna, egyértelmű kötelezettségeket kell megállapítani az intézmény eszközeinek és kötelezettségeinek értékelése tekintetében, és elegendő időt kell biztosítani arra, hogy megfelelő becslés készülhessen arról, milyen elbánásban részesültek volna, ha az intézményt rendes fizetésképtelenségi eljárás útján számolják fel. Biztosítani kell annak lehetőségét, hogy ez az értékelés már a beavatkozás korai szakaszában elkezdődjön. A szanálás megkezdése előtt fel kell becsülni az intézmény eszközeinek és kötelezettségeinek értékét, valamint azt, hogy milyen elbánásban részesülnének a részvényesek és hitelezők rendes fizetésképtelenségi eljárás esetén. |
| --- | --- |

(33)

A részvényesek és hitelezők arra vonatkozó jogának védelme érdekében, hogy a számukra kifizetett összeg ne legyen kevesebb, mint az az összeg, amelyhez rendes fizetésképtelenségi eljárás esetén jutottak volna, egyértelmű kötelezettségeket kell megállapítani az intézmény eszközeinek és kötelezettségeinek értékelése tekintetében, és elegendő időt kell biztosítani arra, hogy megfelelő becslés készülhessen arról, milyen elbánásban részesültek volna, ha az intézményt rendes fizetésképtelenségi eljárás útján számolják fel. Biztosítani kell annak lehetőségét, hogy ez az értékelés már a beavatkozás korai szakaszában elkezdődjön. A szanálás megkezdése előtt fel kell becsülni az intézmény eszközeinek és kötelezettségeinek értékét, valamint azt, hogy milyen elbánásban részesülnének a részvényesek és hitelezők rendes fizetésképtelenségi eljárás esetén.

| (34) | Fontos, hogy a veszteségeket az intézmény csődbe jutásakor azonnal elszámolják. A csődközeli helyzetbe került intézmények eszközei és kötelezettségei
  értékelésének irányadó elveiről a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv rendelkezik
  . Sürgős esetben lehetővé kell tenni, hogy a Testület a csődközeli helyzetbe került intézmény eszközeit, illetve kötelezettségeit gyors átmeneti értékeléssel mérje fel, amelyet a független értékelés elkészültéig alkalmaznak. |
| --- | --- |

(34)

Fontos, hogy a veszteségeket az intézmény csődbe jutásakor azonnal elszámolják. A csődközeli helyzetbe került intézmények eszközei és kötelezettségei
  értékelésének irányadó elveiről a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv rendelkezik
  . Sürgős esetben lehetővé kell tenni, hogy a Testület a csődközeli helyzetbe került intézmény eszközeit, illetve kötelezettségeit gyors átmeneti értékeléssel mérje fel, amelyet a független értékelés elkészültéig alkalmaznak.

| (35) | A szanálási folyamat objektivitásának és biztonságosságának megőrzése céljából meg kell határozni, hogy a szanálás alá vont intézménnyel szemben fennálló, biztosíték nélküli hitelezői követeléseket milyen sorrendben fogják leírni vagy átalakítani. Annak érdekében, hogy mérséklődjön annak a kockázata, hogy a hitelezők vesztesége nagyobb lesz, mint ha az intézményt a rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében felszámolták volna, a meghatározandó sorrendet a rendes fizetésképtelenségi eljárás és a szanálás keretében végrehajtott leírási vagy átalakítási eljárás során egyaránt alkalmazni kell. Ez egyúttal az adósság beárazását is megkönnyítené. |
| --- | --- |

(35)

A szanálási folyamat objektivitásának és biztonságosságának megőrzése céljából meg kell határozni, hogy a szanálás alá vont intézménnyel szemben fennálló, biztosíték nélküli hitelezői követeléseket milyen sorrendben fogják leírni vagy átalakítani. Annak érdekében, hogy mérséklődjön annak a kockázata, hogy a hitelezők vesztesége nagyobb lesz, mint ha az intézményt a rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében felszámolták volna, a meghatározandó sorrendet a rendes fizetésképtelenségi eljárás és a szanálás keretében végrehajtott leírási vagy átalakítási eljárás során egyaránt alkalmazni kell. Ez egyúttal az adósság beárazását is megkönnyítené.

| (35a) | Még nem sikerült megvalósítani a fizetésképtelenségi jogszabályok uniós szintű harmonizálását, ami jelentős lépést jelentene a valódi belső piac kiépítésében. Az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő tagállamokban székhellyel rendelkező, illetve a más tagállamokban székhellyel rendelkező szervezetek esetében egyaránt azonban a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv által bevezetett harmonizációnak köszönhetően fizetésképtelenség esetén a hitelezők követeléseinek rangsora – a betétesek elsőbbségi rangsorát is beleértve – azonos lesz. Ez a harmonizáció megszünteti a szabályozási arbitrázs egyik fontos forrását. Mindazonáltal folyamatosan lépéseket kell tenni egy uniós fizetésképtelenségi rendszer felé. |
| --- | --- |

(35a)

Még nem sikerült megvalósítani a fizetésképtelenségi jogszabályok uniós szintű harmonizálását, ami jelentős lépést jelentene a valódi belső piac kiépítésében. Az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő tagállamokban székhellyel rendelkező, illetve a más tagállamokban székhellyel rendelkező szervezetek esetében egyaránt azonban a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv által bevezetett harmonizációnak köszönhetően fizetésképtelenség esetén a hitelezők követeléseinek rangsora – a betétesek elsőbbségi rangsorát is beleértve – azonos lesz. Ez a harmonizáció megszünteti a szabályozási arbitrázs egyik fontos forrását. Mindazonáltal folyamatosan lépéseket kell tenni egy uniós fizetésképtelenségi rendszer felé.

| (36) | A Bizottságnak
  a Testület határozattervezete alapján
  ,
  az érintett szervezetekre vonatkozó szanálási terveket követve és
  az eset körülményeit figyelembe véve meg kell határoznia a végrehajtandó szanálási intézkedések keretét, továbbá lehetővé kell tenni számára, hogy a szükséges összes szanálási eszközt felhasználásra kijelölhesse. Ezen a világos és pontos kereten belül a Testületnek döntenie kell a szanálási rendszer részleteiről. A vonatkozó szanálási eszközöknek a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló]
  irányelvben előírtak szerint
  magukban kell foglalniuk a vagyonértékesítési, a hídbank-, a belső feltőkésítési és az eszközelkülönítési eszközt▐ . A keretnek lehetővé kell tennie annak az értékelését is, hogy teljesülnek-e a leírásra és a tőkeinstrumentumok átalakítására vonatkozó feltételek. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottságnak
  a Testület határozattervezete alapján
  ,
  az érintett szervezetekre vonatkozó szanálási terveket követve és
  az eset körülményeit figyelembe véve meg kell határoznia a végrehajtandó szanálási intézkedések keretét, továbbá lehetővé kell tenni számára, hogy a szükséges összes szanálási eszközt felhasználásra kijelölhesse. Ezen a világos és pontos kereten belül a Testületnek döntenie kell a szanálási rendszer részleteiről. A vonatkozó szanálási eszközöknek a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló]
  irányelvben előírtak szerint
  magukban kell foglalniuk a vagyonértékesítési, a hídbank-, a belső feltőkésítési és az eszközelkülönítési eszközt▐ . A keretnek lehetővé kell tennie annak az értékelését is, hogy teljesülnek-e a leírásra és a tőkeinstrumentumok átalakítására vonatkozó feltételek.

| (37) | A [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvvel összhangban
  a vagyonértékesítési eszköznek lehetővé kell tennie, hogy az intézményt vagy az intézmény tevékenységeinek egy részét a részvényesek hozzájárulása nélkül is értékesíthessék egy vagy több vásárló részére. |
| --- | --- |

(37)

A [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvvel összhangban
  a vagyonértékesítési eszköznek lehetővé kell tennie, hogy az intézményt vagy az intézmény tevékenységeinek egy részét a részvényesek hozzájárulása nélkül is értékesíthessék egy vagy több vásárló részére.

| (38) | A [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvvel összhangban
  az eszközelkülönítési eszköznek lehetővé kell tennie, hogy a hatóságok az alulteljesítő vagy értékvesztett eszközöket egy különálló gazdasági egységhez helyezzék át. A csődközeli helyzetbe került intézmény jogosulatlan versenyelőnyének kiküszöbölése érdekében ez az eszköz kizárólag más eszközökkel együtt alkalmazható. |
| --- | --- |

(38)

A [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvvel összhangban
  az eszközelkülönítési eszköznek lehetővé kell tennie, hogy a hatóságok az alulteljesítő vagy értékvesztett eszközöket egy különálló gazdasági egységhez helyezzék át. A csődközeli helyzetbe került intézmény jogosulatlan versenyelőnyének kiküszöbölése érdekében ez az eszköz kizárólag más eszközökkel együtt alkalmazható.

| (39) | Egy jól működő szanálási rendszernek minimalizálnia kell a csődközeli helyzetbe került intézmények szanálásának az adófizetők által viselt költségeit. Azt is biztosítania kell, hogy akár a nagy, rendszerszintű jelentőségű intézményeket is a pénzügyi stabilitás veszélyeztetése nélkül lehessen szanálni. A belső feltőkésítési eszköz annak biztosítása által éri el ezt a célt, hogy a szervezet részvényesei és hitelezői megfelelő veszteségeket viselnek, valamint viselik a költségek megfelelő részét. E célból a szanálási keretnek – kiegészítő lehetőségként, a többi szanálási eszközzel összhangban – kötelező adósságleírási hatásköröket is tartalmaznia kell, a Pénzügyi Stabilitási Tanács ajánlásának megfelelően. |
| --- | --- |

(39)

Egy jól működő szanálási rendszernek minimalizálnia kell a csődközeli helyzetbe került intézmények szanálásának az adófizetők által viselt költségeit. Azt is biztosítania kell, hogy akár a nagy, rendszerszintű jelentőségű intézményeket is a pénzügyi stabilitás veszélyeztetése nélkül lehessen szanálni. A belső feltőkésítési eszköz annak biztosítása által éri el ezt a célt, hogy a szervezet részvényesei és hitelezői megfelelő veszteségeket viselnek, valamint viselik a költségek megfelelő részét. E célból a szanálási keretnek – kiegészítő lehetőségként, a többi szanálási eszközzel összhangban – kötelező adósságleírási hatásköröket is tartalmaznia kell, a Pénzügyi Stabilitási Tanács ajánlásának megfelelően.

| (40) | A [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvvel összhangban
  annak érdekében, hogy különféle körülmények között is megfelelő szintű rugalmasság álljon rendelkezésre a veszteségek hitelezők közötti elosztásához, indokolt, hogy a belső feltőkésítési eszköz egyaránt alkalmazható legyen abban az esetben, ha a cél a csődközeli helyzetbe került intézmény működő vállalkozásként történő szanálása – amennyiben reális kilátás van arra, hogy az intézmény életképessége helyreállítható –, és abban az esetben is, amikor a rendszerszintű jelentőségű szolgáltatásokat hídbanknak adják át, az intézmény többi része pedig beszünteti működését, és felszámolásra kerül. |
| --- | --- |

(40)

A [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvvel összhangban
  annak érdekében, hogy különféle körülmények között is megfelelő szintű rugalmasság álljon rendelkezésre a veszteségek hitelezők közötti elosztásához, indokolt, hogy a belső feltőkésítési eszköz egyaránt alkalmazható legyen abban az esetben, ha a cél a csődközeli helyzetbe került intézmény működő vállalkozásként történő szanálása – amennyiben reális kilátás van arra, hogy az intézmény életképessége helyreállítható –, és abban az esetben is, amikor a rendszerszintű jelentőségű szolgáltatásokat hídbanknak adják át, az intézmény többi része pedig beszünteti működését, és felszámolásra kerül.

| (41) | A [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvvel összhangban
  ha a belső feltőkésítési eszközt abból a célból alkalmazzák, hogy a csődközeli helyzetbe került intézmény tőkehelyzetét helyreállítsák, így az intézmény működő vállalkozásként tovább folytathatja tevékenységét, a belső feltőkésítésen keresztül végrehajtott szanálást minden esetben a vezetés leváltásának, az intézmény szerkezetátalakításának és tevékenysége átszervezésének kell követnie, amelynek során kezelik a csődhöz vezető okokat. A szerkezetátalakítást vállalati átszervezési terv végrehajtásával kell megvalósítani. |
| --- | --- |

(41)

A [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvvel összhangban
  ha a belső feltőkésítési eszközt abból a célból alkalmazzák, hogy a csődközeli helyzetbe került intézmény tőkehelyzetét helyreállítsák, így az intézmény működő vállalkozásként tovább folytathatja tevékenységét, a belső feltőkésítésen keresztül végrehajtott szanálást minden esetben a vezetés leváltásának, az intézmény szerkezetátalakításának és tevékenysége átszervezésének kell követnie, amelynek során kezelik a csődhöz vezető okokat. A szerkezetátalakítást vállalati átszervezési terv végrehajtásával kell megvalósítani.

| (42) | A [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvvel összhangban
  a belső feltőkésítési mechanizmust nem helyénvaló olyan követelésekre alkalmazni, amelyek fedezettek, biztosítékkal vagy más módon garantáltak. Annak biztosítása érdekében azonban, hogy a belső feltőkésítési eszköz eredményesen működjön és elérje a célját, lehetővé kell tenni, hogy a csődközeli helyzetbe került intézmény biztosíték nélküli kötelezettségeire a lehető legszélesebb körben alkalmazható legyen. Mindazonáltal indokolt bizonyos típusú biztosíték nélküli kötelezettségeket kizárni a belső feltőkésítési eszköz alkalmazási köréből. Közérdekből és az eredményes szanálás érdekében ki kell zárni a belső feltőkésítési eszköz alkalmazását a 94/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) alapján védett betétekre, a csődközeli helyzetbe került intézmény alkalmazottai felé fennálló kötelezettségekre, illetve azon kereskedelmi követelésekre, amelyek az intézmény napi működéséhez szükséges árukra és szolgáltatásokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

(42)

A [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvvel összhangban
  a belső feltőkésítési mechanizmust nem helyénvaló olyan követelésekre alkalmazni, amelyek fedezettek, biztosítékkal vagy más módon garantáltak. Annak biztosítása érdekében azonban, hogy a belső feltőkésítési eszköz eredményesen működjön és elérje a célját, lehetővé kell tenni, hogy a csődközeli helyzetbe került intézmény biztosíték nélküli kötelezettségeire a lehető legszélesebb körben alkalmazható legyen. Mindazonáltal indokolt bizonyos típusú biztosíték nélküli kötelezettségeket kizárni a belső feltőkésítési eszköz alkalmazási köréből. Közérdekből és az eredményes szanálás érdekében ki kell zárni a belső feltőkésítési eszköz alkalmazását a 94/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) alapján védett betétekre, a csődközeli helyzetbe került intézmény alkalmazottai felé fennálló kötelezettségekre, illetve azon kereskedelmi követelésekre, amelyek az intézmény napi működéséhez szükséges árukra és szolgáltatásokra vonatkoznak.

| (43) | A [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvvel összhangban
  a belső feltőkésítési eszköz alkalmazása nem terjedhet ki a betétbiztosítási rendszer által garantált betétek tulajdonosaira. ▐ A belső feltőkésítési hatáskörök gyakorlása biztosítja, hogy a betétesek továbbra is hozzáférjenek betéteikhez ▐. |
| --- | --- |

(43)

A [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvvel összhangban
  a belső feltőkésítési eszköz alkalmazása nem terjedhet ki a betétbiztosítási rendszer által garantált betétek tulajdonosaira. ▐ A belső feltőkésítési hatáskörök gyakorlása biztosítja, hogy a betétesek továbbra is hozzáférjenek betéteikhez ▐.

| (44) | Az állami támogatásra vonatkozó szabályok értelmében a részvényesek és a hátrasorolt hitelezők közötti tehermegosztás megvalósítása érdekében az egységes szanálási mechanizmus e rendelet és
  a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv
  alkalmazásától kezdve analóg módon a belső feltőkésítési eszközt is alkalmazhatná. |
| --- | --- |

(44)

Az állami támogatásra vonatkozó szabályok értelmében a részvényesek és a hátrasorolt hitelezők közötti tehermegosztás megvalósítása érdekében az egységes szanálási mechanizmus e rendelet és
  a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv
  alkalmazásától kezdve analóg módon a belső feltőkésítési eszközt is alkalmazhatná.

| (45) | Annak elkerülése érdekében, hogy az intézmények a belső feltőkésítési eszköz hatékonyságát akadályozó módon strukturálják kötelezettségeiket, a Testület számára lehetővé kell tenni, hogy előírja, hogy az intézményeknek minden esetben rendelkezniük kell a szavatoló tőke, az alárendelt kölcsön és az előresorolt kötelezettségek egy olyan – az intézmény teljes kötelezettségeinek százalékában kifejezett
  és a szanálási tervekben meghatározott
   – aggregált összegével, amely az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8), valamint a 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) alkalmazásában nem minősül szavatoló tőkének. |
| --- | --- |

(45)

Annak elkerülése érdekében, hogy az intézmények a belső feltőkésítési eszköz hatékonyságát akadályozó módon strukturálják kötelezettségeiket, a Testület számára lehetővé kell tenni, hogy előírja, hogy az intézményeknek minden esetben rendelkezniük kell a szavatoló tőke, az alárendelt kölcsön és az előresorolt kötelezettségek egy olyan – az intézmény teljes kötelezettségeinek százalékában kifejezett
  és a szanálási tervekben meghatározott
   – aggregált összegével, amely az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8), valamint a 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) alkalmazásában nem minősül szavatoló tőkének.

| (46) | A legmegfelelőbb szanálási módszert az adott eset körülményeinek függvényében kell kiválasztani, és ebből a célból biztosítani kell a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvben szereplő valamennyi szanálási eszköz hozzáférhetőségét
  és a szóban forgó irányelvnek megfelelő alkalmazását. |
| --- | --- |

(46)

A legmegfelelőbb szanálási módszert az adott eset körülményeinek függvényében kell kiválasztani, és ebből a célból biztosítani kell a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvben szereplő valamennyi szanálási eszköz hozzáférhetőségét
  és a szóban forgó irányelvnek megfelelő alkalmazását.

| (47) | A [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv a nemzeti szanálási hatóságokra ruházta a tőkeinstrumentumok leírásának és átalakításának hatáskörét, mivel a tőkeinstrumentumok leírásának és átalakításának feltételei egybeeshetnek a szanálási feltételekkel, és ilyen esetben fel kell mérni, hogy az érintett szervezet pénzügyi stabilitásának helyreállításához elegendő-e csupán a tőkeinstrumentumok leírása és átalakítása, vagy szanálási intézkedésre is szükség van. Általános szabályként a szanálás összefüggésében fogják alkalmazni.
  A Testületnek és
  a Bizottságnak ebben a funkcióban is a nemzeti szanálási hatóságok helyébe kell lépnie, ezért lehetővé kell számára tenni, hogy megállapítsa, teljesülnek-e a tőkeinstrumentumok leírására és átalakítására vonatkozó feltételek, valamint a szanálás feltételeinek teljesülése esetén dönthessen a szervezet szanálás alá vonásáról. |
| --- | --- |

(47)

A [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv a nemzeti szanálási hatóságokra ruházta a tőkeinstrumentumok leírásának és átalakításának hatáskörét, mivel a tőkeinstrumentumok leírásának és átalakításának feltételei egybeeshetnek a szanálási feltételekkel, és ilyen esetben fel kell mérni, hogy az érintett szervezet pénzügyi stabilitásának helyreállításához elegendő-e csupán a tőkeinstrumentumok leírása és átalakítása, vagy szanálási intézkedésre is szükség van. Általános szabályként a szanálás összefüggésében fogják alkalmazni.
  A Testületnek és
  a Bizottságnak ebben a funkcióban is a nemzeti szanálási hatóságok helyébe kell lépnie, ezért lehetővé kell számára tenni, hogy megállapítsa, teljesülnek-e a tőkeinstrumentumok leírására és átalakítására vonatkozó feltételek, valamint a szanálás feltételeinek teljesülése esetén dönthessen a szervezet szanálás alá vonásáról.

| (48) | Valamennyi részt vevő tagállamban biztosítani kell a szanálási intézkedés eredményességét és egységességét. E célból a Testület számára –
  ▐
  amennyiben a nemzeti szanálási hatóság egyáltalán nem vagy nem megfelelően alkalmazta a Testület határozatát – lehetővé kell tenni, hogy
  közvetlenül adjon ki utasítást
  a szanálás alá vont intézmény
  számára▐
  . |
| --- | --- |

(48)

Valamennyi részt vevő tagállamban biztosítani kell a szanálási intézkedés eredményességét és egységességét. E célból a Testület számára –
  ▐
  amennyiben a nemzeti szanálási hatóság egyáltalán nem vagy nem megfelelően alkalmazta a Testület határozatát – lehetővé kell tenni, hogy
  közvetlenül adjon ki utasítást
  a szanálás alá vont intézmény
  számára▐
  .

| (49) | Az egységes szanálási mechanizmus hatékonyságának fokozása érdekében a Testületnek minden körülmények között szoros együttműködést kell folytatnia az Európai Bankhatósággal. Adott esetben a Testületnek együtt kell működnie az Európai Értékpapír-piaci Hatósággal, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatósággal és az Európai Rendszerkockázati Testülettel, továbbá a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszeréhez tartozó más hatóságokkal. A Testületnek ezenkívül szorosan együtt kell működnie az EKB-val és az egységes felügyeleti mechanizmus keretében a hitelintézetek – különösen az EKB összevont felügyelete alá tartozó csoportok – felügyeletét ellátó egyéb hatóságokkal. A csődközeli helyzetbe került bankok szanálási folyamatának hatékony kezelése céljából a Testületnek a szanálási folyamat minden szakaszában együtt kell működnie a nemzeti szanálási hatóságokkal. Ez utóbbi együttműködés nem csupán a Testület szanálási határozatainak végrehajtásához, hanem bármilyen szanálási határozat elfogadását megelőzően, a szanálási tervek készítése során vagy a korai beavatkozás szakaszában is szükséges.
  Az e rendeletben meghatározott feladatai ellátása során a Bizottságnak szorosan együtt kell működnie az EBH-val és megfelelő módon figyelembe kell vennie az EBH iránymutatásait és ajánlásait. |
| --- | --- |

(49)

Az egységes szanálási mechanizmus hatékonyságának fokozása érdekében a Testületnek minden körülmények között szoros együttműködést kell folytatnia az Európai Bankhatósággal. Adott esetben a Testületnek együtt kell működnie az Európai Értékpapír-piaci Hatósággal, az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatósággal és az Európai Rendszerkockázati Testülettel, továbbá a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszeréhez tartozó más hatóságokkal. A Testületnek ezenkívül szorosan együtt kell működnie az EKB-val és az egységes felügyeleti mechanizmus keretében a hitelintézetek – különösen az EKB összevont felügyelete alá tartozó csoportok – felügyeletét ellátó egyéb hatóságokkal. A csődközeli helyzetbe került bankok szanálási folyamatának hatékony kezelése céljából a Testületnek a szanálási folyamat minden szakaszában együtt kell működnie a nemzeti szanálási hatóságokkal. Ez utóbbi együttműködés nem csupán a Testület szanálási határozatainak végrehajtásához, hanem bármilyen szanálási határozat elfogadását megelőzően, a szanálási tervek készítése során vagy a korai beavatkozás szakaszában is szükséges.
  Az e rendeletben meghatározott feladatai ellátása során a Bizottságnak szorosan együtt kell működnie az EBH-val és megfelelő módon figyelembe kell vennie az EBH iránymutatásait és ajánlásait.

| (49a) | A szanálási eszközök alkalmazása és a szanálási hatáskörök gyakorlása során a Testületnek biztosítania kell, hogy a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvben előírtak szerint az érintett szervezetek alkalmazottainak képviselőit tájékoztassák és adott esetben velük konzultáljanak. Ebben a tekintetben tiszteletben kell tartani a kollektív megállapodásokat, illetve a szociális partnerek által előírt egyéb szabályokat, ha ilyenek vannak. |
| --- | --- |

(49a)

A szanálási eszközök alkalmazása és a szanálási hatáskörök gyakorlása során a Testületnek biztosítania kell, hogy a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvben előírtak szerint az érintett szervezetek alkalmazottainak képviselőit tájékoztassák és adott esetben velük konzultáljanak. Ebben a tekintetben tiszteletben kell tartani a kollektív megállapodásokat, illetve a szociális partnerek által előírt egyéb szabályokat, ha ilyenek vannak.

| (50) | Mivel a részt vevő tagállamok nemzeti szanálási hatóságait a szanálási határozatok meghozatala tekintetében a Testület váltja fel, a Testületnek a szanálási funkciókat illetően, a mechanizmusban részt nem vevő tagállamokkal folytatott együttműködés céljából is e hatóságok helyébe kell lépnie. Nevezetesen a Testületnek a részt vevő tagállamok valamennyi hatóságát képviselnie kell a részt nem vevő tagállamok hatóságait is magukban foglaló szanálási kollégiumokban. |
| --- | --- |

(50)

Mivel a részt vevő tagállamok nemzeti szanálási hatóságait a szanálási határozatok meghozatala tekintetében a Testület váltja fel, a Testületnek a szanálási funkciókat illetően, a mechanizmusban részt nem vevő tagállamokkal folytatott együttműködés céljából is e hatóságok helyébe kell lépnie. Nevezetesen a Testületnek a részt vevő tagállamok valamennyi hatóságát képviselnie kell a részt nem vevő tagállamok hatóságait is magukban foglaló szanálási kollégiumokban.

| (50a) | A Testületnek és a részt nem vevő tagállamok szanálási hatóságainak egyetértési megállapodást kell kötniük, amely általánosságban meghatározza a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv szerinti feladataik ellátása során folytatott együttműködésük módját. Az egyetértési megállapodás többek között pontosíthatja a Bizottság és a Testület azon döntéseivel kapcsolatos konzultációt, amelyek hatással vannak a részt nem vevő tagállamban működő azon leányvállalatokra és fióktelepekre, amelyek anyavállalata egy részt vevő tagállamban telepedett le. Az egyetértési megállapodást rendszeresen felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(50a)

A Testületnek és a részt nem vevő tagállamok szanálási hatóságainak egyetértési megállapodást kell kötniük, amely általánosságban meghatározza a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv szerinti feladataik ellátása során folytatott együttműködésük módját. Az egyetértési megállapodás többek között pontosíthatja a Bizottság és a Testület azon döntéseivel kapcsolatos konzultációt, amelyek hatással vannak a részt nem vevő tagállamban működő azon leányvállalatokra és fióktelepekre, amelyek anyavállalata egy részt vevő tagállamban telepedett le. Az egyetértési megállapodást rendszeresen felül kell vizsgálni.

| (51) | Mivel számos intézmény nemcsak az Unión belül, hanem nemzetközi szinten is tevékenykedik, egy hatékonyan működő szanálási mechanizmusnak szükségszerűen a harmadik országbeli illetékes hatóságokkal való együttműködés szabályait is rögzítenie kell. A harmadik országbeli hatóságoknak a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 88. cikke szerinti jogi keretnek megfelelően kell segítséget nyújtani. E célból, mivel a részt vevő tagállamokban a csődközeli helyzetbe került bankok szanálását illetően egyedül a Testület rendelkezhet megfelelő hatáskörökkel, a részt vevő tagállamok nemzeti hatóságai nevében kizárólag a Testületet lehet felhatalmazni nem kötelező erejű együttműködési megállapodások megkötésére e harmadik országbeli hatóságokkal. |
| --- | --- |

(51)

Mivel számos intézmény nemcsak az Unión belül, hanem nemzetközi szinten is tevékenykedik, egy hatékonyan működő szanálási mechanizmusnak szükségszerűen a harmadik országbeli illetékes hatóságokkal való együttműködés szabályait is rögzítenie kell. A harmadik országbeli hatóságoknak a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 88. cikke szerinti jogi keretnek megfelelően kell segítséget nyújtani. E célból, mivel a részt vevő tagállamokban a csődközeli helyzetbe került bankok szanálását illetően egyedül a Testület rendelkezhet megfelelő hatáskörökkel, a részt vevő tagállamok nemzeti hatóságai nevében kizárólag a Testületet lehet felhatalmazni nem kötelező erejű együttműködési megállapodások megkötésére e harmadik országbeli hatóságokkal.

| (52) | Feladatainak hatékony ellátása érdekében a Testületnek megfelelő vizsgálati hatáskörökkel kell rendelkeznie. Lehetővé kell tenni számára, hogy minden szükséges információt közvetlenül vagy a nemzeti szanálási hatóságokon keresztül beszerezhessen, és vizsgálatokat, illetve helyszíni ellenőrzéseket végezhessen, adott esetben az illetékes nemzeti hatóságokkal együttműködve,
  és teljes körűen hasznosítva az EKB-nál és az illetékes nemzeti hatóságoknál rendelkezésre álló valamennyi információt
  . A szanálással összefüggésben a Testület helyszíni vizsgálatokat végezhet annak érdekében, hogy hatékonyan ellenőrizze a nemzeti hatóságok általi végrehajtást, valamint biztosítsa, hogy a Bizottság és a Testület döntései teljesen pontos információkon alapulnak. |
| --- | --- |

(52)

Feladatainak hatékony ellátása érdekében a Testületnek megfelelő vizsgálati hatáskörökkel kell rendelkeznie. Lehetővé kell tenni számára, hogy minden szükséges információt közvetlenül vagy a nemzeti szanálási hatóságokon keresztül beszerezhessen, és vizsgálatokat, illetve helyszíni ellenőrzéseket végezhessen, adott esetben az illetékes nemzeti hatóságokkal együttműködve,
  és teljes körűen hasznosítva az EKB-nál és az illetékes nemzeti hatóságoknál rendelkezésre álló valamennyi információt
  . A szanálással összefüggésben a Testület helyszíni vizsgálatokat végezhet annak érdekében, hogy hatékonyan ellenőrizze a nemzeti hatóságok általi végrehajtást, valamint biztosítsa, hogy a Bizottság és a Testület döntései teljesen pontos információkon alapulnak.

| (53) | Annak biztosítása érdekében, hogy a Testület minden szükséges információhoz hozzáférjen,
  az érintett szervezetek és alkalmazottaik
  nem hivatkozhatnak szakmai titoktartási szabályokra a Testületnek történő információszolgáltatás elkerülése céljából.
  A Testületnek történő információszolgáltatás ugyanakkor soha nem tekinthető a szakmai titoktartás megszegésének. |
| --- | --- |

(53)

Annak biztosítása érdekében, hogy a Testület minden szükséges információhoz hozzáférjen,
  az érintett szervezetek és alkalmazottaik
  nem hivatkozhatnak szakmai titoktartási szabályokra a Testületnek történő információszolgáltatás elkerülése céljából.
  A Testületnek történő információszolgáltatás ugyanakkor soha nem tekinthető a szakmai titoktartás megszegésének.

| (54) | Az egységes szanálási mechanizmus keretében elfogadott határozatok tiszteletben tartásának biztosítása érdekében kötelezettségszegés esetén arányos és visszatartó erejű
  szankciókat
  kell alkalmazni. A Testület számára lehetővé kell tenni, hogy a nemzeti szanálási hatóságokat arra utasítsa, hogy
  közigazgatási szankciókat
  vagy kényszerítő bírságokat szabjanak ki azokra a
  szervezetekre
  , amelyek nem tesznek eleget a Testület határozataiban előírt kötelezettségeiknek. A következetes, hatékony és eredményes végrehajtási gyakorlatok biztosítása érdekében a Testület számára lehetővé kell tenni, hogy iránymutatásokat címezzen a nemzeti szanálási hatóságoknak
  a közigazgatási szankciók
  és kényszerítő bírságok alkalmazásáról. |
| --- | --- |

(54)

Az egységes szanálási mechanizmus keretében elfogadott határozatok tiszteletben tartásának biztosítása érdekében kötelezettségszegés esetén arányos és visszatartó erejű
  szankciókat
  kell alkalmazni. A Testület számára lehetővé kell tenni, hogy a nemzeti szanálási hatóságokat arra utasítsa, hogy
  közigazgatási szankciókat
  vagy kényszerítő bírságokat szabjanak ki azokra a
  szervezetekre
  , amelyek nem tesznek eleget a Testület határozataiban előírt kötelezettségeiknek. A következetes, hatékony és eredményes végrehajtási gyakorlatok biztosítása érdekében a Testület számára lehetővé kell tenni, hogy iránymutatásokat címezzen a nemzeti szanálási hatóságoknak
  a közigazgatási szankciók
  és kényszerítő bírságok alkalmazásáról.

| (55) | Amennyiben a nemzeti szanálási hatóság azáltal, hogy nem él a Testület utasításának végrehajtása érdekében a nemzeti jog által ráruházott hatáskörökkel, megsérti az egységes szanálási mechanizmus szabályait, az adott tagállam az ítélkezési gyakorlattal összhangban kötelezhető az egyének – köztük adott esetben a szanálás alá vont szervezet vagy csoport –, illetve bármely tagállam ilyen szervezete vagy csoportja valamely részének hitelezője számára okozott kár megtérítésére. |
| --- | --- |

(55)

Amennyiben a nemzeti szanálási hatóság azáltal, hogy nem él a Testület utasításának végrehajtása érdekében a nemzeti jog által ráruházott hatáskörökkel, megsérti az egységes szanálási mechanizmus szabályait, az adott tagállam az ítélkezési gyakorlattal összhangban kötelezhető az egyének – köztük adott esetben a szanálás alá vont szervezet vagy csoport –, illetve bármely tagállam ilyen szervezete vagy csoportja valamely részének hitelezője számára okozott kár megtérítésére.

| (56) | Megfelelő szabályokat kell meghatározni a Testület költségvetésének kezelése, a költségvetés előkészítése, a költségvetés kialakítására és végrehajtására vonatkozó eljárást tisztázó belső szabályok elfogadása,
  a költségvetésnek a Testület plenáris ülése általi nyomon követése és ellenőrzése,
  valamint a számlák belső és külső ellenőrzése tekintetében. |
| --- | --- |

(56)

Megfelelő szabályokat kell meghatározni a Testület költségvetésének kezelése, a költségvetés előkészítése, a költségvetés kialakítására és végrehajtására vonatkozó eljárást tisztázó belső szabályok elfogadása,
  a költségvetésnek a Testület plenáris ülése általi nyomon követése és ellenőrzése,
  valamint a számlák belső és külső ellenőrzése tekintetében.

| (56a) | A Testületnek a plenáris ülésén ezenkívül el kell fogadnia, figyelemmel kell kísérnie és ellenőriznie kell az éves munkaprogramját, továbbá véleményeket és ajánlásokat kell kibocsátania az ügyvezető igazgató jelentéstervezetéhez, amelynek tartalmaznia kell egy, a szanálási tevékenységekről – köztük a folyamatban lévő szanálási esetekről – szóló szakaszt, illetve egy, a pénzügyi és igazgatási kérdésekről szóló szakaszt. |
| --- | --- |

(56a)

A Testületnek a plenáris ülésén ezenkívül el kell fogadnia, figyelemmel kell kísérnie és ellenőriznie kell az éves munkaprogramját, továbbá véleményeket és ajánlásokat kell kibocsátania az ügyvezető igazgató jelentéstervezetéhez, amelynek tartalmaznia kell egy, a szanálási tevékenységekről – köztük a folyamatban lévő szanálási esetekről – szóló szakaszt, illetve egy, a pénzügyi és igazgatási kérdésekről szóló szakaszt.

| (57) | Bizonyos körülmények fennállása esetén az alkalmazott szanálási eszközök hatékonysága annak függvénye, hogy rendelkezésre áll-e rövid távú finanszírozás az intézmény vagy hídbank számára, nyújtanak-e garanciát a potenciális vásárlóknak, illetve biztosítanak-e tőkét a hídbanknak. Ebből adódóan fontos létrehozni egy alapot az állami pénzeszközök ilyen célú felhasználásának elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(57)

Bizonyos körülmények fennállása esetén az alkalmazott szanálási eszközök hatékonysága annak függvénye, hogy rendelkezésre áll-e rövid távú finanszírozás az intézmény vagy hídbank számára, nyújtanak-e garanciát a potenciális vásárlóknak, illetve biztosítanak-e tőkét a hídbanknak. Ebből adódóan fontos létrehozni egy alapot az állami pénzeszközök ilyen célú felhasználásának elkerülése érdekében.

| (58) | Biztosítani kell, hogy az Alap a csődközeli helyzetbe került intézmények szanálása céljából teljes mértékben hozzáférhető legyen. Az Alap ezért semmilyen más célra, csakis a szanálási eszközök és hatáskörök hatékony végrehajtása érdekében vehető igénybe. Ezenkívül kizárólag a vonatkozó szanálási célokkal és elvekkel összhangban vehető igénybe,
  a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv rendelkezéseinek teljes körű tiszteletben tartása mellett
  . Ennek megfelelően a Testületnek biztosítania kell, hogy a szanálási eszközök alkalmazása kapcsán keletkezett minden veszteséget, költséget vagy egyéb kiadást elsősorban a szanálás alá vont intézmény részvényesei és hitelezői viseljék. Az Alapot csak a részvényesek és hitelezők forrásainak kimerülése után terhelhetik a szanálási eszközök alkalmazása kapcsán keletkezett veszteségek, költségek vagy egyéb kiadások. |
| --- | --- |

(58)

Biztosítani kell, hogy az Alap a csődközeli helyzetbe került intézmények szanálása céljából teljes mértékben hozzáférhető legyen. Az Alap ezért semmilyen más célra, csakis a szanálási eszközök és hatáskörök hatékony végrehajtása érdekében vehető igénybe. Ezenkívül kizárólag a vonatkozó szanálási célokkal és elvekkel összhangban vehető igénybe,
  a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv rendelkezéseinek teljes körű tiszteletben tartása mellett
  . Ennek megfelelően a Testületnek biztosítania kell, hogy a szanálási eszközök alkalmazása kapcsán keletkezett minden veszteséget, költséget vagy egyéb kiadást elsősorban a szanálás alá vont intézmény részvényesei és hitelezői viseljék. Az Alapot csak a részvényesek és hitelezők forrásainak kimerülése után terhelhetik a szanálási eszközök alkalmazása kapcsán keletkezett veszteségek, költségek vagy egyéb kiadások.

| (59) | Általános szabályként az intézmények szanálása előtt és attól függetlenül is a pénzügyi ágazattól kell hozzájárulásokat beszedni. Amikor az előzetes pénzeszközök nem elégségesek a veszteségek vagy az Alap igénybevétele során felmerülő költségek fedezésére, a további költség vagy veszteség viselésére kiegészítő hozzájárulásokat kell beszedni. Az Alap számára ezenkívül lehetőséget kell biztosítani a kölcsönfelvételre vagy más formájú pénzügyi támogatás igénybevételére pénzügyi intézményektől vagy egyéb harmadik felektől, amennyiben a rendelkezésre álló pénzeszközök nem fedezik a veszteségeket, költségeket vagy az Alap igénybevétele során felmerülő egyéb költségeket, és a rendkívüli utólagos hozzájárulások nem állnak azonnal rendelkezésre. |
| --- | --- |

(59)

Általános szabályként az intézmények szanálása előtt és attól függetlenül is a pénzügyi ágazattól kell hozzájárulásokat beszedni. Amikor az előzetes pénzeszközök nem elégségesek a veszteségek vagy az Alap igénybevétele során felmerülő költségek fedezésére, a további költség vagy veszteség viselésére kiegészítő hozzájárulásokat kell beszedni. Az Alap számára ezenkívül lehetőséget kell biztosítani a kölcsönfelvételre vagy más formájú pénzügyi támogatás igénybevételére pénzügyi intézményektől vagy egyéb harmadik felektől, amennyiben a rendelkezésre álló pénzeszközök nem fedezik a veszteségeket, költségeket vagy az Alap igénybevétele során felmerülő egyéb költségeket, és a rendkívüli utólagos hozzájárulások nem állnak azonnal rendelkezésre.

| (59a) | Amennyiben a válság kezelése céljából egy tagállamban nemzeti banki lefölözést, adókat vagy szanálási hozzájárulást vezettek be, úgy azokat a kettős befizetések elkerülése érdekében az Alapba fizetendő hozzájárulással kell felváltani. |
| --- | --- |

(59a)

Amennyiben a válság kezelése céljából egy tagállamban nemzeti banki lefölözést, adókat vagy szanálási hozzájárulást vezettek be, úgy azokat a kettős befizetések elkerülése érdekében az Alapba fizetendő hozzájárulással kell felváltani.

| (60) | A kritikus tömeg elérése és azon prociklikus hatások kiküszöbölése érdekében, amelyek akkor jelentkeznének, ha egy rendszerszintű válság során az Alap kizárólag utólagos hozzájárulásokra támaszkodhatna, elengedhetetlen, hogy az Alap előzetesen rendelkezésre álló pénzügyi eszközei elérjenek egy bizonyos célszintet. |
| --- | --- |

(60)

A kritikus tömeg elérése és azon prociklikus hatások kiküszöbölése érdekében, amelyek akkor jelentkeznének, ha egy rendszerszintű válság során az Alap kizárólag utólagos hozzájárulásokra támaszkodhatna, elengedhetetlen, hogy az Alap előzetesen rendelkezésre álló pénzügyi eszközei elérjenek egy bizonyos célszintet.

| (60a) | Az Alap célszintjét a részt vevő tagállamokban engedélyezett valamennyi hitelintézet biztosított betétei összegének százalékában kell kifejezni. Ugyanakkor tekintettel arra, hogy ezen intézmények teljes kötelezettségeinek összege megfelelőbb referenciaérték volna az Alap funkcióit illetően, a Bizottságnak fel kell mérnie, hogy szükség van-e egy, a teljes kötelezettségre vonatkozó, a finanszírozási célszint mellett elérendő referenciaérték jövőbeli bevezetésére, megőrizve a [bankok helyreállításáról és a szanálásáról szóló] irányelvvel összhangban levő versenyfeltételeket. |
| --- | --- |

(60a)

Az Alap célszintjét a részt vevő tagállamokban engedélyezett valamennyi hitelintézet biztosított betétei összegének százalékában kell kifejezni. Ugyanakkor tekintettel arra, hogy ezen intézmények teljes kötelezettségeinek összege megfelelőbb referenciaérték volna az Alap funkcióit illetően, a Bizottságnak fel kell mérnie, hogy szükség van-e egy, a teljes kötelezettségre vonatkozó, a finanszírozási célszint mellett elérendő referenciaérték jövőbeli bevezetésére, megőrizve a [bankok helyreállításáról és a szanálásáról szóló] irányelvvel összhangban levő versenyfeltételeket.

| (61) | Megfelelő időkeretet kell meghatározni az Alap finanszírozási célszintjének elérésére. A Testület számára azonban lehetővé kell tenni, hogy az Alap által folyósított jelentős összegekre való tekintettel módosítsa a hozzájárulási időszakot. |
| --- | --- |

(61)

Megfelelő időkeretet kell meghatározni az Alap finanszírozási célszintjének elérésére. A Testület számára azonban lehetővé kell tenni, hogy az Alap által folyósított jelentős összegekre való tekintettel módosítsa a hozzájárulási időszakot.

| (61a) | Az államok és bankjaik közötti összekapcsolódás megszüntetése és az egységes szanálási mechanizmus hatékonyságának és hitelességének biztosítása céljából – különösen az Alap teljes finanszírozásának eléréséig – fontos létrehozni egy európai hitelkeretet az e rendelet hatálybalépése után ésszerű határidőn belül. Az Alap a fent említett kölcsönprogramból származó minden kölcsönt a megállapodás szerinti időkereten belül köteles visszatéríteni. E hitelkeretnek biztosítania kell a megfelelő pénzügyi eszközök azonnali rendelkezésre állását a rendeletben meghatározott célokra. |
| --- | --- |

(61a)

Az államok és bankjaik közötti összekapcsolódás megszüntetése és az egységes szanálási mechanizmus hatékonyságának és hitelességének biztosítása céljából – különösen az Alap teljes finanszírozásának eléréséig – fontos létrehozni egy európai hitelkeretet az e rendelet hatálybalépése után ésszerű határidőn belül. Az Alap a fent említett kölcsönprogramból származó minden kölcsönt a megállapodás szerinti időkereten belül köteles visszatéríteni. E hitelkeretnek biztosítania kell a megfelelő pénzügyi eszközök azonnali rendelkezésre állását a rendeletben meghatározott célokra.

| (62) | Amennyiben a részt vevő tagállamok már kialakítottak nemzeti szanálásfinanszírozási megoldásokat, lehetővé kell tenni számukra annak előírását, hogy a nemzeti szanálásfinanszírozási megoldások az intézményektől korábban előzetes hozzájárulásként beszedett, saját finanszírozási eszközeiket használják, így kompenzálva az intézményeket az Alapnak fizetendő előzetes hozzájárulásokért. Ez a jóvátétel nem érintheti a 94/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) szerinti tagállami kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(62)

Amennyiben a részt vevő tagállamok már kialakítottak nemzeti szanálásfinanszírozási megoldásokat, lehetővé kell tenni számukra annak előírását, hogy a nemzeti szanálásfinanszírozási megoldások az intézményektől korábban előzetes hozzájárulásként beszedett, saját finanszírozási eszközeiket használják, így kompenzálva az intézményeket az Alapnak fizetendő előzetes hozzájárulásokért. Ez a jóvátétel nem érintheti a 94/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) szerinti tagállami kötelezettségeket.

| (63) | A hozzájárulások méltányos kiszámítása és az alacsonyabb kockázatot jelentő modell szerinti működés ösztönzése érdekében az Alaphoz történő hozzájárulásoknak,
  amelyeket az illetékes hatósággal folytatott konzultációt követően a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvvel, illetve az ennek értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal összhangban a Testületnek kell meghatároznia
  , figyelembe kell venniük a hitelintézetek által viselt kockázatok mértékét. |
| --- | --- |

(63)

A hozzájárulások méltányos kiszámítása és az alacsonyabb kockázatot jelentő modell szerinti működés ösztönzése érdekében az Alaphoz történő hozzájárulásoknak,
  amelyeket az illetékes hatósággal folytatott konzultációt követően a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvvel, illetve az ennek értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal összhangban a Testületnek kell meghatároznia
  , figyelembe kell venniük a hitelintézetek által viselt kockázatok mértékét.

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| (65) | Az Alapban levő összegek értékének védelme céljából ezeket az összegeket kellően biztonságos, diverzifikált és likvid eszközökbe kell befektetni. |
| --- | --- |

(65)

Az Alapban levő összegek értékének védelme céljából ezeket az összegeket kellően biztonságos, diverzifikált és likvid eszközökbe kell befektetni.

| (66) | A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következők meghatározása céljából: az Alapnak fizetett hozzájárulások típusa és az ezekből támogatható esetek; a hozzájárulások számításának és befizetésének módja; az azon intézményekre vonatkozó hozzájárulási rendszer, amelyek azután is működhetnek, miután az Alap elérte a célszintet; azon intézmények hozzájárulási rendszere, amelyek működése az Alap célszintjének elérését követően engedélyezett; a hozzájárulások időbeni kiterjesztésének feltételei; az éves hozzájárulások
  összege
  megállapításának feltételei; az éves hozzájárulások megállapításának feltételei; azon körülmények és szabályok meghatározására vonatkozó intézkedések, amelyek teljesülése esetén egy intézmény részlegesen vagy teljesen mentesülhet az utólagos hozzájárulások alól. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következők meghatározása céljából: az Alapnak fizetett hozzájárulások típusa és az ezekből támogatható esetek; a hozzájárulások számításának és befizetésének módja; az azon intézményekre vonatkozó hozzájárulási rendszer, amelyek azután is működhetnek, miután az Alap elérte a célszintet; azon intézmények hozzájárulási rendszere, amelyek működése az Alap célszintjének elérését követően engedélyezett; a hozzájárulások időbeni kiterjesztésének feltételei; az éves hozzájárulások
  összege
  megállapításának feltételei; az éves hozzájárulások megállapításának feltételei; azon körülmények és szabályok meghatározására vonatkozó intézkedések, amelyek teljesülése esetén egy intézmény részlegesen vagy teljesen mentesülhet az utólagos hozzájárulások alól.

| (67) | A Testület által végzett munka bizalmas jellegének megőrzése érdekében a Testület tagjaira és alkalmazottaira – köztük a szanálási feladatok végrehajtása céljából a részt vevő tagállamokkal kicserélt vagy az ilyen tagállamok által kirendelt alkalmazottakra – feladataik megszűnése után is szakmai titoktartási kötelezettségnek kell vonatkoznia.
  E követelményeknek a Testület által felhatalmazott egyéb személyekre, a tagállamok nemzeti szanálási hatóságai által helyszíni ellenőrzések végzésére felhatalmazott vagy kijelölt személyekre, továbbá a Testület plenáris és vezetői üléseire meghívott megfigyelőkre is vonatkozniuk kell.
   A ráruházott feladatok elvégzése céljából a Testületet fel kell hatalmazni, hogy bizonyos feltételek mellett információt cseréljen a nemzeti vagy uniós hatóságokkal és testületekkel. |
| --- | --- |

(67)

A Testület által végzett munka bizalmas jellegének megőrzése érdekében a Testület tagjaira és alkalmazottaira – köztük a szanálási feladatok végrehajtása céljából a részt vevő tagállamokkal kicserélt vagy az ilyen tagállamok által kirendelt alkalmazottakra – feladataik megszűnése után is szakmai titoktartási kötelezettségnek kell vonatkoznia.
  E követelményeknek a Testület által felhatalmazott egyéb személyekre, a tagállamok nemzeti szanálási hatóságai által helyszíni ellenőrzések végzésére felhatalmazott vagy kijelölt személyekre, továbbá a Testület plenáris és vezetői üléseire meghívott megfigyelőkre is vonatkozniuk kell.
   A ráruházott feladatok elvégzése céljából a Testületet fel kell hatalmazni, hogy bizonyos feltételek mellett információt cseréljen a nemzeti vagy uniós hatóságokkal és testületekkel.

| (68) | Annak biztosítása érdekében, hogy a Testület képviselettel rendelkezzen a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerében, az 1093/2010/EU rendeletet úgy kell módosítani, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok rendeletben meghatározott fogalma a Testületre is kiterjedjen. A Testület és az 1093/2010/EU rendelet szerinti, hatáskörrel rendelkező hatóságok ilyen asszimilációja összhangban van az EBH azon feladataival, amelyeket a helyreállítási és szanálási tervek kidolgozásához és koordinálásához való hozzájárulása és az ezekben való aktív részvétele, valamint a csődközeli helyzetbe került intézmények és különösen a több országban tevékenykedő csoportok szanálásának elősegítése tekintetében az 1093/2010/EU rendelet 25. cikke megállapít. |
| --- | --- |

(68)

Annak biztosítása érdekében, hogy a Testület képviselettel rendelkezzen a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerében, az 1093/2010/EU rendeletet úgy kell módosítani, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok rendeletben meghatározott fogalma a Testületre is kiterjedjen. A Testület és az 1093/2010/EU rendelet szerinti, hatáskörrel rendelkező hatóságok ilyen asszimilációja összhangban van az EBH azon feladataival, amelyeket a helyreállítási és szanálási tervek kidolgozásához és koordinálásához való hozzájárulása és az ezekben való aktív részvétele, valamint a csődközeli helyzetbe került intézmények és különösen a több országban tevékenykedő csoportok szanálásának elősegítése tekintetében az 1093/2010/EU rendelet 25. cikke megállapít.

| (69) | A Testület teljes körű működéséig a Bizottságnak kell felelnie a kezdeti műveletekért, köztük az adminisztratív kiadások fedezéséhez szükséges hozzájárulások beszedéséért és a Testület részéről az összes szükséges kifizetést engedélyező ideiglenes ügyvezető igazgató kinevezéséért. |
| --- | --- |

(69)

A Testület teljes körű működéséig a Bizottságnak kell felelnie a kezdeti műveletekért, köztük az adminisztratív kiadások fedezéséhez szükséges hozzájárulások beszedéséért és a Testület részéről az összes szükséges kifizetést engedélyező ideiglenes ügyvezető igazgató kinevezéséért.

| (70) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket, nevezetesen a tulajdonhoz, a személyes adatok védelméhez
  és
  a vállalkozás szabadságához
  való jogot, a munkavállalók jogát a vállalkozásnál a tájékoztatáshoz és konzultációhoz
  ,
  valamint
  a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot; e rendeletet ezen jogokkal és elvekkel összhangban kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(70)

Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket, nevezetesen a tulajdonhoz, a személyes adatok védelméhez
  és
  a vállalkozás szabadságához
  való jogot, a munkavállalók jogát a vállalkozásnál a tájékoztatáshoz és konzultációhoz
  ,
  valamint
  a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot; e rendeletet ezen jogokkal és elvekkel összhangban kell végrehajtani.

| (71) | Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a hitelintézetek szanálásának hatékony és eredményes egységes európai keretének létrehozását, valamint a szanálásra vonatkozó szabályok következetes alkalmazását tagállami szinten nem lehet kielégítően megvalósítani, és ezért az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(71)

Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a hitelintézetek szanálásának hatékony és eredményes egységes európai keretének létrehozását, valamint a szanálásra vonatkozó szabályok következetes alkalmazását tagállami szinten nem lehet kielégítően megvalósítani, és ezért az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. RÉSZ

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet egységes szabályokat és egységes eljárást ír elő a 2. cikkben említett, a 4. cikkben említett részt vevő tagállamokban letelepedett szervezetek szanálására vonatkozóan.

Ezeket az egységes szabályokat és az egységes eljárást
  a 38. cikkben meghatározottak szerint
  a
  Testület
  a
  Bizottsággal
  és a részt vevő tagállamok szanálási hatóságaival együtt alkalmazza az e rendelet által létrehozott egységes szanálási mechanizmus keretében. Az egységes szanálási mechanizmust egy egységes bankszanálási alap támogatja (a továbbiakban: az Alap).

2. cikk

Hatály

Ez a rendelet a következő szervezetekre alkalmazandó:

| a) | a részt vevő tagállamokban székhellyel rendelkező hitelintézetek; |
| --- | --- |

a)

a részt vevő tagállamokban székhellyel rendelkező hitelintézetek;

| b) | a valamelyik részt vevő tagállamban székhellyel rendelkező anyavállalatok, beleértve a pénzügyi holdingtársaságokat és a vegyes pénzügyi holdingtársaságokat, amennyiben az
  ▐ 1024/2013/EU▐
  rendelet 4. cikke (1) bekezdésének i) pontjával összhangban az EKB által végrehajtott összevont alapú felügyelet alá tartoznak; |
| --- | --- |

b)

a valamelyik részt vevő tagállamban székhellyel rendelkező anyavállalatok, beleértve a pénzügyi holdingtársaságokat és a vegyes pénzügyi holdingtársaságokat, amennyiben az
  ▐ 1024/2013/EU▐
  rendelet 4. cikke (1) bekezdésének i) pontjával összhangban az EKB által végrehajtott összevont alapú felügyelet alá tartoznak;

| c) | a részt vevő tagállamokban székhellyel rendelkező befektetési vállalkozások és pénzügyi vállalkozások, amennyiben az anyavállalatra vonatkozóan az EKB által
  az 1024/2013/EU▐
  rendelet 4. cikke (1) bekezdésének i) pontjával összhangban végrehajtott összevont alapú felügyelet alá tartoznak. |
| --- | --- |

c)

a részt vevő tagállamokban székhellyel rendelkező befektetési vállalkozások és pénzügyi vállalkozások, amennyiben az anyavállalatra vonatkozóan az EKB által
  az 1024/2013/EU▐
  rendelet 4. cikke (1) bekezdésének i) pontjával összhangban végrehajtott összevont alapú felügyelet alá tartoznak.

3. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 2. cikkében, valamint a
  2013/36/EU ▐
  irányelv 3. cikkében meghatározott fogalmak alkalmazandók. Emellett a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:

| (1) | „illetékes nemzeti hatóság”:
  az 1024/2013/EU▐
  rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározott illetékes nemzeti hatóságok; |
| --- | --- |

(1)

„illetékes nemzeti hatóság”:
  az 1024/2013/EU▐
  rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározott illetékes nemzeti hatóságok;

| (1a) | „illetékes hatóság”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének (40) pontjában meghatározott illetékes hatóság és az 1024/2013/EU rendeletnek megfelelően a felügyeleti szerepet betöltő Európai Központi Bank; |
| --- | --- |

(1a)

„illetékes hatóság”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének (40) pontjában meghatározott illetékes hatóság és az 1024/2013/EU rendeletnek megfelelően a felügyeleti szerepet betöltő Európai Központi Bank;

| (2) | „nemzeti szanálási hatóság”: valamely tagállam által a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 3. cikkével összhangban kijelölt hatóság; |
| --- | --- |

(2)

„nemzeti szanálási hatóság”: valamely tagállam által a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 3. cikkével összhangban kijelölt hatóság;

| (3) | „szanálási intézkedés”: valamely szanálási eszköz alkalmazása egy a 2. cikkben említett intézményre vagy szervezetre, vagy az intézménnyel kapcsolatban egy vagy több szanálási hatáskör gyakorlása; |
| --- | --- |

(3)

„szanálási intézkedés”: valamely szanálási eszköz alkalmazása egy a 2. cikkben említett intézményre vagy szervezetre, vagy az intézménnyel kapcsolatban egy vagy több szanálási hatáskör gyakorlása;

| (3a) | „Testület”: az e rendelet 38. cikkével összhangban létrehozott Egységes Szanálási Testület; |
| --- | --- |

(3a)

„Testület”: az e rendelet 38. cikkével összhangban létrehozott Egységes Szanálási Testület;

| (4) | „biztosított betétek”: a 94/19/EK irányelvvel összhangban nemzeti jog szerint, betétbiztosítási rendszer keretében garantált betétek, a 94/19/EK irányelv 7. cikkében meghatározott szintig; |
| --- | --- |

(4)

„biztosított betétek”: a 94/19/EK irányelvvel összhangban nemzeti jog szerint, betétbiztosítási rendszer keretében garantált betétek, a 94/19/EK irányelv 7. cikkében meghatározott szintig;

| (5) | „leírható, illetve átalakítható betétek”: a 94/19/EK irányelv 1. cikkében meghatározott olyan betétek, amelyek az említett irányelv 2. cikke szerint nincsenek kizárva a védelemből, tekintet nélkül azok összegére; |
| --- | --- |

(5)

„leírható, illetve átalakítható betétek”: a 94/19/EK irányelv 1. cikkében meghatározott olyan betétek, amelyek az említett irányelv 2. cikke szerint nincsenek kizárva a védelemből, tekintet nélkül azok összegére;

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| (11) | „szanálás alá vont intézmény”: a 2. cikkben említett szervezet, amely tekintetében szanálási intézkedést hoztak; |
| --- | --- |

(11)

„szanálás alá vont intézmény”: a 2. cikkben említett szervezet, amely tekintetében szanálási intézkedést hoztak;

| (12) | „intézmény”: a 2. cikk c) pontjával összhangban összevont felügyelet alá tartozó hitelintézet vagy befektetési vállalkozás; |
| --- | --- |

(12)

„intézmény”: a 2. cikk c) pontjával összhangban összevont felügyelet alá tartozó hitelintézet vagy befektetési vállalkozás;

| (13) | „csoport”: olyan anyavállalat és leányvállalatai, amelyek a 2. cikkben említett szervezetek; |
| --- | --- |

(13)

„csoport”: olyan anyavállalat és leányvállalatai, amelyek a 2. cikkben említett szervezetek;

| ▐ | |
| --- | --- |

▐

| (19) | „rendelkezésre álló pénzügyi eszközök”: az Alap számára a 74. cikkben említett célokra rendelkezésre álló készpénz, betétek, eszközök és visszavonhatatlan fizetési kötelezettségek; |
| --- | --- |

(19)

„rendelkezésre álló pénzügyi eszközök”: az Alap számára a 74. cikkben említett célokra rendelkezésre álló készpénz, betétek, eszközök és visszavonhatatlan fizetési kötelezettségek;

| (20) | „az Alap célszintje”: a rendelkezésre álló pénzügyi eszközök 68. cikk alapján elérendő összege. |
| --- | --- |

(20)

„az Alap célszintje”: a rendelkezésre álló pénzügyi eszközök 68. cikk alapján elérendő összege.

4. cikk

Részt vevő tagállamok

A részt vevő tagállam olyan tagállam, amelynek pénzneme az euró, vagy olyan tagállam, amelynek pénzneme nem az euró, de
  az 1024/2013/EU▐
  rendelet 7. cikkével összhangban szoros együttműködést alakított ki.

5. cikk

Kapcsolat a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvvel és az alkalmazandó nemzeti joggal

(-1)
     
  E rendelet értelmében a Bizottság és a Testület e rendelet szerinti feladatainak vagy hatásköreinek ellátását a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló]


  irányelv, illetve az ennek értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok szabályozzák.

(1)   Ha e rendelet alapján a Bizottság vagy a Testület olyan feladatokat vagy hatásköröket gyakorol, amelyeket
  a
  [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv szerint egy részt vevő tagállam nemzeti szanálási hatóságának kell gyakorolnia, akkor e rendelet és
  a
  [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv alkalmazása céljából a Testületet kell az illetékes nemzeti szanálási hatóságnak, vagy határon átnyúló csoportszintű szanálás esetén az illetékes csoportszintű szanálási hatóságnak tekinteni.

(1a)
     
  A Testület az e rendelet értelmében ráruházott feladatai ellátása során az EBH által kidolgozott és a Bizottság által az 1093/2010/EU rendelet 10–15. cikkével összhangban elfogadott szabályozástechnikai és végrehajtás-technikai standardok, az EBH által az 1093/2010/EU rendelet 16. cikkével összhangban az elfogadott iránymutatások és ajánlások, valamint a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv vonatkozó rendelkezései értelmében az EBH által az 1093/2010/EU rendelet 19. cikkével összhangban hozott határozatok hatálya alá tartozik.

(2)   A Testület, amikor nemzeti szanálási hatóságként lép fel, adott esetben a Bizottság engedélyével jár el.

(3)   E rendelet rendelkezéseire figyelemmel, a részt vevő tagállam nemzeti szanálási hatóságai a nemzeti jog vonatkozó, a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv által harmonizált rendelkezései alapján és azoknak megfelelően járnak el.

6. cikk

Általános elvek

(1)   A Testület, a Bizottság vagy a nemzeti szanálási hatóságok egyetlen intézkedése, javaslata vagy politikája sem lehet megkülönböztető a 2. cikkben említett szervezetekkel, a betétesekkel, befektetőkkel vagy az Unióban székhellyel rendelkező egyéb hitelezőkkel szemben nemzeti hovatartozásuk vagy tevékenységük helye alapján.

(1a)
     
  Az egységes szanálási mechanizmus keretében a Testület, a Bizottság vagy a nemzeti szanálási hatóságok valamennyi intézkedése, javaslata vagy politikája az Unió és minden egyes részt vevő uniós tagállam pénzügyi rendszere stabilitásának elősegítése céljával valósul meg, teljes mértékben figyelembe véve a belső piac egységét és integritását.

(2)   Olyan döntés vagy intézkedés meghozatalakor, amelynek egynél több▐ tagállamban lehet hatása, és különösen a kettő vagy több részt vevő tagállamban székhellyel rendelkező csoportokat érintő döntések meghozatalakor a Bizottság
  és a Testület
  kellően figyelembe veszi az összes következő tényezőt:

| a) | azoknak a▐ tagállamoknak az érdekeit, amelyekben valamely csoport működik, és különösen azt, hogy az egyes döntések, intézkedések vagy az intézkedések elmaradása milyen hatással lehet ezeknek a tagállamoknak a pénzügyi stabilitására, gazdaságára, betétbiztosítási rendszerére vagy befektetővédelmi rendszerére; |
| --- | --- |

a)

azoknak a▐ tagállamoknak az érdekeit, amelyekben valamely csoport működik, és különösen azt, hogy az egyes döntések, intézkedések vagy az intézkedések elmaradása milyen hatással lehet ezeknek a tagállamoknak a pénzügyi stabilitására, gazdaságára, betétbiztosítási rendszerére vagy befektetővédelmi rendszerére;

| b) | azt, hogy a különböző érintett tagállamok érdekeinek kiegyensúlyozására kell törekedni és el kell kerülni, hogy valamely▐ tagállam érdekei méltánytalanul sérüljenek vagy indokolatlanul előtérbe kerüljenek; |
| --- | --- |

b)

azt, hogy a különböző érintett tagállamok érdekeinek kiegyensúlyozására kell törekedni és el kell kerülni, hogy valamely▐ tagállam érdekei méltánytalanul sérüljenek vagy indokolatlanul előtérbe kerüljenek;

| c) | azt, hogy el kell kerülni azon csoport többi részére gyakorolt negatív hatást, amelynek a szanálás alatt álló, 2. cikkben említett szervezet a tagja; |
| --- | --- |

c)

azt, hogy el kell kerülni azon csoport többi részére gyakorolt negatív hatást, amelynek a szanálás alatt álló, 2. cikkben említett szervezet a tagja;

| ca) | lehetőség szerint a csoport azon érdekét, hogy folytassa a határon átnyúló tevékenységét; |
| --- | --- |

ca)

lehetőség szerint a csoport azon érdekét, hogy folytassa a határon átnyúló tevékenységét;

| d) | azt, hogy el kell kerülni a 2. cikkben említett szervezetek hitelezőire háruló költségek aránytalan megnövekedését, amennyiben ez nagyobb lenne annál a költségnél, amely akkor hárul rájuk, ha szanálásukra rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében került volna sor; |
| --- | --- |

d)

azt, hogy el kell kerülni a 2. cikkben említett szervezetek hitelezőire háruló költségek aránytalan megnövekedését, amennyiben ez nagyobb lenne annál a költségnél, amely akkor hárul rájuk, ha szanálásukra rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében került volna sor;

| e) | az EUMSZ 107. cikke alapján meghozandó és a 16. cikk (10) bekezdésében említett döntéseket. |
| --- | --- |

e)

az EUMSZ 107. cikke alapján meghozandó és a 16. cikk (10) bekezdésében említett döntéseket.

(3)   A Bizottság
  és a Testület
  az egyes esetek természetének és körülményeinek megfelelően egyensúlyt teremt a (2) bekezdésben említett tényezők és a 12. cikkben említett szanálási célkitűzések között.

(4)   A Testület vagy a Bizottság
  döntései vagy intézkedései nem írhatják
  elő a tagállamok számára rendkívüli állami pénzügyi támogatást biztosítását
  , és nem hathatnak ki közvetlenül a tagállamok költségvetési felelősségére
  .

(4a)
     
  A Testület a döntések vagy az intézkedések meghozatalakor biztosítja, hogy az érintett szervezetek alkalmazottainak képviselőit tájékoztassák és adott esetben velük konzultáljanak.

(4b)
     
  E rendelet értelmében a Testület, a Bizottság vagy a nemzeti szanálási hatóságok intézkedései, javaslatai és politikái bármely tagállamra vagy a tagállamok bármely csoportjára nézve tiszteletben tartják a megkülönböztetés tilalmának elvét.

(4c)
     
  A Bizottságnak az e rendelet szerinti feladatainak ellátása során függetlenül, a többi feladatától elkülönülten és szigorúan az e rendeletben, illetve a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvben meghatározott célokkal és elvekkel összhangban kell eljárnia. A feladatok szétválasztását megfelelő szervezeti elkülönítéssel kell garantálni.

II. RÉSZ

KÜLÖNÖS RENDELKEZÉSEK

I. CÍM

AZ EGYSÉGES SZANÁLÁSI MECHANIZMUSON BELÜLI FUNKCIÓK ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYOk

1. fejezet

Szanálási tervezés

7. cikk

Szanálási tervek

(1)   A Testület
  a nemzeti szanálási hatóságokkal együtt
  a 2. cikkben említett szervezetekre és a csoportokra vonatkozó szanálási terveket készít,
  és azokat jóváhagyja
  .

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a nemzeti szanálási hatóságok e cím 5. fejezetének sérelme nélkül továbbítanak a Testületnek minden, a szanálási tervek elkészítéséhez és végrehajtásához szükséges információt, amelyhez a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 10. cikkének és 12. cikke (1) bekezdésének megfelelőn hozzájutottak.

(2a)
     
  Az egyes szervezetek szanálási terveit és a csoportszintű szanálási terveket a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló]


  irányelv 9–12. cikkével összhangban kell elkészíteni.

▐

(7)   A Testület a felügyeleti szervvel vagy az összevont felügyeletet ellátó szervvel, valamint a szervezetek székhelye szerinti részt vevő tagállamok nemzeti szanálási hatóságaival együttműködve készíti el a szanálási terveket.
  A Testület együttműködik a részt nem vevő tagállamok szanálási hatóságaival, amennyiben e tagállamokban vannak olyan szervezetek, amelyek összevont felügyelet alá tartoznak.

(8)   A Testület előírhatja a nemzeti szanálási hatóságok számára, hogy
  a Testület általi felülvizsgálat és jóváhagyás céljából
  készítsék el a szanálási tervek előzetes tervezetét, a csoportszintű szanálási hatóság számára pedig, hogy készítse el a csoportszanálási terv előzetes tervezetét.
  A Testület előírhatja a nemzeti szanálási hatóságok számára, hogy a szanálási tervek elkészítésével kapcsolatosan egyéb feladatokat is elvégezzenek.

(9)   A szanálási terveket a
  [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló]


  irányelv 9–12. cikkével összhangban felülvizsgálják
  és adott esetben naprakésszé
  teszik.

(9a)
     
  A szanálási tervek kidolgozására, értékelésére és jóváhagyására, valamint a megfelelő intézkedések alkalmazására vonatkozó döntéseket a Testület vezetői ülésén hozza meg.

8. cikk

A szanálhatóság értékelése

(1)   A 7. cikknek megfelelő szanálási tervek készítésekor a Testület – az illetékes
  hatóságokkal
  , többek között az EKB-val, valamint azon részt nem vevő tagállamok szanálási hatóságaival való konzultációt követően,
  amelyek területén leányvállalatok találhatók vagy
  amelyek területén jelentős fióktelepek és leányvállalatok találhatók amennyiben az a
  [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló]


  irányelv 13. és 13a. cikke szerinti
  jelentős fióktelep szempontjából releváns – értékeli, hogy az intézmények és csoportok milyen mértékben szanálhatók
  a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló]


  irányelv 13. és 13a. cikkében előírtaknak megfelelően
  ▐ .

(2)   ▐ Valamely szervezet▐
  a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló]


  irányelv 13. cikkében meghatározott helyzetekben
  minősül szanálhatónak▐ .

(3)   ▐ Valamely csoport▐
  a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló]


  irányelv 13a. cikkében meghatározott helyzetekben
  minősül szanálhatónak▐ .

(4)   Az értékelés céljából a Testület megvizsgálja legalább a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv mellékletének C. szakaszában meghatározott témákat.

(5)   Ha egy szervezet vagy csoport szanálhatóságának
  az (1)
  ▐ bekezdés szerint elvégzett értékelését követően a Testület – az illetékes hatósággal, többek között az EKB-val folytatott konzultáció után – megállapítja, hogy jelentős potenciális akadályai vannak az adott szervezet vagy csoport szanálhatóságának, a Testület az illetékes hatóságokkal konzultálva az intézménynek vagy az anyavállalatnak címzett jelentést készít, amelyben elemzi a szanálási mechanizmusok eredményes alkalmazása és a szanálási hatáskörök gyakorlása előtt álló jelentős akadályokat. A jelentésben olyan intézkedésekre vonatkozó ajánlásoknak is szerepelniük kell, amelyek a Testület véleménye szerint szükségesek vagy megfelelőek a szóban forgó akadályok (8) bekezdéssel összhangban történő kiküszöböléséhez.

(6)   A jelentést továbbítani kell az érintett szervezetnek vagy anyavállalatnak, az illetékes hatóságoknak és azon részt nem vevő tagállamok szanálási hatóságainak, amelyekben jelentős fióktelepek
  vagy leányvállalatok
  találhatók. A jelentést alá kell támasztani a szóban forgó értékelés vagy megállapítás indokaival, és fel kell tüntetni, hogy az értékelés vagy megállapítás hogyan felel meg a 6. cikkben meghatározott arányos alkalmazás követelményének.

(7)   A jelentés kézhezvételét követő négy hónapon belül a szervezet vagy az anyavállalat előterjesztheti észrevételeit, és olyan alternatív intézkedéseket javasolhat a Testületnek, amelyek orvosolhatnák a jelentésben feltárt akadályokat. A Testület tájékoztatja a szervezet vagy anyavállalat által javasolt intézkedésekről az illetékes hatóságokat és azon részt nem vevő tagállamok szanálási hatóságait, amelyekben jelentős fióktelepek
  vagy leányvállalatok
  találhatók.

(8)   Ha az érintett szervezet vagy anyavállalat által javasolt intézkedések nem küszöbölik ki hatékonyan a szanálhatóság akadályait, a Testület – az illetékes
  hatóságokkal
  , és adott esetben a makroprudenciális hatósággal való konzultációt követően – határozatot hoz, amelyben kijelenti, hogy a javasolt intézkedések nem küszöbölik ki hatékonyan a szanálhatóság akadályait, és utasítja a nemzeti szanálási hatóságokat, hogy írják elő az intézmény, az anyavállalat vagy az érintett csoport valamely leányvállalata számára a
  [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló]


  irányelv 14. cikkében
  felsorolt bármely intézkedés meghozatalát a következő kritériumok alapján:

| a) | az intézkedés mennyire hatékony a szanálhatóság akadályainak kiküszöbölésében; |
| --- | --- |

a)

az intézkedés mennyire hatékony a szanálhatóság akadályainak kiküszöbölésében;

| b) | el kell kerülni
  az azon
  ▐ tagállamokban a pénzügyi stabilitásra gyakorolt negatív hatást,
  amelyekben a csoport tevékenykedik
  ; |
| --- | --- |

b)

el kell kerülni
  az azon
  ▐ tagállamokban a pénzügyi stabilitásra gyakorolt negatív hatást,
  amelyekben a csoport tevékenykedik
  ;

| c) | el kell kerülni az érintett intézményre vagy csoportra gyakorolt olyan hatást, amely a szanálhatóság akadályának kiküszöböléséhez szükséges mértéket meghaladja, vagy aránytalan. |
| --- | --- |

c)

el kell kerülni az érintett intézményre vagy csoportra gyakorolt olyan hatást, amely a szanálhatóság akadályának kiküszöböléséhez szükséges mértéket meghaladja, vagy aránytalan.

(9)   A (8) bekezdés alkalmazásában a Testület a ▐
  [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló]


  irányelv 14. cikkében említett
  intézkedések bármelyikének meghozatalára utasítja a nemzeti szanálási hatóságokat.

▐

(10)   A nemzeti szanálási hatóságok a 26. cikknek megfelelően végrehajtják a Testület utasításait.

8a. cikk

A rendszerszempontból jelentős intézmények szanálhatósága

Hatásköreinek és függetlenségének sérelme nélkül a Testület prioritást biztosít a rendszerszintű kockázatokat hordozó intézmények – többek között a 2013/36/EU irányelv 131. cikkének megfelelően globálisan rendszerszinten jelentős intézményeknek (G-SII-k) vagy a rendszerszinten jelentős egyéb intézményeknek (O-SII-k) minősített intézmények – szanálhatósága értékelésének, és adott esetben ezen intézmények mindegyike tekintetében tervet dolgoz ki, hogy e rendelet 8. cikkével és a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 14. cikkével összhangban kiküszöbölje szanálhatóságuk akadályait.

9. cikk

Egyszerűsített kötelezettségek és mentesítések

(1)   A Testület saját kezdeményezésére vagy valamely nemzeti szanálási hatóság javaslata alapján
  a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 4. cikkével összhangban
  egyszerűsített kötelezettségeket alkalmazhat a ▐
  helyreállítási és
  a szanálási tervek készítésével kapcsolatban.

(2)   A nemzeti szanálási hatóságok konkrét intézmények vagy csoportok▐
  szanálási terveinek elkészítésére vonatkozóan
  javasolhatják a Testület számára egyszerűsített kötelezettségek alkalmazását▐ . Ezt a javaslatot meg kell indokolni és a vonatkozó összes dokumentációval alá kell támasztani.

(3)   A Testület értékeli az érintett intézményeket vagy csoportot, amikor az (1) bekezdés szerinti javaslatot kap vagy amikor saját kezdeményezésére jár el. Az értékelést
  a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 4. cikkében meghatározott elemekre
  ▐ tekintettel kell elvégezni.

▐

(4)   A Testület ▐ megvizsgálja, hogy továbbra is célszerű-e alkalmazni
  az egyszerűsített kötelezettségeket
  mentesítéseket, és a
  [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 4. cikkében meghatározott helyzetekben azokat nem alkalmazza tovább.

Ha az egyszerűsített kötelezettség alkalmazására ▐ az (1) bekezdésnek megfelelően javaslatot tevő nemzeti szanálási hatóság úgy véli, hogy vissza kell vonni az egyszerűsített kötelezettség alkalmazására ▐ vonatkozó határozatot, e célból javaslatot terjeszt a Testület elé. Ebben az esetben a Testület a (3) bekezdésben meghatározott elemek fényében a nemzeti szanálási hatóság által a visszavonásra vonatkozóan benyújtott indokolás teljes körű figyelembevételével hoz határozatot a javasolt visszavonásról.

▐

(7)   A Testület tájékoztatja az EBH-t arról, ha alkalmazza az (1)
  és
  (4)▐ bekezdést.

10. cikk

A szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmények

(1)   A Testület az illetékes hatóságokkal, többek között az EKB-val történt konzultációt követően, figyelemmel a leírásra és az átalakításra vonatkozó hatáskörökre, a (2) bekezdésben említettek szerint meghatározza a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményeket, amelyeket a 2. cikkben említett intézményeknek és anyavállalatoknak fenn kell tartaniuk.

(2)   A minimumkövetelményeket
  a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 39. cikkével összhangban
  ▐ kell kiszámítani.

(3)   Az (1) bekezdésben említett meghatározást
  a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 39. cikkében említett
  ▐ kritériumok alapján kell elvégezni.

▐

A meghatározás során meg kell adni azt a minimumkövetelményt, amelyet az intézményeknek kell teljesíteniük egyéni alapon, és amelyet az anyavállalatoknak kell teljesíteniük összevont alapon. A Testület dönthet úgy, hogy
  a
  [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló]
  irányelv 39. cikkében meghatározott helyzetekben
  mentesít egy leányvállalatot az összevont
  vagy egyéni
  alapon teljesítendő minimumkövetelmény alól ▐.

(4)   Az (1) bekezdésben említett meghatározás előírhatja, hogy a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény
  a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 39. cikkével összhangban
  összevont vagy egyéni alapon részben a belső feltőkésítésbe szerződéses kikötés alapján bevonható instrumentumok révén is teljesíthető.

▐

(6)   A Testület az (1) bekezdésben említett meghatározásokat a 7. cikk szerinti szanálási tervek elkészítése és karbantartása során hozza meg.

(7)   A Testület meghatározásainak címzettjei a nemzeti szanálási hatóságok. A nemzeti szanálási hatóságok a 26. cikknek megfelelően végrehajtják a Testület utasításait. A Testület előírja a nemzeti szanálási hatóságok számára annak ellenőrzését és biztosítását, hogy az intézmények és az anyavállalatok fenntartják az (1) bekezdésben előírt minimumkövetelményt.

(8)   A Testület tájékoztatja az EKB-t és az EBH-t az általa az (1) bekezdés szerint az egyes intézményekre és anyavállalatokra vonatkozóan meghatározott minimumkövetelményekről.

2. fejezet

Korai beavatkozás

11. cikk

Korai beavatkozás

(1)   Az EKB
  saját kezdeményezésre
  vagy a részt vevő tagállamok illetékes
  nemzeti hatóságának közleménye nyomán tájékoztatja a
  Testületet azokról az intézkedésekről, amelyeknek meghozatalára kötelezik az intézményt vagy csoportot, vagy amelyeket ők maguk hoznak meg
  az 1024/2013/EU
  ▐ rendelet
  16.
  cikke, vagy
  a
  [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 23. cikkének (1) bekezdése vagy 24. cikke, illetve a 2013/36/EU irányelv 104. cikke alapján.

A Testület tájékoztatja a Bizottságot minden olyan információról, amelyet az első albekezdés szerint kapott.

(2)   Az (1) bekezdésben említett információk kézhezvételének időpontjától kezdődően, és az EKB és az illetékes hatóságok más uniós jog szerinti hatásköreinek sérelme nélkül, a Testület előkészítheti az érintett intézmény vagy csoport szanálását.

Az első albekezdés alkalmazásában a Testület – az EKB-val és az érintett illetékes hatósággal együttműködve – szorosan figyelemmel kíséri az intézmény vagy anyavállalat állapotát, és azt, hogy teljesíti-e az előírt korai beavatkozási intézkedéseket.

(3)   A Testület a következő hatáskörökkel rendelkezik:

| a) | e cím 5. fejezetének megfelelően előírhatja, hogy megkapjon minden, az intézmény vagy a csoport szanálásának előkészítéséhez szükséges információt; |
| --- | --- |

a)

e cím 5. fejezetének megfelelően előírhatja, hogy megkapjon minden, az intézmény vagy a csoport szanálásának előkészítéséhez szükséges információt;

| b) | a 17. cikknek megfelelően elvégezheti az intézmény vagy csoport eszközeinek és kötelezettségeinek értékelését; |
| --- | --- |

b)

a 17. cikknek megfelelően elvégezheti az intézmény vagy csoport eszközeinek és kötelezettségeinek értékelését;

| c) | felveheti a kapcsolatot a potenciális vásárlókkal az intézmény vagy csoport szanálásának előkészítése érdekében, vagy erre kötelezheti az intézményt, az anyavállalatot vagy a nemzeti szanálási hatóságot, figyelemmel az e rendelet által és
  a
  [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 76. cikke által megállapított titoktartási követelményeknek való megfelelésre; |
| --- | --- |

c)

felveheti a kapcsolatot a potenciális vásárlókkal az intézmény vagy csoport szanálásának előkészítése érdekében, vagy erre kötelezheti az intézményt, az anyavállalatot vagy a nemzeti szanálási hatóságot, figyelemmel az e rendelet által és
  a
  [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 76. cikke által megállapított titoktartási követelményeknek való megfelelésre;

| d) | előírhatja az érintett nemzeti szanálási hatóság számára, hogy készítsen az érintett intézményre vagy csoportra vonatkozó előzetes szanálási megállapodást. |
| --- | --- |

d)

előírhatja az érintett nemzeti szanálási hatóság számára, hogy készítsen az érintett intézményre vagy csoportra vonatkozó előzetes szanálási megállapodást.

(4)   Ha azelőtt, hogy az intézmény vagy csoport teljes körűen teljesítette volna a Testülethez bejelentett első intézkedést, az EKB vagy a részt vevő tagállamok illetékes
  nemzeti
  hatóságai további intézkedést kívánnak előírni az intézmény vagy csoport számára
  az 1024/2013 /EU
  ▐ rendelet
  16.
  cikke, vagy
  a
  [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 23. vagy 24. cikke, illetve a 2013/36/EU irányelv 104. cikke alapján,
  az EKB saját kezdeményezésre vagy egy részt vevő tagállam hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságának közleménye nyomán
  ▐
  tájékoztatja a Testületet
  , mielőtt ilyen további intézkedést írnak elő az érintett intézmény vagy csoport számára.

(5)   Az EKB vagy az illetékes hatóság, és a Testület biztosítják, hogy a (4) bekezdésben említett további intézkedés, valamint a Testület által a (2) bekezdés szerint a szanálás előkészítésének céljából hozott intézkedések összhangban legyenek.

3. fejezet

Szanálás

12. cikk

Szanálási célok

(1)   A 16. cikkben említett szanálási eljárás keretében eljárva a Bizottságnak és a Testületnek – vonatkozó hatásköreiknek megfelelően – figyelembe kell vennie a
  [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 26. cikkében meghatározott
  szanálási célokat, és azokat az eszközöket és hatásköröket kell választaniuk, amelyek véleményük szerint a legjobban szolgálják az adott eset körülményeihez kapcsolódó célok elérését.

(2)   ▐ A Bizottságnak és a Testületnek a fenti célok követésekor▐ a
  [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 26. cikkével összhangban kell eljárnia.

▐

13. cikk

A szanálásra vonatkozó általános elvek

A 16. cikkben említett szanálási eljárás keretében eljárva, a Bizottság és a Testület meghozzák az összes megfelelő intézkedést, amelyekkel biztosítható, hogy a szanálási intézkedést a
  [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 26. cikkében meghatározott
  ▐ elvekkel összhangban hozták meg.

▐

14. cikk

A pénzügyi vállalkozások és az anyavállalatok szanálása

A pénzügyi vállalkozások és anyavállalataik vonatkozásában hozott szanálási intézkedést a Testület által megfogalmazott határozattervezet alapján
  a Bizottság
  hozza meg a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 28. cikkével összhangban.

▐

15. cikk

A követelések rangsora

Ha a belső feltőkésítési eszköz egy szanálás alá vont intézmény esetében kerül alkalmazásra, a Testület, továbbá a részt vevő tagállamok nemzeti szanálási hatóságai a 24. cikk (3) bekezdése szerinti belső feltőkésítési eszközből kizárt kötelezettségek sérelme nélkül és a Bizottság által
  a Testület határozattervezete alapján meghozott
  megfelelő határozatot követően, a
  [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 43. cikkében meghatározott sorrendben
  ▐ gyakorolják a követelések leírására vagy átalakítására vonatkozó hatásköreiket.

16. cikk

Szanálási eljárás

(1)   Amennyiben az EKB
  saját kezdeményezésre
  vagy
  egy részt vevő tagállam
  valamely
  illetékes
  nemzeti szanálási
  hatóságának közleménye nyomán
  megállapítja, hogy a 2. cikkben említett szervezettel összefüggésben teljesülnek a (2) bekezdés a) és b) pontjában említett feltételek, erről az értékelésről haladéktalanul
  értesítenie
  kell a Bizottságot és a Testületet.

Az első albekezdés szerinti értesítésre a Testülettől vagy valamely illetékes nemzeti hatóságtól kapott értékelési felkérést követően kerülhet sor, amennyiben ezek valamelyike úgy ítéli meg, hogy indokoltan feltételezhető, hogy egy intézmény csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik.

Az előző albekezdés szerinti értesítésre a Testülettel és az illetékes nemzeti hatósággal folytatott konzultációt követően kerül sor.

(1a)
     
  A Testület az 50. cikkel összhangban a vezetői ülésén készíti elő és hozza meg a szanálási eljárással kapcsolatos valamennyi döntését.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti
  értesítés
  kézhezvételekor ▐ a Testület
  a vezetői ülésén értékelést végez annak ellenőrzése céljából,
  hogy teljesülnek-e a következő feltételek:

| a) | a szervezet csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik; |
| --- | --- |

a)

a szervezet csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik;

| b) | az időzítést és más releváns körülményeket is figyelembe véve ésszerűen nem várható, hogy a szervezet vonatkozásában hozott bármilyen alternatív magánszektorbeli
  intézkedéssel – ideértve az az intézményvédelmi rendszerben hozott intézkedéseket –
  vagy felügyeleti intézkedéssel (beleértve a korai beavatkozási intézkedéseket vagy a tőkeinstrumentumoknak a
  18.
  cikk bekezdése szerinti leírását vagy átalakítását) ésszerű időn belül megelőzhető lenne a szervezet csődje; |
| --- | --- |

b)

az időzítést és más releváns körülményeket is figyelembe véve ésszerűen nem várható, hogy a szervezet vonatkozásában hozott bármilyen alternatív magánszektorbeli
  intézkedéssel – ideértve az az intézményvédelmi rendszerben hozott intézkedéseket –
  vagy felügyeleti intézkedéssel (beleértve a korai beavatkozási intézkedéseket vagy a tőkeinstrumentumoknak a
  18.
  cikk bekezdése szerinti leírását vagy átalakítását) ésszerű időn belül megelőzhető lenne a szervezet csődje;

| c) | a szanálási intézkedésre a (4) bekezdés szerinti közérdek miatt van szükség. |
| --- | --- |

c)

a szanálási intézkedésre a (4) bekezdés szerinti közérdek miatt van szükség.

(3)   A (2) bekezdés a) pontja alkalmazásában akkor tekintendő úgy, hogy a szervezet csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik, ha a
  [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 27. cikkének (2) bekezdésében említett
  ▐ körülmények közül bármelyik fennáll.

▐

(4)   A (2) bekezdés c) pontjának alkalmazásában egy szanálási intézkedés
  a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 27. cikkének (3) bekezdésében említett körülmények esetén
  szolgálja a közérdeket.

(5)   
  Amennyiben megállapítja, hogy
  a (2) bekezdésben megállapított feltételek mindegyike teljesül, a Testület
  az (1) bekezdésben említett értesítésre tekintettel határozattervezetet nyújt be
  a Bizottságnak,
  amely értelmében
  a szervezetet szanálás alá kell vonni.
  A határozattervezet
  tartalmazza legalább a következőket:

| a) | arra vonatkozó ajánlás, hogy a szervezetet szanálás alá kell vonni; |
| --- | --- |

a)

arra vonatkozó ajánlás, hogy a szervezetet szanálás alá kell vonni;

| b) | a szanálási eszközöknek a 19. cikk (32) bekezdésében említett kerete; |
| --- | --- |

b)

a szanálási eszközöknek a 19. cikk (32) bekezdésében említett kerete;

| c) | az Alapnak a szanálási intézkedés támogatása céljából történő igénybevételének a kerete, összhangban a 71. cikkel. |
| --- | --- |

c)

az Alapnak a szanálási intézkedés támogatása céljából történő igénybevételének a kerete, összhangban a 71. cikkel.

(6)   
  A Testület határozattervezetének kézhezvételét követően
  a Bizottság ▐ határoz a
  határozattervezetet elfogadásáról vagy elutasításáról
  , az érintett szervezet tekintetében alkalmazandó szanálási eszközök keretéről,
  valamint adott esetben
  az Alapnak a szanálási intézkedés támogatása céljából történő igénybevételéről. ▐

Ha a Bizottság nem kívánja elfogadni a Testület határozattervezetét, illetve módosításokkal kívánja elfogadni azt, akkor visszaküldi a határozattervezetet a Testületnek, és megindokolja, hogy miért nem fogadja el azt, illetve adott esetben megindokolja a tervezett módosításokat. A Bizottság határidőt állapíthat meg a Testület számára az eredeti ajánlásnak a Bizottság által javasolt módosítások alapján történő módosítása és Bizottsághoz történő újbóli benyújtása céljából. Kellően indokolt sürgős esetek kivételével a Testület számára legalább öt munkanapot kell biztosítani a Bizottság kérését követően a határozattervezet felülvizsgálatához.

A Bizottság mindent elkövet azért, hogy megfeleljen az e bekezdés alapján ráruházott feladatok ellátására vonatkozóan az EBH által kibocsátott iránymutatásoknak és ajánlásoknak, és az 1093/2010/EU rendelet 16. cikke (3) bekezdésében előírtak szerint jár el annak megerősítését illetően, hogy megfelel-e vagy meg kíván-e felelni ezen iránymutatásnak vagy ajánlásnak.

(7)   A Bizottság határozatát a Testületnek kell címezni. Ha a Bizottság úgy határoz, hogy a szervezetet nem vonja szanálás alá, mivel a (2) bekezdés c) pontjában megállapított feltétel nem teljesül, az érintett szervezetet a nemzeti fizetésképtelenségi jognak megfelelően fel kell számolni.

(8)   A Bizottság határozata által megállapított keretek között a Testület
  a vezetői ülésén
  dönt a 20. cikkben említett szanálási rendszerről, továbbá biztosítja, hogy a nemzeti szanálási hatóságok meghozzák a szanálási rendszer végrehajtásához szükséges intézkedéseket. A Testület határozatát az érintett nemzeti szanálási hatóságoknak kell címezni, és a határozat utasítja az említett hatóságokat, hogy a 26. cikknek megfelelően hozzák meg a Testület említett határozatának végrehajtásához szükséges valamennyi intézkedést, és ennek érdekében gyakorolják
  a
  [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvben, és különösen az említett▐ irányelv 56–64. cikkében biztosított szanálási hatáskörök bármelyikét. Állami támogatás jelenléte esetében a Testület csak azt követően hozhat határozatot, hogy a Bizottság döntött az állami támogatásról.

(9)   Ha a Testület úgy ítéli meg, hogy a szanálási intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősülhetnek, felszólítja az érintett részt vevő tagállamot vagy tagállamokat, hogy az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megfelelően haladéktalanul értesítse vagy értesítsék a Bizottságot a tervezett intézkedésekről.

(10)   Amennyiben a Testület által
  a vezetői ülésén
  javasolt szanálási intézkedés magában foglalja az Alap igénybevételét, és az intézkedéshez nem kapcsolódik az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás, a Bizottság párhuzamosan, analógia útján az EUMSZ 107. cikkének alkalmazáshoz meghatározott kritériumokat alkalmazza.

(11)   A Bizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a Testülettől megszerezzen minden olyan információt, amelyet az e rendelet és adott esetben az EUMSZ 107. cikke szerinti feladatok teljesítéséhez szükségesnek tart. A Testület hatáskörrel rendelkezik arra, hogy e cím 5. fejezetével összhangban bármely személytől beszerezze az összes olyan információt, amelyet a szanálási intézkedés előkészítéséhez és az arról való döntéshez szükségesnek tart, ideértve a szanálási tervben biztosított információk aktualizált változatát és kiegészítéseit.

(12)   A Testület hatáskörrel rendelkezik arra,
  hogy határozattervezeteket nyújtson be
  a Bizottságnak a szanálási eszköz keretének módosítására és az Alapnak a szanálás alá vont szervezet tekintetében való igénybevételére
  vonatkozóan
  .

(12a)
     
  Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében a Bizottság az állami támogatásokkal kapcsolatos hatásköreinek gyakorlása során és a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvvel összhangban úgy tekinti az Alap felhasználását, mint ha nemzeti szanálásfinanszírozási megoldásról lenne szó.

17. cikk

Értékelés

(1)   A szanálási intézkedések meghozatalát vagy a tőkeinstrumentumok leírására, illetve átalakítására vonatkozó hatáskör gyakorlását megelőzően a Testület gondoskodik arról, hogy a 2. cikkben említett valamely szervezet eszközeinek és kötelezettségeinek méltányos és reális értékelését
  a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 30. cikkével összhangban végezzék
  .

▐

(16)   A szanálási intézkedés végrehajtását követően, annak felmérésére, hogy a részvényesek és a hitelezők jobb elbánásban részesültek volna-e, ha a szanálás alá vont intézményt rendes fizetésképtelenségi eljárás hatálya alá vonják, a Testület gondoskodik arról, hogy sor kerüljön egy,
  az (1) bekezdés szerint végrehajtott értékeléstől eltérő, a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 66. cikkével összhangban
  elvégzett értékelésre.

▐

18. cikk

Tőkeinstrumentumok leírása és átalakítása

(1)   Az EKB
  – saját kezdeményezésére, vagy egy részt vevő tagállam
  hatáskörrel rendelkező
  nemzeti hatóságának közleménye nyomán –
  tájékoztatja a Testületet, ha
  megítélése
  szerint a 2. cikkben említett szervezet vagy a valamely részt vevő tagállamban letelepedett csoport vonatkozásában teljesülnek a
  [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvben a tőkeinstrumentumok leírására és átalakítására megállapított
  feltételek:

▐

(1a)
     
  Az EKB biztosítja a Testület számára az (1) bekezdés szerinti tájékoztatást, amelyre a Testülettől vagy egy nemzeti szanálási hatóságtól kapott értékelési felkérést követően kerülhet sor, amennyiben ezek valamelyike úgy ítéli meg, hogy indokoltan feltételezhető, hogy a 2. cikkben említett szervezet vagy valamely részt vevő tagállamban letelepedett csoport vonatkozásában teljesülnek a tőkeinstrumentumok leírására és átalakítására vonatkozó feltételek.

(1b)
     
  Amennyiben teljesülnek az (1) bekezdésben említett feltételek, a Testület – az (1) bekezdésben említett tájékoztatás figyelembe vételével – határozattervezetet nyújt be a Bizottságnak arról, hogy a tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására vonatkozó hatásköröket gyakorolják, illetve arról, hogy e hatásköröket külön, vagy – a 16. cikk (4)–(7) bekezdése szerinti eljárásnak megfelelően – egy szanálási intézkedéssel együtt gyakorolják.

▌

(5)   
  Azt követően, hogy megkapja a határozattervezetet a Testülettől, a
  Bizottság
  határoz arról, hogy elfogadja-e a határozattervezetet és
  , hogy a tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására vonatkozó hatásköröket külön, vagy a 16. cikk (4)–(7) bekezdése szerinti eljárás szerint, valamely szanálási intézkedéssel együtt kell gyakorolni.

(6)   Amennyiben ▌ az (1) bekezdésben említett feltételek teljesülnek, de a szanálás 16. cikk (2) bekezdés szerinti feltételei nem teljesülnek, a Testület – a Bizottság határozatát követően – felszólítja a nemzeti szanálási hatóságokat, hogy a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 51. és 52. cikkével összhangban gyakorolják leírási vagy átalakítási hatáskörüket.

(7)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett
  , a tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására vonatkozó
  feltételek és a 16. cikk (2) bekezdésében említett
  szanálási
  feltételek egyaránt teljesülnek, a 16. cikk (4)–(7) bekezdésében meghatározott eljárás alkalmazandó.

(8)   A Testület biztosítja, hogy a nemzeti szanálási hatóságok
  a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvvel összhangban
  gyakorolják leírási vagy átalakítási hatáskörüket.

▐

(9)   A nemzeti szanálási hatóságok végrehajtják a Testület utasításait és a 26. cikkel összhangban gyakorolják a tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására vonatkozó hatáskörüket.

19. cikk

A szanálási eszközökre vonatkozó általános elvek

(1)   Ha a Testület úgy határoz, hogy a 2. cikkben említett szervezet esetében szanálási eszközt alkalmaz, és ha a szanálási intézkedés a hitelezők által viselendő veszteséget vagy követeléseik átalakítását eredményezné, akkor a Testület a 18. cikk szerinti hatáskörét a szanálási eszköz alkalmazását közvetlenül megelőzően vagy azzal párhuzamosan gyakorolja.

(2)   A 16. cikk (5) bekezdésének b) pontjában említett szanálási eszközök a következők:

| a) | vagyonértékesítési eszköz; |
| --- | --- |

a)

vagyonértékesítési eszköz;

| b) | hídbankeszköz; |
| --- | --- |

b)

hídbankeszköz;

| c) | eszközelkülönítési eszköz; |
| --- | --- |

c)

eszközelkülönítési eszköz;

| d) | belső feltőkésítési eszköz. |
| --- | --- |

d)

belső feltőkésítési eszköz.

(3)   A 16. cikk (5) bekezdésében említett
  határozattervezet
  elfogadása során a Testület a következő tényezőket veszi figyelembe:

| a) | a szanálás alá vont intézmény eszközei és kötelezettségei a 17. cikk szerinti értékelés alapján; |
| --- | --- |

a)

a szanálás alá vont intézmény eszközei és kötelezettségei a 17. cikk szerinti értékelés alapján;

| b) | a szanálás alá vont intézmény likviditási pozíciója; |
| --- | --- |

b)

a szanálás alá vont intézmény likviditási pozíciója;

| c) | a szanálás alá vont intézmény franchise-értékének értékesíthetősége a piacot jellemző gazdasági és versenyfeltételek fényében; |
| --- | --- |

c)

a szanálás alá vont intézmény franchise-értékének értékesíthetősége a piacot jellemző gazdasági és versenyfeltételek fényében;

| d) | a rendelkezésre álló idő. |
| --- | --- |

d)

a rendelkezésre álló idő.

(4)   
  A
  szanálási eszközök külön vagy együttesen is alkalmazhatók, kivéve az eszközelkülönítési eszközt, amelyet csak egy másik szanálási eszközzel együttesen lehet alkalmazni.

(4a)
     
  Az e rendeletben előírt feladatok elvégzése céljából, illetve annak érdekében, hogy a szanálási eszközök alkalmazása során biztosítottak legyenek az egyenlő versenyfeltételek, a Testület a Bizottsággal közösen szanálási kézikönyvet fogad el, amely egyértelmű és részletes iránymutatást tartalmaz a szanálási eszközök alkalmazását illetően.

Az első albekezdésben említett szanálási kézikönyv a Bizottság által a 82. cikknek megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus formájában valósul meg.

20. cikk

Szanálási rendszer

A Testület által a 16. cikk (8) bekezdése szerint elfogadott szanálási rendszer – a Bizottságnak a szanálási keretről a 16. cikk (6) bekezdése szerint hozott határozatainak és az állami támogatásról hozott határozatoknak megfelelően, amennyiben lehetséges, analógia útján – meghatározza azoknak a szanálási eszközöknek a részleteit, amelyeket a szanálás alá vont intézményekre legalább a 21. cikk (2) bekezdésére, a 22. cikk (2) bekezdésére, a 23. cikk (2) bekezdésére és a 24. cikk (1) bekezdésére tekintettel alkalmazni kell, valamint azokat a pontos összegeket és célokat, amelyek tekintetében sor kerül az Alap igénybevételére.

A szanálási eljárás során a Testület az adott eset körülményei által indokolt mértékben és a Bizottság által a 16. cikk (6) bekezdése szerint meghatározott szanálási kereten belül módosíthatja és naprakésszé teheti a szanálási rendszert.

21. cikk

Vagyonértékesítési eszköz

(1)   A vagyonértékesítési eszköz a Bizottság által meghatározott keretek között a következők átruházását jelenti valamely, nem hídbanknak minősülő vevőre:

| a) | a szanálás alá vont intézmény által kibocsátott részvények és egyéb, tulajdonviszonyt megtestesítő instrumentumok; vagy |
| --- | --- |

a)

a szanálás alá vont intézmény által kibocsátott részvények és egyéb, tulajdonviszonyt megtestesítő instrumentumok; vagy

| b) | a szanálás alá vont intézmény összes vagy egyes eszközei, jogai és kötelezettségei. |
| --- | --- |

b)

a szanálás alá vont intézmény összes vagy egyes eszközei, jogai és kötelezettségei.

(2)   A vagyonértékesítési eszköz tekintetében a 16. cikk (8) bekezdésében említett szanálási rendszer különösen a következőket határozza meg:

| a) | a nemzeti szanálási hatóság által a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 32. cikke (1) és (7)–(11) bekezdésének megfelelően átruházandó instrumentumok, eszközök, jogok és kötelezettségek; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti szanálási hatóság által a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 32. cikke (1) és (7)–(11) bekezdésének megfelelően átruházandó instrumentumok, eszközök, jogok és kötelezettségek;

| b) | kereskedelmi feltételek, figyelembe véve a körülményeket, valamint a szanálási eljárás során felmerült költségeket és kiadásokat, amelyek mellett a nemzeti szanálási hatóság végrehajtja a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 32. cikke (2)–(4) bekezdésének megfelelő átruházást; |
| --- | --- |

b)

kereskedelmi feltételek, figyelembe véve a körülményeket, valamint a szanálási eljárás során felmerült költségeket és kiadásokat, amelyek mellett a nemzeti szanálási hatóság végrehajtja a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 32. cikke (2)–(4) bekezdésének megfelelő átruházást;

| c) | annak ismertetése, hogy az átruházási hatáskört a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 32. cikke (5) és (6) bekezdésének megfelelően egynél többször gyakorolhatja-e a nemzeti szanálási hatóság; |
| --- | --- |

c)

annak ismertetése, hogy az átruházási hatáskört a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 32. cikke (5) és (6) bekezdésének megfelelően egynél többször gyakorolhatja-e a nemzeti szanálási hatóság;

| d) | az adott szervezetnek vagy e szervezet instrumentumainak, eszközeinek, jogainak és kötelezettségeinek a nemzeti szanálási hatóság által a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 33. cikke (1) és (2) bekezdésének megfelelő értékesítésére vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

d)

az adott szervezetnek vagy e szervezet instrumentumainak, eszközeinek, jogainak és kötelezettségeinek a nemzeti szanálási hatóság által a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 33. cikke (1) és (2) bekezdésének megfelelő értékesítésére vonatkozó szabályok;

| e) | annak ismertetése, hogy az értékesítési előírásoknak a nemzeti szanálási hatóság általi betartása a (3) bekezdés szerint valószínűsíthetően aláássa-e a szanálási célokat. |
| --- | --- |

e)

annak ismertetése, hogy az értékesítési előírásoknak a nemzeti szanálási hatóság általi betartása a (3) bekezdés szerint valószínűsíthetően aláássa-e a szanálási célokat.

(3)   A Testület a (2) bekezdés e) pontjában rögzített értékesítési követelmények teljesítése nélkül is alkalmazhatja a vagyonértékesítési eszközt, amennyiben úgy ítéli meg, hogy az e követelményeknek való megfelelés valószínűleg aláásná egy vagy több szanálási cél elérését, különösen amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

| a) | a szanálási hatóság úgy ítéli meg, hogy a pénzügyi stabilitást tényleges veszély fenyegeti, amit a szanálás alá vont intézmény csődje vagy lehetséges csődje okoz vagy súlyosbít; |
| --- | --- |

a)

a szanálási hatóság úgy ítéli meg, hogy a pénzügyi stabilitást tényleges veszély fenyegeti, amit a szanálás alá vont intézmény csődje vagy lehetséges csődje okoz vagy súlyosbít;

| b) | a szanálási hatóság úgy ítéli meg, hogy az említett követelményeknek való megfelelés valószínűleg aláásná a vagyonértékesítési eszköz hatékonyságát e veszély elhárítása vagy a 12. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott szanálási cél elérése terén. |
| --- | --- |

b)

a szanálási hatóság úgy ítéli meg, hogy az említett követelményeknek való megfelelés valószínűleg aláásná a vagyonértékesítési eszköz hatékonyságát e veszély elhárítása vagy a 12. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott szanálási cél elérése terén.

22. cikk

Hídbankeszköz

(1)   A hídbankeszköz a Bizottság által meghatározott keretek között a következők átruházását jelenti valamely hídbankra:

| a) | egy vagy több szanálás alá vont intézmény által kibocsátott részvények és egyéb, tulajdonviszonyt megtestesítő instrumentumok; |
| --- | --- |

a)

egy vagy több szanálás alá vont intézmény által kibocsátott részvények és egyéb, tulajdonviszonyt megtestesítő instrumentumok;

| b) | egy vagy több szanálás alá vont intézmény összes vagy egyes eszközei, jogai és kötelezettségei. |
| --- | --- |

b)

egy vagy több szanálás alá vont intézmény összes vagy egyes eszközei, jogai és kötelezettségei.

(2)   A hídbankeszköz vonatkozásában a 20. cikkben említett szanálási rendszer különösen a következőket határozza meg:

| a) | a nemzeti szanálási hatóság által a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 34. cikke (1)–(9) bekezdésének megfelelően valamely hídbankra átruházandó instrumentumok, eszközök, jogok és kötelezettségek; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti szanálási hatóság által a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 34. cikke (1)–(9) bekezdésének megfelelően valamely hídbankra átruházandó instrumentumok, eszközök, jogok és kötelezettségek;

| b) | a hídbanknak a nemzeti szanálási hatóságok általi létrehozása, működtetése és megszüntetése tekintetében hozott szabályok a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 35. cikkének (1)–(3) és (5)–(8) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

b)

a hídbanknak a nemzeti szanálási hatóságok általi létrehozása, működtetése és megszüntetése tekintetében hozott szabályok a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 35. cikkének (1)–(3) és (5)–(8) bekezdésének megfelelően;

| c) | a hídbank vagy a hídbank eszközeinek és kötelezettségeinek a nemzeti szanálási hatóság által történő, a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 35. cikke (4) bekezdésének megfelelő értékesítésére vonatkozó szabályok. |
| --- | --- |

c)

a hídbank vagy a hídbank eszközeinek és kötelezettségeinek a nemzeti szanálási hatóság által történő, a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 35. cikke (4) bekezdésének megfelelő értékesítésére vonatkozó szabályok.

(3)   A testületnek biztosítania kell, hogy a nemzeti szanálási hatóság által a hídbankhoz transzferált kötelezettségek összértéke ne legyen nagyobb a szanálás alá vont intézménytől transzferált vagy más forrásokból származó jogok és eszközök összértékénél.

(3a)
     
  A hídbankkal, vagy a hídbank tulajdonában lévő tulajdonjogok és kötelezettségek egy részével vagy összességével kapcsolatosan kapott bármilyen ellenértéknek összhangban kell állnia a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv vonatkozó rendelkezéseivel.

23. cikk

Eszközelkülönítési eszköz

(1)   A Bizottság által meghatározott kereten belül az eszközelkülönítési eszköz egy szanálás alá vont intézmény eszközeinek, jogainak és kötelezettségeinek egy
  olyan
  vagyonkezelő szervezetre történő átruházásából áll
  , amely megfelel a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvben a vagyonkezelő szervezet jogalanysága tekintetében meghatározott követelményeknek
  .

▐

(2)   Az eszközelkülönítési eszköz vonatkozásában a 20. cikkben említett támogatási rendszer keretében különösen a következők kerülnek meghatározásra:

| a) | a nemzeti szanálási hatóság által a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 36. cikkének (1)–(4) és (6)–(10) bekezdésének megfelelően a vagyonkezelő szervezetre átruházandó instrumentumok, eszközök, jogok és kötelezettségek; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti szanálási hatóság által a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 36. cikkének (1)–(4) és (6)–(10) bekezdésének megfelelően a vagyonkezelő szervezetre átruházandó instrumentumok, eszközök, jogok és kötelezettségek;

| b) | a nemzeti szanálási hatóság által a vagyonkezelő szervezetre átruházott eszközök ellenértéke a 17. cikkben meghatározott elveknek megfelelően. Ez a rendelkezés nem zárja ki azt, hogy az ellenérték a névérték vagy negatív érték legyen. |
| --- | --- |

b)

a nemzeti szanálási hatóság által a vagyonkezelő szervezetre átruházott eszközök ellenértéke a 17. cikkben meghatározott elveknek megfelelően. Ez a rendelkezés nem zárja ki azt, hogy az ellenérték a névérték vagy negatív érték legyen.

(2a)
     
  A vagyonkezelő szervezettel, vagy a vagyonkezelő szervezet tulajdonában lévő tulajdonjogok és kötelezettségek egy részével vagy összességével kapcsolatosan kapott bármilyen ellenértéknek összhangban kell állnia a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv vonatkozó rendelkezéseivel.

24. cikk

Belső feltőkésítési eszköz

(1)   A belső feltőkésítési eszköz alkalmazása a
  [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 37. cikkében említett
  célokat szolgálhatja.

▐

A Bizottság által meghatározott kereten belül a belső feltőkésítési eszköz vonatkozásában a támogatási rendszer különösen a következőket határozza meg:

| a) | az aggregált összeg, amellyel a figyelembe vehető kötelezettségeket a (6) bekezdésnek megfelelően csökkenteni kell vagy át kell alakítani őket; |
| --- | --- |

a)

az aggregált összeg, amellyel a figyelembe vehető kötelezettségeket a (6) bekezdésnek megfelelően csökkenteni kell vagy át kell alakítani őket;

| b) | azok a kötelezettségek, amelyeket az (5)–(13) bekezdésnek megfelelően ki lehet zárni; |
| --- | --- |

b)

azok a kötelezettségek, amelyeket az (5)–(13) bekezdésnek megfelelően ki lehet zárni;

| c) | a (16) bekezdésnek megfelelően benyújtandó reorganizációs terv célkitűzései és minimális tartalma. |
| --- | --- |

c)

a (16) bekezdésnek megfelelően benyújtandó reorganizációs terv célkitűzései és minimális tartalma.

(2)   ▐

Ha
  a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 37. cikkének (3) bekezdésében egy szervezet feltőkésítésére alkalmazandó belső feltőkésítési eszköz tekintetében
  rögzített feltétel nem teljesül, a 19. cikk (2) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett szanálási eszközök valamelyikét, valamint a 19. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett belső feltőkésítési eszközt alkalmazzák, megfelelő módon.

(3)   A
  [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 38. cikkének (2) bekezdésében meghatározott
  kötelezettségek nem képezhetik leírás vagy átalakítás tárgyát.

(5)   Kivételes körülmények esetén bizonyos kötelezettségeket ▌ki lehet zárni a leírási és átalakítási hatáskörök alkalmazásából
  a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 38. cikének (2a) bekezdésével összhangban.

▐

Amennyiben egy leírható, illetve átalakítható kötelezettség vagy az ilyen kötelezettségek bizonyos kategóriái kizárásra vagy részlegesen kizárásra kerülnek, az egyéb leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre alkalmazott leírás vagy átalakítás szintje növelhető annak érdekében, hogy figyelembe vegyék az ilyen kizárásokat, feltéve, ha a más leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre alkalmazott leírás és átalakítás szintje tiszteletben tartja
  azt az elvet, hogy egyetlen hitelező sem viselhet annál nagyobb veszteséget, mint amelyet akkor viselt volna, ha a 2. cikkben említett szervezetet rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében számolták volna fel
  .

(6)   Amennyiben egy leírható, illetve átalakítható kötelezettség vagy az ilyen kötelezettségek bizonyos kategóriái az (5) bekezdés szerint kizárásra vagy részlegesen kizárásra kerülnek, és azok a veszteségek, amelyeket az említett kötelezettségek fedeztek volna, nem kerültek részben vagy egészben áthárításra más hitelezőkre, az Alapból hozzájárulást lehet nyújtani a szanálás alá vont intézménynek
  a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 38. cikkében említett célkitűzéseknek megfelelően és e cikkel összhangban
  .

▐

(8)   Az Alapból nyújtott hozzájárulás finanszírozása a következőkből történhet:

| a) | az Alap számára rendelkezésre álló összeg, amely a 2. cikkben említett szervezetek 66. cikk szerinti hozzájárulásaiból áll; |
| --- | --- |

a)

az Alap számára rendelkezésre álló összeg, amely a 2. cikkben említett szervezetek 66. cikk szerinti hozzájárulásaiból áll;

| b) | a 67. cikk szerinti utólagos hozzájárulások révén három éven belül beszedhető összeg; továbbá |
| --- | --- |

b)

a 67. cikk szerinti utólagos hozzájárulások révén három éven belül beszedhető összeg; továbbá

| c) | amennyiben az a) és b) pontban említett összegek nem elegendőek, alternatív finanszírozási forrásokból származó összegek a 69. cikknek megfelelően
  , ideértve a szóban forgó cikkben említett hitelkeretet
  . |
| --- | --- |

c)

amennyiben az a) és b) pontban említett összegek nem elegendőek, alternatív finanszírozási forrásokból származó összegek a 69. cikknek megfelelően
  , ideértve a szóban forgó cikkben említett hitelkeretet
  .

(9)   
  A [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 38. cikkében meghatározott
  rendkívüli körülmények esetén,
  az említett cikkel összhangban
  további, alternatív forrásokból származó finanszírozásra is sor kerülhet.

▐

(10)   E módszer alternatívájaként vagy kiegészítéseként, amennyiben teljesülnek a
  [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 38. cikkében meghatározottaknak megfelelően az Alapból nyújtandó hozzájárulásra vonatkozó
  feltételek, hozzájárulás nyújtható a 66. cikknek megfelelő, előzetes hozzájárulásokból származó, fel nem használt forrásokból.

▐

(12)   Az (5) bekezdésben említett
  , bizonyos kötelezettségeknek a leírási és átalakítási hatáskörök alkalmazásából való kizárására vonatkozó
  határozat meghozatala során tekintettel kell lenni a
  [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 38. cikkében említett
  tényezőkre.

(13)   
  A belső feltőkésítési eszköz alkalmazása esetén a
  Testület
  elvégzi
  a
  [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 41. cikke szerinti értékelést.

▐

(14)   Az (5) bekezdés szerinti kizárásokat alkalmazni lehet akár valamely kötelezettségnek a leírásból való teljes kizárása, akár az adott kötelezettségre alkalmazott leírás mértékének korlátozása céljából.

(15)   A leírási és átalakítási hatáskörök tiszteletben tartják a követelések 15. cikk szerinti rangsorát.

(16)   A nemzeti szanálási hatóság azonnal továbbítja a Testületnek a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 47. cikkének (1) bekezdésével összhangban kinevezett vagyonfelügyelő által a belső feltőkésítési eszköz alkalmazását követően a hatósághoz eljuttatott reorganizációs tervet.

A reorganizációs terv benyújtásának időpontjától számított két héten belül a szanálási hatóság a Testület rendelkezésére bocsátja a tervre vonatkozó értékelését. A Testület a reorganizációs terv benyújtásának dátumától számított egy hónapon belül értékeli annak valószínűségét, hogy a terv végrehajtásával helyreállításra kerül a 2. cikkben említett szervezet hosszú távú életképessége. Az értékelést az illetékes hatósággal egyeztetve kell elvégezni.

Amennyiben a Testület meggyőződött arról, hogy a terv eléri az említett célt, engedélyezi, hogy a nemzeti szanálási hatóság a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 47. cikkének (5) bekezdésével összhangban jóváhagyja a tervet. Amennyiben a Testület nincs meggyőződve arról, hogy a terv eléri az említett célt, úgy utasítja a nemzeti szanálási hatóságot, hogy tájékoztassa a vagyonfelügyelőt a Testület aggályairól, továbbá felkéri a vagyonfelügyelőt, hogy a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 47. cikkének (6) bekezdésével összhangban úgy módosítsa a tervet, hogy az orvosolja az említett aggályokat. Ezt az intézkedést az illetékes hatósággal egyeztetve kell elvégezni.

A módosított tervet a nemzeti szanálási hatóság továbbítja a Testület részére. A Testület utasítja a szanálási hatóságot, hogy egy héten belül tájékoztassa a vagyonfelügyelőt arról, hogy véleménye szerint a módosított terv orvosolja-e a jelzett aggályokat, vagy további módosításokra van szükség.

25. cikk

Nyomon követés a Testület által

(1)   A Bizottság szorosan nyomon követi a szanálási rendszer nemzeti szanálási hatóságok általi végrehajtását. E célból a nemzeti szanálási hatóságok:

| a) | együttműködnek a Testülettel és segítik a Testületet nyomonkövetési kötelezettségének ellátása során; |
| --- | --- |

a)

együttműködnek a Testülettel és segítik a Testületet nyomonkövetési kötelezettségének ellátása során;

| b) | a Testület által megállapított rendszeres időközönként és a Testület kérésére pontos, megbízható és teljes körű információkat szolgáltatnak a szanálási rendszer végrehajtásáról, a szanálási eszközök alkalmazásáról és a szanálási hatáskörök gyakorlásáról, ideértve a következőket:






  i. | a szanálás alá vont intézmény, a hídbank és a vagyonkezelő szervezet műveleti és pénzügyi helyzete; |
| --- | --- | --- |

b)

a Testület által megállapított rendszeres időközönként és a Testület kérésére pontos, megbízható és teljes körű információkat szolgáltatnak a szanálási rendszer végrehajtásáról, a szanálási eszközök alkalmazásáról és a szanálási hatáskörök gyakorlásáról, ideértve a következőket:

i.

a szanálás alá vont intézmény, a hídbank és a vagyonkezelő szervezet műveleti és pénzügyi helyzete;

| ii. | az elbánás, amelyben a részvényesek és hitelezők a szanálás alá vont intézmény rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében történő felszámolása során részesültek volna; |
| --- | --- |

ii.

az elbánás, amelyben a részvényesek és hitelezők a szanálás alá vont intézmény rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében történő felszámolása során részesültek volna;

| iii. | a fizetésképtelenné vált intézmény eszközeinek felszámolásával, a szanálási határozat megtámadásával és a részvényesek vagy hitelezők által benyújtott kártérítési kérelmekre vonatkozó értékeléssel kapcsolatos, folyamatban lévő bírósági eljárások; |
| --- | --- |

iii.

a fizetésképtelenné vált intézmény eszközeinek felszámolásával, a szanálási határozat megtámadásával és a részvényesek vagy hitelezők által benyújtott kártérítési kérelmekre vonatkozó értékeléssel kapcsolatos, folyamatban lévő bírósági eljárások;

| iv. | az értékelők, vagyonfelügyelők, könyvelők, ügyvédek és más, a nemzeti szanálási hatóság munkáját szükség esetén segítő szakemberek kinevezése, elbocsátása vagy áthelyezése, valamint az említettek feladatainak ellátására vonatkozó információk; |
| --- | --- |

iv.

az értékelők, vagyonfelügyelők, könyvelők, ügyvédek és más, a nemzeti szanálási hatóság munkáját szükség esetén segítő szakemberek kinevezése, elbocsátása vagy áthelyezése, valamint az említettek feladatainak ellátására vonatkozó információk;

| v. | minden olyan tényállás, amelyre a Testület hivatkozhat; |
| --- | --- |

v.

minden olyan tényállás, amelyre a Testület hivatkozhat;

| vi. | annak mértéke és módja, ahogyan a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv
  IV. címének
   V. fejezetében a nemzeti szanálási hatóságok tekintetében felsorolt hatáskörök általuk való gyakorlására sor kerül; |
| --- | --- |

vi.

annak mértéke és módja, ahogyan a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv
  IV. címének
   V. fejezetében a nemzeti szanálási hatóságok tekintetében felsorolt hatáskörök általuk való gyakorlására sor kerül;

| vii. | a 24. cikk (16) bekezdésében előírt reorganizációs terv gazdasági életképessége, megvalósíthatósága és végrehajtása. |
| --- | --- |

vii.

a 24. cikk (16) bekezdésében előírt reorganizációs terv gazdasági életképessége, megvalósíthatósága és végrehajtása.

A nemzeti szanálási hatóságok zárójelentést nyújtanak be a Testületnek a szanálási rendszer végrehajtásáról.

(2)   A rendelkezésére bocsátott információk alapján a Testület utasításokat adhat a nemzeti szanálási hatóságoknak a szanálási rendszer végrehajtásának bármely aspektusával, különösen a 20. cikkben említett elemekkel, valamint a szanálási hatáskörökkel kapcsolatban.

(3)   A Bizottság – amennyiben ez szükséges a szanálási célok eléréséhez – a Testület ajánlását követően ▌felülvizsgálhatja a szanálási rendszerre vonatkozó határozatát és módosításokat fogadhat el.

26. cikk

A szanálási határozat végrehajtása

(1)   A nemzeti szanálási hatóságok meghozzák a 16. cikk (8) bekezdésében említett szanálási határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket, különösen azáltal, hogy ellenőrzik a 2. cikkben említett szervezeteket, meghozzák a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 64. cikkének megfelelő, szükséges intézkedéseket és biztosítják a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvben meghatározott biztosítékok alkalmazását. A nemzeti szanálási hatóságok végrehajtják a Testület valamennyi nekik címzett határozatát.

E célból a nemzeti szanálási hatóságok
  – e rendeletre figyelemmel –
  , a nemzeti jogban meghatározott feltételeknek megfelelően gyakorolják a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvet átültető nemzeti jogszabályok szerinti hatásköreiket. A nemzeti szanálási hatóságok teljes körűen tájékoztatják a Testületet az említett hatáskörök gyakorlásáról. Valamennyi általuk hozott intézkedés megfelel a 16. cikk (8) bekezdésében említett határozatnak.

(2)   Amennyiben valamely nemzeti szanálási hatóság nem alkalmazta a 16. cikkben említett határozatot, vagy azt olyan módon alkalmazta, amely hátráltatja az e rendeletben foglalt szanálási célok elérését, a Testület jogosult
  közvetlenül
  elrendelni, hogy a szanálás alá vont intézmény:

| a) | meghatározott jogokat, eszközöket és kötelezettségeket ruházzon át egy másik
  jogi
  személyre; |
| --- | --- |

a)

meghatározott jogokat, eszközöket és kötelezettségeket ruházzon át egy másik
  jogi
  személyre;

| b) | követelje meg a hitelviszonyt megtestesítő valamennyi olyan értékpapír átalakítását, amelyek esetében a vonatkozó szerződéses feltételek a 18. cikkben meghatározott körülmények esetén előírják az átalakítást. |
| --- | --- |

b)

követelje meg a hitelviszonyt megtestesítő valamennyi olyan értékpapír átalakítását, amelyek esetében a vonatkozó szerződéses feltételek a 18. cikkben meghatározott körülmények esetén előírják az átalakítást.

A Testület jogosult továbbá a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvben előírt bármely egyéb hatáskör közvetlen gyakorlására.

(3)   A szanálás alá vont intézmény megfelel a (2) bekezdésnek megfelelően hozott valamennyi határozatnak. Ezek a határozatok elsőbbséget élveznek valamennyi, a nemzeti szanálási hatóságok által ugyanabban a tárgyban hozott korábbi határozattal szemben.

(4)   A (2) bekezdésnek megfelelően hozott valamely határozat tárgyát képező kérdésekkel kapcsolatos intézkedések meghozatalakor a nemzeti hatóságoknak meg kell felelniük az említett határozatnak.

4. fejezet

Együttműködés

27. cikk

Együttműködési kötelezettség

(1)   A Testület tájékoztatja a Bizottságot minden olyan intézkedésről, amelyet a szanálás előkészítése érdekében tesz. A Bizottság tagjaira és a Bizottság személyzetére a Testület által benyújtott valamennyi információ vonatkozásában a 79. cikkben meghatározott szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozik.

(2)   Az e rendelet szerinti kötelezettségeik ellátása során a Testület, a Bizottság, az ▌ illetékes ▌hatóságok és szanálási hatóságok szorosan együttműködnek egymással
  , különösen a szanálási tervezés, a korai beavatkozás és a szanálás 7–26. cikk szerinti szakaszai során
  .
  Egymás
  rendelkezésére bocsátják az összes olyan információt, amely
  feladataik
  ellátásához szükséges.

▐

(4)   E rendelet alkalmazásában, amennyiben az EKB felkéri a
  Testület ügyvezető igazgatóját
  , hogy
  megfigyelőként
  vegyen részt az EKB
  az 1024/2013/EU rendelet
  19. cikkének megfelelően létrehozott felügyeleti tanácsában, a Testület
  másik
  képviselőt
  nevezhet
  ki ▌a
  részvétel céljára
  .

(5)   E rendelet alkalmazásában a Testület kijelöl egy képviselőt, aki részt vesz az Európai Bankhatóság a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 113. cikkének értelmében létrehozott szanálási bizottságában.

(6)   A Testület szorosan együttműködik az európai pénzügyi stabilitási eszközzel (EFSF), az európai stabilitási mechanizmussal (ESM)
  és minden hasonló jövőbeni európai szervezettel
  , különösen, ha az EFSF, az ESM
  vagy bármely hasonló jövőbeni európai szervezet
  közvetett vagy közvetlen pénzügyi támogatást nyújtott vagy előreláthatóan ilyen támogatást fog nyújtani a részt vevő tagállamokban letelepedett szervezeteknek, különösen a 24. cikk (9) bekezdésében említett rendkívüli körülmények fennállta esetén.

(7)   A Testület és az EKB egyetértési megállapodást köt egymással, amely meghatározza a (2) bekezdés szerinti együttműködés általános feltételeit. Az egyetértési megállapodást rendszeresen felülvizsgálják és – a bizalmas információk megfelelő kezelése mellett – közzéteszik.

(7a)
     
  A Testület és a részt nem vevő tagállamok szanálási hatóságai egyetértési megállapodásokat kötnek, amelyek általánosságban tartalmazzák, hogy miként fognak együttműködni egymással a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv értelmében rájuk háruló feladatok elvégzése során.

Az első albekezdés sérelme nélkül a Testület egyetértési megállapodást köt minden olyan, a mechanizmusban nem részt vevő tagállam szanálási hatóságával, amelyben legalább egy, a 2013/36/EU irányelv 131. cikkében meghatározottak szerint rendszerszempontból globálisan jelentős intézmény székhellyel rendelkezik.

Minden egyetértési megállapodást rendszeresen felül kell vizsgálni, és a bizalmas információk megfelelő kezelésének szabályai szerint nyilvánosságra kell hozni.

28. cikk

Információcsere az egységes szanálási mechanizmuson belül

(1)   A Testületre és a nemzeti szanálási hatóságokra egyaránt vonatkozik a jóhiszemű együttműködésre, valamint az információcserére vonatkozó kötelezettség.

(2)   A Testület a Bizottság rendelkezésére bocsátja az e rendelet, valamint adott esetben az EUMSZ 107. cikke szerinti feladatok ellátásához szükséges valamennyi információt.

29. cikk

Együttműködés az egységes szanálási mechanizmuson belül és a csoportok kezelése

A [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 12. cikkének (4), (5), (6) és (15) bekezdése, valamint 80–83. cikke nem alkalmazandó a részt vevő tagállamok nemzeti szanálási hatóságai között fennálló kapcsolatokra. Ehelyett e rendelet vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.

30. cikk

Együttműködés a részt nem vevő tagállamokkal

Ha a csoporthoz részt vevő tagállamokban és részt nem vevő tagállamokban letelepedett szervezetek egyaránt tartoznak, ▌e rendelet ▌sérelme nélkül, a részt nem vevő tagállamokkal való együttműködés során a Testület képviseli a részt vevő tagállamok nemzeti szanálási hatóságait,
  a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló]
  irányelv 7., 8., 11., 12., 15., 50. és a 80–83. cikkének megfelelően.

31. cikk

Együttműködés a harmadik országok hatóságaival

A Bizottság és a Testület saját hatásköreiken belül kizárólagos felelősséggel rendelkeznek azért, hogy megkössék a részt vevő tagállamok nemzeti szanálási hatóságai nevében a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 88. cikkének (4) bekezdésében említett, nem kötelező erejű együttműködési megállapodásokat, valamint az említett cikk (6) bekezdésének értelmében eleget tegyenek az említett megállapodásokra vonatkozó tájékoztatási kötelezettségnek.

5. fejezet

Vizsgálati hatáskör

32. cikk

Információkérés

(1)   
  Az e rendeletben
  említett feladatok ellátása céljából a Testület
  – teljes mértékben hasznosítva az EKB vagy az illetékes nemzeti hatóságok számára rendelkezésre álló összes információt –
  akár közvetlenül, akár a nemzeti szanálási hatóságok révén kötelezheti a következő jogi vagy természetes személyeket, hogy azok bocsássák a Testület rendelkezésére mindazokat az információkat, amelyek az e rendelet által a Testületre átruházott feladatok ellátásához szükségesek:

| a) | a 2. cikkben említett szervezetek; |
| --- | --- |

a)

a 2. cikkben említett szervezetek;

| b) | a 2. cikkben említett szervezetek alkalmazottai; |
| --- | --- |

b)

a 2. cikkben említett szervezetek alkalmazottai;

| c) | azok a harmadik felek, amelyek a 2. cikkben említett szervezetek kiszervezett feladatait vagy tevékenységeit látják el. |
| --- | --- |

c)

azok a harmadik felek, amelyek a 2. cikkben említett szervezetek kiszervezett feladatait vagy tevékenységeit látják el.

(2)   
  Az (1) bekezdésben
  említett szervezetek és ▌személyek rendelkezésre bocsátják az (1) bekezdés szerint előírt információkat. A szakmai titoktartásra vonatkozó rendelkezések nem mentesítik az említett szervezeteket és személyeket az ilyen információk nyújtása alól. A kért információk nyújtása nem tekinthető a szakmai titoktartási kötelezettség megszegésének.

(3)   Ha a Testület az információkat közvetlenül az említett szervezetektől és személyektől szerzi meg, úgy ezeket az információkat hozzáférhetővé kell tennie az érintett nemzeti szanálási hatóságok számára.

(4)   A Testület részére folyamatosan biztosítani kell
  a rendelet szerinti feladatkörei ellátásához szükséges
  összes információ megszerzését,
  különösen a szanálási hatáskörébe tartozó bármely intézmény saját tőkéjére, likviditására, eszközeire és kötelezettségeire vonatkozóan
  .

(5)   A Testület, az illetékes hatóságok és a nemzeti szanálási hatóságok egyetértési megállapodást köthetnek, amely rendelkezéseket tartalmaz az információcserére alkalmazandó eljárás vonatkozásában.
  A Testület, az illetékes hatóságok és a nemzeti szanálási hatóságok közötti információcsere nem minősül a szakmai titoktartás megsértésének.

(6)   A illetékes hatóságok, ideértve adott esetben az EKB-t is, és a nemzeti szanálási hatóságok együttműködnek a Testülettel annak érdekében, hogy megállapítsák, időközben rendelkezésre áll-e a kért információk némelyike vagy teljes köre. Ha az említett információk rendelkezésre állnak, az illetékes hatóságok, ideértve adott esetben az EKB-t is, vagy a nemzeti szanálási hatóságok a Testület rendelkezésére bocsátják az említett információkat.

33. cikk

Általános vizsgálatok

(1)   
  Az e rendeletben
  említett feladatok ellátása céljából a Testület a vonatkozó uniós jogban foglalt feltételek fenntartása mellett, bármilyen szükséges vizsgálatot elvégezhet a 32. cikk (1) bekezdésében említett, valamely részt vevő tagállamban letelepedett vagy ott tartózkodó személy tekintetében.

E célból a Testület az alábbiakra jogosult:

| a) | dokumentumok benyújtásának előírása; |
| --- | --- |

a)

dokumentumok benyújtásának előírása;

| b) | a 32. cikk (1) bekezdésében említett személyek könyveinek és nyilvántartásainak vizsgálata, valamint másolatok és kivonatok készítése az ilyen könyvekből és nyilvántartásokból; |
| --- | --- |

b)

a 32. cikk (1) bekezdésében említett személyek könyveinek és nyilvántartásainak vizsgálata, valamint másolatok és kivonatok készítése az ilyen könyvekből és nyilvántartásokból;

| c) | írásbeli vagy szóbeli nyilatkozat beszerzése a 32. cikk (1) bekezdésében említett bármely személytől, annak képviselőjétől vagy munkatársától; |
| --- | --- |

c)

írásbeli vagy szóbeli nyilatkozat beszerzése a 32. cikk (1) bekezdésében említett bármely személytől, annak képviselőjétől vagy munkatársától;

| d) | bármely más személy megkérdezése, aki beleegyezését adja a vizsgálat tárgyára vonatkozó információgyűjtés céljára történő meghallgatáshoz. |
| --- | --- |

d)

bármely más személy megkérdezése, aki beleegyezését adja a vizsgálat tárgyára vonatkozó információgyűjtés céljára történő meghallgatáshoz.

(2)   A 32. cikk (1) bekezdésében említett személyek alávetik magukat a Testület határozata alapján indított vizsgálatoknak.

Ha egy személy akadályozza a vizsgálat lefolytatását, azon részt vevő tagállam nemzeti szanálási hatóságai, amelyben a vonatkozó telephelyek találhatók, megadják – a nemzeti jognak megfelelő – szükséges segítséget ahhoz, hogy a Testület hozzáférjen a 32. cikk (1) bekezdésében említett jogi személyek telephelyeihez.

34. cikk

Helyszíni ellenőrzések

(1)   
  Az e rendeletben
  említett feladatok ellátása céljából, és a vonatkozó uniós jogban meghatározott egyéb feltételek fenntartása mellett a Testület – az érintett nemzeti szanálási hatóságok
  és az illetékes hatóságok
  előzetes értesítését követően – valamennyi szükséges helyszíni ellenőrzés lefolytatására jogosult a 32. cikk (1) bekezdésében említett jogi személyek telephelyein.
  Ezen túlmenően, a 11. cikkben említett hatásköreinek gyakorlását megelőzően a Testület konzultációt folytat az illetékes hatósággal.
  Ha az ellenőrzés megfelelő lefolytatása és eredményessége ezt szükségessé teszi, a Testület a helyszíni ellenőrzést az érintett jogi személyek előzetes értesítése nélkül is lefolytathatja.

(2)   A Testület által a helyszíni ellenőrzés végrehajtására felhatalmazott tisztviselők és más személyek egyrészt jogosultak belépni azon jogi személyek telephelyeire és területeire, amelyek ellen a Testület
  33.
  cikk (2) bekezdése szerint elfogadott határozata értelmében vizsgálat indul, másrészt jogosultak a
  33.
  cikk (1) bekezdésében megállapított valamennyi hatáskör gyakorlására.

(3)   A 32. cikk (1) bekezdésében említett jogi személyek kötelesek alávetni magukat a Testület határozata alapján indított helyszíni ellenőrzésnek.

(4)   A helyszíni ellenőrzés lefolytatása szerinti tagállamok nemzeti szanálási hatóságainak tisztviselői, valamint az említett hatóságok által felhatalmazott vagy kijelölt egyéb kísérő személyek a Testület felügyelete és koordinációja mellett aktívan segítik a Testület tisztviselőit és a Testület által felhatalmazott egyéb személyeket. E célból jogosultak a (2) bekezdésben meghatározott hatáskörök gyakorlására. Az érintett részt vevő tagállamok nemzeti szanálási hatóságai is jogosultak a helyszíni vizsgálatokon való részvételre.

(5)   Amennyiben a Testület tisztviselői és más a Testület által felhatalmazott kísérő személyek megállapítják, hogy valamely személy ellenszegül az (1) bekezdés értelmében elrendelt ellenőrzésnek, az érintett részt vevő tagállam nemzeti szanálási hatóságai – összhangban a nemzeti joggal – segítséget nyújtanak a szükséges mértékben. E segítségnyújtás – az ellenőrzéshez szükséges mértékig – magában foglalja a telephelyek, könyvek vagy nyilvántartások lefoglalását is. Amennyiben az érintett nemzeti szanálási hatóságok nem jogosultak ennek a hatáskörnek a gyakorlására, úgy az arra vonatkozó hatáskörüket gyakorolják, hogy a szükséges mértékben segítséget kérjenek más nemzeti ▌hatóságoktól.

35. cikk

Az igazságügyi hatóság által adott felhatalmazás

(1)   Ha a 34. cikk (1) és (2) bekezdésében vagy a 34. cikk (5) bekezdésében előírt helyszíni ellenőrzéshez a nemzeti jogszabályok értelmében valamely igazságügyi hatóság engedélyére van szükség, úgy kérelmezni kell ezt az engedélyt.

(2)   Amennyiben sor kerül az (1) bekezdésben említett engedély kérelmezésére, a nemzeti igazságügyi hatóság
  gyorsan és késedelem nélkül
  ellenőrzi, hogy a Testület határozata hiteles-e, valamint hogy az előirányzott kényszerítő intézkedések nem önkényesek, illetve nem túlzottak-e, figyelemmel a helyszíni ellenőrzés tárgyára. A kényszerítő intézkedések arányosságának ellenőrzése során a nemzeti igazságügyi hatóság kérheti a Testület részletes magyarázatát, különös tekintettel azokra az okokra, amelyek alapján a Testületben az a gyanú merült fel, hogy sor került a 26. cikkben említett jogi aktusok megsértésére, továbbá a feltételezett jogsértés súlyosságára és a kényszerítő intézkedések hatálya alá vont személy részvételére. A nemzeti igazságügyi hatóság azonban nem vizsgálhatja felül a vizsgálat szükségességét, és nem követelheti meg, hogy bocsássák rendelkezésére a Testület aktáiban fellelhető információkat. A Testület határozatának jogszerűségét csak az Európai Unió Bírósága vizsgálhatja felül.

6. fejezet

Szankciók

36. cikk

Közigazgatási szankciók kiszabására vonatkozó hatáskör

(1)   Ha a Testület úgy ítéli meg, hogy a 2. cikkben említett szervezet szándékosan vagy gondatlanul elkövette a (2) bekezdésben említett kötelezettségszegések valamelyikét, a Testület utasítja az érintett nemzeti szanálási hatóságot arra, hogy a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvnek megfelelően szabjon ki
  közigazgatási szankciót
  a 2. cikkben említett szervezetre.

Az ilyen szervezet által elkövetett kötelezettségszegést szándékosan elkövetettnek kell tekinteni, amennyiben léteznek olyan objektív tényezők, amelyek bizonyítják, hogy a szervezet vagy annak felső vezetése szándékosan követte el azt.

(2)   A 2. cikkben említett szervezetekre a következő kötelezettségszegések miatt szabható ki
  közigazgatási szankció
  :

| a) | amennyiben nem adják meg a 32. cikknek megfelelően kért információt; |
| --- | --- |

a)

amennyiben nem adják meg a 32. cikknek megfelelően kért információt;

| b) | amennyiben nem vetik alá magukat a 33. cikknek megfelelő általános vizsgálatnak vagy
  a 34. cikkel összhangban történő
  helyszíni ellenőrzésnek; |
| --- | --- |

b)

amennyiben nem vetik alá magukat a 33. cikknek megfelelő általános vizsgálatnak vagy
  a 34. cikkel összhangban történő
  helyszíni ellenőrzésnek;

| c) | amennyiben nem nyújtanak a 66. vagy 67. cikk szerinti hozzájárulást az Alaphoz; |
| --- | --- |

c)

amennyiben nem nyújtanak a 66. vagy 67. cikk szerinti hozzájárulást az Alaphoz;

| d) | amennyiben nem felelnek meg a Testület által a 26. cikk szerint nekik címzett határozatnak. |
| --- | --- |

d)

amennyiben nem felelnek meg a Testület által a 26. cikk szerint nekik címzett határozatnak.

(3)   A nemzeti szanálási hatóságok közzéteszik az (1) bekezdés alapján kiszabott valamennyi
  közigazgatási szankciót
  . Ha a közzététel aránytalan kárt okozna az érintett feleknek, a nemzeti szanálási hatóság a felek kilétének felfedése nélkül teszi közzé a szankciókat.

(4)   Tekintettel a következetes, hatékony és eredményes végrehajtási intézkedések bevezetésére és e rendelet közös, egységes és következetes alkalmazásának biztosítására, a Testület
  a közigazgatási szankciók
  és kényszerítő bírságok nemzeti szanálási hatóságok általi alkalmazásáról szóló iránymutatásokat bocsát ki.

37. cikk

Kényszerítő bírságok

(1)   A Tanács utasítja az érintett nemzeti szanálási hatóságot, hogy ▌szabjon ki kényszerítő bírságot a 2. cikkben említett szervezetre annak érdekében, hogy kötelezze:

| a) | a 2. cikkben említett valamely szervezetet
  a 32. cikknek megfelelően elfogadott határozatnak való megfelelésre; |
| --- | --- |

a)

a 2. cikkben említett valamely szervezetet
  a 32. cikknek megfelelően elfogadott határozatnak való megfelelésre;

| b) | a 32. cikk (1) bekezdésében említett valamely személyt a fenti cikk szerinti határozatban előírt információk teljes körű benyújtására; |
| --- | --- |

b)

a 32. cikk (1) bekezdésében említett valamely személyt a fenti cikk szerinti határozatban előírt információk teljes körű benyújtására;

| c) | a 33. cikk (1) bekezdésében említett valamely személyt arra, hogy vesse alá magát a vizsgálatnak és különösen, hogy hiánytalanul állítsa elő a kért nyilvántartásokat, adatokat, eljárásokat vagy egyéb anyagokat, és egészítse ki, illetve javítsa ki az említett cikknek megfelelően hozott határozat által elrendelt vizsgálat során előírt egyéb információkat; |
| --- | --- |

c)

a 33. cikk (1) bekezdésében említett valamely személyt arra, hogy vesse alá magát a vizsgálatnak és különösen, hogy hiánytalanul állítsa elő a kért nyilvántartásokat, adatokat, eljárásokat vagy egyéb anyagokat, és egészítse ki, illetve javítsa ki az említett cikknek megfelelően hozott határozat által elrendelt vizsgálat során előírt egyéb információkat;

| d) | a 34. cikk (1) bekezdésében említett valamely személyt arra, hogy vesse alá magát az említett cikknek megfelelően elrendelt helyszíni ellenőrzésnek. |
| --- | --- |

d)

a 34. cikk (1) bekezdésében említett valamely személyt arra, hogy vesse alá magát az említett cikknek megfelelően elrendelt helyszíni ellenőrzésnek.

(2)   A kényszerítő bírságnak hatékonynak és arányosnak kell lennie. A kényszerítő bírság napi alapon kerül kiszabásra egészen addig, amíg a
  2. cikkben említett szervezet
  vagy az érintett személy megfelel az (1) bekezdés a)–d) pontjában említett vonatkozó határozatnak.

(3)   A kényszerítő bírságot legfeljebb hat hónapos időszakra lehet kiszabni.

III. RÉSZ

INTÉZMÉNYI KERET

I. CÍM

A TESTÜLET

38. cikk

Jogállás

(1)   Ezennel létrejön az Egységes Szanálási Testület. A Testület a feladatainak megfelelő konkrét struktúrával rendelkező európai uniós ügynökség. A Testület jogi személyiséggel rendelkezik.

(2)   A Testületet valamennyi tagállamban az a legteljesebb jogképesség illeti meg, amellyel a nemzeti jog szerint jogi személy rendelkezhet. A Testület jogosult különösen ingó és ingatlan vagyont szerezni, illetőleg azt elidegeníteni, valamint bírósági eljárásban félként részt venni.

(3)   A Testületet az ügyvezető igazgató képviseli.

39. cikk

A Testület összetétele

(1)   A Testület tagjai:

| a) | a szavazati joggal rendelkező
  ügyvezető igazgató; |
| --- | --- |

a)

a szavazati joggal rendelkező
  ügyvezető igazgató;

| b) | a szavazati joggal rendelkező
  ügyvezetőigazgató-helyettes; |
| --- | --- |

b)

a szavazati joggal rendelkező
  ügyvezetőigazgató-helyettes;

| c) | egy, a Bizottság által kinevezett
  , szavazati joggal rendelkező
  tag; |
| --- | --- |

c)

egy, a Bizottság által kinevezett
  , szavazati joggal rendelkező
  tag;

| d) | egy, az EKB által kinevezett
  , szavazati joggal rendelkező
  tag; |
| --- | --- |

d)

egy, az EKB által kinevezett
  , szavazati joggal rendelkező
  tag;

| e) | egy, a részt vevő tagállamok által kinevezett, az adott nemzeti szanálási hatóságot képviselő,
  a 48. és 51. cikkel összhangban szavazati joggal rendelkező
  tag. |
| --- | --- |

e)

egy, a részt vevő tagállamok által kinevezett, az adott nemzeti szanálási hatóságot képviselő,
  a 48. és 51. cikkel összhangban szavazati joggal rendelkező
  tag.

| ea) | egy, az EBH által kinevezett, megfigyelőként részt vevő, szavazati joggal nem rendelkező tag. |
| --- | --- |

ea)

egy, az EBH által kinevezett, megfigyelőként részt vevő, szavazati joggal nem rendelkező tag.

(2)   Az ügyvezető igazgató, az ügyvezetőigazgató-helyettes, valamint a Testület Bizottság és EKB által kinevezett tagjainak hivatali ideje öt évre szól. A hivatali idő – az
  52.
  cikk (6) bekezdését figyelembe véve – nem hosszabbítható meg.

(3)   A Testület adminisztratív és igazgatási struktúrája az alábbiakból áll:

| a) | a Testület plenáris ülése, amelyen végrehajtásra kerülnek a
  46.
  cikkben meghatározott feladatok; |
| --- | --- |

a)

a Testület plenáris ülése, amelyen végrehajtásra kerülnek a
  46.
  cikkben meghatározott feladatok;

| b) | a Testület vezetői ülése, amelyen végrehajtásra kerülnek az
  50.
  cikkben meghatározott feladatok; |
| --- | --- |

b)

a Testület vezetői ülése, amelyen végrehajtásra kerülnek az
  50.
  cikkben meghatározott feladatok;

| c) | az ügyvezető igazgató, aki végrehajtja az
  52.
  cikkben meghatározott feladatokat. |
| --- | --- |

c)

az ügyvezető igazgató, aki végrehajtja az
  52.
  cikkben meghatározott feladatokat.

40. cikk

Az uniós jogszabályoknak való megfelelés

A Testület az uniós jogszabályoknak, különösen az e rendelet értelmében hozott bizottsági határozatoknak megfelelően végzi munkáját.

41. cikk

Elszámoltathatóság

(1)   A Testület a (2)–(8) bekezdésnek megfelelően e rendelet végrehajtása tekintetében elszámolással tartozik az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

(2)   A Testület évente nyújt be jelentést az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Számvevőszéknek az e rendelettel rá ruházott feladatok végrehajtásáról.
  Ezt a jelentést a szakmai titoktartási követelményekre figyelemmel közzéteszik a Testület honlapján.

(3)   Az ügyvezető igazgató a jelentést nyilvánosan terjeszti az Európai Parlament és a Tanács elé.

(4)   Az Európai Parlament kérésére az ügyvezető igazgató részt vesz a Parlament illetékes bizottságai által tartott, a szanálási feladatai végrehajtásáról szóló meghallgatáson.
  Évente legalább egy meghallgatást kell tartani.

(4a)
     
  Az Európai Parlament kérésére az ügyvezetőigazgató-helyettes részt vesz a Parlament illetékes bizottságai által tartott, a szanálási feladatai végrehajtásáról szóló meghallgatáson.

(5)   A Tanács kérésére a Tanács meghallgathatja az ügyvezető igazgatót szanálási feladatainak végrehajtásáról.

(6)   A Testület saját eljárásainak megfelelően szóban vagy írásban ad választ az Európai Parlament vagy a Tanács által hozzá intézett kérdésekre
  a lehető leghamarabb, de minden esetben legalább a továbbításuktól számított öt héten belül
  .

(7)
     Az ügyvezető igazgató kérésre zárt ajtók mögötti bizalmas, szóbeli megbeszéléseket tart az Európai Parlament illetékes bizottságának elnökével és alelnökeivel, amennyiben ezek a megbeszélések szükségesek ahhoz, hogy az Európai Parlament gyakorolhassa a Szerződésben foglalt hatásköreit. Annak érdekében, hogy
  az e rendelet 5. cikke szerint nemzeti szanálási hatóságként eljáró Testületre az e rendelettel és a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 76. cikkével
  rótt titoktartási kötelezettségeknek megfelelően biztosítható legyen a teljes titoktartás, megállapodást kell kötni az Európai Parlament és a Testület között e megbeszélések szervezési módjának részleteiről.

(8)   A Parlament által folytatott bárminemű vizsgálat során a Testület az EUMSZ-nek megfelelően együttműködik a Parlamenttel. A Testület és az Európai Parlament
  2015. március 1-jéig
  megköti a megfelelő megállapodásokat a demokratikus elszámolási kötelezettség gyakorlásának és az e rendelettel a Testületre ruházott feladatok végrehajtása feletti felügyelet gyakorlati részleteiről. E megállapodások kiterjednek többek között az információhoz való hozzáférésre, a vizsgálatok során tanúsított együttműködésre és az ügyvezető igazgató
  és az ügyvezetőigazgató-helyettes
  kiválasztási eljárására vonatkozó információkra.
  Hatályuk hasonlatos az Európai Parlament és az EKB között az 1024/2013/EU rendelet 20. cikkének (9) bekezdése szerint kötött intézményközi megállapodáséhoz.

E megállapodások tartalmaznak egy, az 1024/2013/EU rendelet 20. cikkének (9) bekezdése szerint kötött intézményközi megállapodás hatályán kívül eső bizalmas információkra vonatkozó osztályozási elvekről és eljárásokról, azok Parlamentnek való továbbításáról és késleltetett nyilvánosságra hozataláról szóló, a Testület és az Európai Parlament között kötött megállapodást.

42. cikk

Nemzeti parlamentek

(-1)
     
  Amikor a Testület benyújtja a 41. cikk (2) bekezdésében előírt jelentést, ezzel egy időben közvetlenül továbbítja azt a részt vevő tagállamok nemzeti parlamentjeinek is.

A nemzeti parlamentek a Testülethez intézhetik a jelentésre vonatkozó, indokolással ellátott észrevételeiket.

(1)   A Testület specifikus feladataiból adódóan a részt vevő tagállamok nemzeti parlamentjei saját eljárásaikon keresztül felkérhetik a Testületet, hogy írásban válaszoljon az e rendelet értelmében rá ruházott feladatokkal kapcsolatban a nemzeti parlamentek által hozzá intézett észrevételekre vagy kérdésekre.

(2)   Valamely részt vevő tagállam nemzeti parlamentje felkérheti az ügyvezető igazgatót, hogy a nemzeti szanálási hatóság képviselőjével együtt vegyen részt a szóban forgó tagállam
  2. cikkben említett szervezeteinek
  szanálásával kapcsolatos eszmecserén.

(3)   E rendelet nem sérti a nemzeti szanálási hatóságoknak a nemzeti parlamentek felé történő – a nemzeti jogszabályoknak megfelelő – elszámolási kötelezettségét azon feladatok végrehajtása tekintetében, amelyeket e rendelet nem ruház a Testületre vagy a Bizottságra.

43. cikk

Függetlenség

(1)   Az e rendelettel rájuk ruházott feladatok elvégzése során a Testület és a nemzeti szanálási hatóságok függetlenül és a közérdeknek megfelelően járnak el.

(2)   A Testület 39. cikk (2) bekezdésében említett tagjai függetlenül és objektíven járnak el az Unió egésze érdekeinek megfelelően, nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasítást sem uniós intézményektől vagy szervektől, sem tagállami kormánytól, sem más köz- vagy magánjogi jogalanytól.

43a. cikk

A Testületre alkalmazandó általános alapelvek

A Testületre a következő alapelvek vonatkoznak:

| a) | a 43. cikknek megfelelően függetlenül jár el; |
| --- | --- |

a)

a 43. cikknek megfelelően függetlenül jár el;

| b) | tagjai rendelkeznek a banki szerkezetátalakítás és a fizetésképtelenség kezelése területén szükséges szakértelemmel; |
| --- | --- |

b)

tagjai rendelkeznek a banki szerkezetátalakítás és a fizetésképtelenség kezelése területén szükséges szakértelemmel;

| c) | rendelkezik a nagy bankcsoportok kezeléséhez szükséges kapacitással; |
| --- | --- |

c)

rendelkezik a nagy bankcsoportok kezeléséhez szükséges kapacitással;

| d) | rendelkezik a gyors és pártatlan eljáráshoz szükséges kapacitással; |
| --- | --- |

d)

rendelkezik a gyors és pártatlan eljáráshoz szükséges kapacitással;

| e) | biztosítja a nemzeti pénzügyi stabilitás, valamint az Európai Unió és a belső piac pénzügyi stabilitásának megfelelő figyelembe vételét; továbbá |
| --- | --- |

e)

biztosítja a nemzeti pénzügyi stabilitás, valamint az Európai Unió és a belső piac pénzügyi stabilitásának megfelelő figyelembe vételét; továbbá

| f) | elszámoltatható az Európai Parlament és a Tanács felé, a 41. cikknek megfelelően. |
| --- | --- |

f)

elszámoltatható az Európai Parlament és a Tanács felé, a 41. cikknek megfelelően.

44. cikk

Székhely

A Testület székhelye Brüsszelben, Belgiumban lesz.

II. CÍM

A TESTÜLET PLENÁRIS ÜLÉSE

45. cikk

A plenáris üléseken való részvétel

A Testület valamennyi tagja részt vesz a plenáris üléseken.

46. cikk

Feladatok

(1)   Plenáris ülésén a Testület:

| a) | ▌az ügyvezető igazgató által előterjesztett tervezet alapján minden év november 30-ig elfogadja a Testület következő évre vonatkozó éves munkaprogramját, és továbbítja azt az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az EKB-nak;
  ennek végrehajtását a Testület a plenáris ülésén nyomon követi és ellenőrzi; |
| --- | --- |

a)

▌az ügyvezető igazgató által előterjesztett tervezet alapján minden év november 30-ig elfogadja a Testület következő évre vonatkozó éves munkaprogramját, és továbbítja azt az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az EKB-nak;
  ennek végrehajtását a Testület a plenáris ülésén nyomon követi és ellenőrzi;

| b) | az
  58.
  cikk (2) bekezdésének megfelelően elfogadja
  , nyomon követi és ellenőrzi
  a Testület éves költségvetését; |
| --- | --- |

b)

az
  58.
  cikk (2) bekezdésének megfelelően elfogadja
  , nyomon követi és ellenőrzi
  a Testület éves költségvetését;

| ba) | véleményeket és ajánlásokat ad ki az ügyvezető igazgató 52. cikk (2) bekezdésének g) pontjában említett jelentéstervezetével kapcsolatban; |
| --- | --- |

ba)

véleményeket és ajánlásokat ad ki az ügyvezető igazgató 52. cikk (2) bekezdésének g) pontjában említett jelentéstervezetével kapcsolatban;

| c) | a 68. cikknek megfelelően döntést hoz a finanszírozási megoldások közötti önkéntes kölcsönnyújtásról, a 72. cikknek megfelelően a nemzeti finanszírozási megoldások kölcsönössé tételéről és a
  73. cikk (4) bekezdésének
  megfelelően a betétbiztosítási rendszereknek történő hitelezésről; |
| --- | --- |

c)

a 68. cikknek megfelelően döntést hoz a finanszírozási megoldások közötti önkéntes kölcsönnyújtásról, a 72. cikknek megfelelően a nemzeti finanszírozási megoldások kölcsönössé tételéről és a
  73. cikk (4) bekezdésének
  megfelelően a betétbiztosítási rendszereknek történő hitelezésről;

| d) | elfogadja
  a Testület
  tevékenységeiről szóló, a
  41. cikkben említett
  éves tevékenységi jelentést, amely
  részletes magyarázatokkal szolgál a költségvetés végrehajtásáról; |
| --- | --- |

d)

elfogadja
  a Testület
  tevékenységeiről szóló, a
  41. cikkben említett
  éves tevékenységi jelentést, amely
  részletes magyarázatokkal szolgál a költségvetés végrehajtásáról;

| e) | a 61. cikknek megfelelően elfogadja a Testületre alkalmazandó pénzügyi szabályokat; |
| --- | --- |

e)

a 61. cikknek megfelelően elfogadja a Testületre alkalmazandó pénzügyi szabályokat;

| f) | a csalással kapcsolatos kockázatokkal arányos csalás elleni stratégiát fogad el, figyelembe véve a végrehajtandó intézkedések költségeit és előnyeit; |
| --- | --- |

f)

a csalással kapcsolatos kockázatokkal arányos csalás elleni stratégiát fogad el, figyelembe véve a végrehajtandó intézkedések költségeit és előnyeit;

| g) | a tagokkal kapcsolatos összeférhetetlenség megelőzésére és kezelésére vonatkozóan szabályokat fogad el; |
| --- | --- |

g)

a tagokkal kapcsolatos összeférhetetlenség megelőzésére és kezelésére vonatkozóan szabályokat fogad el;

| h) | elfogadja eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

h)

elfogadja eljárási szabályzatát;

| i) | a (2) bekezdésnek megfelelően a Testület személyzete tekintetében gyakorolja a személyzeti szabályzat által a kinevező hatóságra, valamint az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek által a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket (a továbbiakban: kinevezési hatáskörök); |
| --- | --- |

i)

a (2) bekezdésnek megfelelően a Testület személyzete tekintetében gyakorolja a személyzeti szabályzat által a kinevező hatóságra, valamint az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek által a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket (a továbbiakban: kinevezési hatáskörök);

| j) | a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban megfelelő végrehajtási szabályokat fogad el a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek betartására vonatkozóan; |
| --- | --- |

j)

a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban megfelelő végrehajtási szabályokat fogad el a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek betartására vonatkozóan;

| k) | a személyzeti szabályzatnak és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételeknek megfelelően kinevez egy, a feladatai ellátását illetően hivatalában független, számvitelért felelős tisztviselőt; |
| --- | --- |

k)

a személyzeti szabályzatnak és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételeknek megfelelően kinevez egy, a feladatai ellátását illetően hivatalában független, számvitelért felelős tisztviselőt;

| l) | biztosítja a különböző, belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokból származó megállapítások és ajánlások megfelelő követését; |
| --- | --- |

l)

biztosítja a különböző, belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokból származó megállapítások és ajánlások megfelelő követését;

| m) | elfogadja az összes, a Testület belső struktúrájának kialakításával összefüggő határozatot és szükség esetén azok módosításait. |
| --- | --- |

m)

elfogadja az összes, a Testület belső struktúrájának kialakításával összefüggő határozatot és szükség esetén azok módosításait.

(2)   A Testület plenáris ülésén a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban a személyzeti szabályzat 2. cikkének (1) bekezdésén és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek 6. cikkén alapuló határozatot fogad el a vonatkozó kinevezési hatásköröknek az ügyvezető igazgatóra történő átruházásáról, és meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a kinevezési hatáskörök felfüggeszthetők. Az ügyvezető igazgatót fel kell hatalmazni e jogkörök átruházására.

Amennyiben rendkívüli körülmények szükségessé teszik, a Testület határozat útján plenáris ülésén ideiglenesen felfüggesztheti az ügyvezető igazgatóra ruházott és ez utóbbi által továbbruházott kinevezési hatásköröket, és azokat maga gyakorolhatja vagy tagjainak egyikére vagy az ügyvezető igazgató kivételével valamely másik munkatársra ruházhatja.

47. cikk

A Testület plenáris ülésének ülésnapjai

(1)   A Testület plenáris üléseit az ügyvezető igazgató hívja össze.

(2)   A Testület plenáris ülésének keretében évente legalább két rendes ülést tart. Ezenfelül az ügyvezető igazgató kezdeményezésére, a Bizottság kérésére és a Testület tagjai legalább egyharmadának kérésére ül össze.

(3)   A Testület plenáris ülése felkérhet megfigyelőket, hogy ad hoc jelleggel vegyenek részt az üléseken.
  Felkérésre a Testület meghívhatja az Európai Stabilitási Mechanizmus képviselőjét megfigyelőként való részvételre.

(4)   A Testület biztosítja a plenáris ülésének titkárságát.

48. cikk

Döntéshozatali folyamat

(1)   A Testület plenáris ülésén a
  39. cikk (1) bekezdésének a)–e) pontjában említett
  tagok egyszerű többségével hoz határozatot. A
  46.
  cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett határozatokat azonban
  az említett tagok
  kétharmados többségével hozza.

(2)   Az ügyvezető igazgató részt vesz a szavazáson.

(3)   A Testület elfogadja és közzéteszi eljárási szabályzatát. Az eljárási szabályzat részletesen rendelkezik a szavazás szabályairól és különösen arról, hogy egy tag milyen feltételek mellett járhat el egy másik tag nevében, valamint adott esetben a határozatképesség feltételeiről.

III. CÍM

A TESTÜLET VEZETŐI ÜLÉSE

49. cikk

A vezetői üléseken való részvétel

(1)   A ▌Testület
  39.
  cikk (1) bekezdésének a)–d) pontjában említett tagjai részt vesznek a Testület vezetői ülésein.

(2)   A csupán egyetlen részt vevő tagállamban letelepedett, a 2. cikkben említett szervezetről vagy szervezetcsoportról folytatott tárgyalások esetében az
  51.
  cikk (1) és (3) bekezdésének megfelelően a szóban forgó tagállam által kinevezett tag is részt vesz a tárgyalásokon és a döntéshozatali folyamatban.

(3)   Egy több országban tevékenykedő csoportról folytatott tárgyalások esetében a csoportszintű szanálási hatóság székhelye szerinti tagállam által kinevezett tag és az összevont alapú felügyelet alá tartozó leányvállalat vagy szervezet székhelye szerinti tagállamok által kinevezett tagok az
  51.
  cikk (2) és (3) bekezdésének megfelelően szintén részt vesznek a tárgyalásokon és a döntéshozatali folyamatban.

(3a)
     
  A Testület 39. cikk (1) bekezdésének a)–d) pontjában említett tagjai biztosítják, hogy a Testület különböző összetételű vezetői üléseinek szanálási döntései és intézkedései – különösen az Alap igénybevétele tekintetében – következetesek, megfelelőek és arányosak legyenek.

50. cikk

Feladatok

(1)   A Testület plenáris ülésének munkáját a Testület vezetői ülése segíti.

(2)   A Testület a vezetői ülésén:

| a) | előkészíti a Testület által a plenáris ülésén jóváhagyandó
  összes határozatot
  ; |
| --- | --- |

a)

előkészíti a Testület által a plenáris ülésén jóváhagyandó
  összes határozatot
  ;

| b) | meghoz minden, e rendelet végrehajtásához szükséges határozatot. |
| --- | --- |

b)

meghoz minden, e rendelet végrehajtásához szükséges határozatot.

(2a)
     A Testület (2) bekezdésben említett feladatai a vezetői ülésen:

| -i. | elkészíti, értékeli és jóváhagyja a szanálási terveket a 7–9. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

-i.

elkészíti, értékeli és jóváhagyja a szanálási terveket a 7–9. cikknek megfelelően;

| -ia. | meghatározza az intézmények és az anyavállalkozások által fenntartandó szavatoló tőkére és leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményeket a 10. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

-ia.

meghatározza az intézmények és az anyavállalkozások által fenntartandó szavatoló tőkére és leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményeket a 10. cikkel összhangban;

| i. | a lehető leghamarabb a Bizottság rendelkezésére bocsátja
  az összes vonatkozó információval együtt a 16. cikk szerinti határozattervezetet
  annak lehetővé tétele érdekében, hogy a Bizottság elvégezze az értékelést és a 16 cikk (6) bekezdésének megfelelően indokolással ellátott határozatot hozzon; |
| --- | --- |

i.

a lehető leghamarabb a Bizottság rendelkezésére bocsátja
  az összes vonatkozó információval együtt a 16. cikk szerinti határozattervezetet
  annak lehetővé tétele érdekében, hogy a Bizottság elvégezze az értékelést és a 16 cikk (6) bekezdésének megfelelően indokolással ellátott határozatot hozzon;

| ii. | döntést hoz a Testület költségvetésének II., az Alapra vonatkozó részéről. |
| --- | --- |

ii.

döntést hoz a Testület költségvetésének II., az Alapra vonatkozó részéről.

(3)   A Testület szükség esetén – a sürgősség miatt – vezetői ülésén bizonyos ideiglenes határozatokat hozhat a Testület plenáris ülésének nevében, különösen igazgatási kérdésekben, ideértve a költségvetési kérdéseket is.

(4)   A Testület az ügyvezető igazgató kezdeményezésére vagy
  bármely tagjának
  kérésére tart vezetői ülést.

(5)   A Testület plenáris ülésén meghatározza a Testület által a vezetői ülés keretében alkalmazandó eljárási szabályzatot.

51. cikk

Döntéshozatal

(1)   A csak egy részt vevő tagállamban letelepedett szervezetről vagy csoportról folytatott tárgyalások esetében a Testület vezető ülésein
  konszenzusra törekszik. Konszenzus hiányában a Testület a 39. cikk (1) bekezdésének a)–d) pontjában említett, szavazásra jogosult tagok, illetve a 49. cikk (2) bekezdésében említett
  részt vevő tagok egyszerű többségével hozza meg határozatait. Azon szavazatszám esetén az ügyvezető igazgató szavazata dönt.

(2)   Több országban tevékenykedő csoportról folytatott tárgyalások esetében a Testület vezetői ülésein
  konszenzusra törekszik. Konszenzus hiányában a Testület a 39. cikk (1) bekezdésének a)–d) pontjában említett, szavazásra jogosult tagok, illetve a 49. cikk (3) bekezdésében említett
  részt vevő tagok egyszerű többségével hozza meg határozatait. A Testület
  39. cikk (1) bekezdésének a)–d) pontjában
  említett tagjai és a csoportszintű szanálási hatóság székhelye szerinti tagállam által kinevezett tag mind egy-egy szavazattal rendelkeznek.
  Az összevont alapú felügyelet alá tartozó leányvállalat vagy szervezet székhelye szerinti részt vevő tagállamok nemzeti szanálási hatóságai
  egy szavazaton
  osztoznak
  . Azon szavazatszám esetén az ügyvezető igazgató szavazata dönt.

▐

(3)   A Testület vezetői ülésén elfogadja és nyilvánosságra hozza a vezetői ülés keretében alkalmazandó eljárási szabályzatot.

A Testület vezetői ülésének üléseit az ügyvezető igazgató hívja össze saját kezdeményezésére vagy
  bármely tagjának
  kérésére, és azokat az ügyvezető igazgató elnökletével folytatják. A Testület vezetői
  ülésének üléseire
  ad hoc jelleggel megfigyelőket hívhat.
  Felkérésre a Testület meghívhatja az Európai Stabilitási Mechanizmus képviselőjét megfigyelőként való részvételre.

IV. CÍM

AZ ÜGYVEZETŐ IGAZGATÓ ÉS AZ ÜGYVEZETŐIGAZGATÓ-HELYETTES

52. cikk

Kinevezés és feladatok

(1)   A Testület elnöke az állandó ügyvezető igazgató, aki nem lát el egyéb nemzeti szintű hivatalt.

(2)   Az ügyvezető igazgató az alábbiakért felel:

| a) | a Testület munkájának előkészítése a plenáris és vezetői ülésekre, valamint az ülések összehívása és elnöklése; |
| --- | --- |

a)

a Testület munkájának előkészítése a plenáris és vezetői ülésekre, valamint az ülések összehívása és elnöklése;

| b) | valamennyi személyzeti ügy; |
| --- | --- |

b)

valamennyi személyzeti ügy;

| c) | a napi adminisztrációs ügyek elvégzése; |
| --- | --- |

c)

a napi adminisztrációs ügyek elvégzése;

| d) | a Testület költségvetésének az
  58.
  cikk (3) bekezdésével összhangban történő végrehajtása; |
| --- | --- |

d)

a Testület költségvetésének az
  58.
  cikk (3) bekezdésével összhangban történő végrehajtása;

| e) | a Testület irányítása; |
| --- | --- |

e)

a Testület irányítása;

| f) | a Testület éves munkaprogramjának végrehajtása; |
| --- | --- |

f)

a Testület éves munkaprogramjának végrehajtása;

| g) | ▌minden évben
  egy jelentéstervezet elkészítése
  , amelynek egy szakasza a Testület szanálási tevékenységeiről, egy másik pedig a pénzügyi és igazgatási kérdésekről szól. |
| --- | --- |

g)

▌minden évben
  egy jelentéstervezet elkészítése
  , amelynek egy szakasza a Testület szanálási tevékenységeiről, egy másik pedig a pénzügyi és igazgatási kérdésekről szól.

(3)   Az ügyvezető igazgató munkáját az ügyvezetőigazgató-helyettes segíti.

Az ügyvezető igazgató távollétében feladatait az ügyvezetőigazgató-helyettes látja el.

(4)   Az ügyvezető igazgatót és az ügyvezetőigazgató-helyettest érdemeik, képességeik, a banki szakértelem, a pénzügyi kérdések ismerete, valamint a pénzügyi felügyelet és szabályozás szempontjából releváns tapasztalataik alapján nevezik ki.

Az ügyvezető igazgatót és az igazgatóhelyettest nyílt kiválasztási eljárás keretében választják ki, amely tiszteletben tartja a nemek aránya egyensúlyának elvét, és amelyről az Európai Parlamentet és a Tanácsot folyamatosan megfelelően tájékoztatni kell.

(5)   
  A Bizottság megadja az Európai Parlament illetékes bizottsága számára az ügyvezető igazgatói és az ügyvezetőigazgató-helyettesi tisztségre jelölt személyek szűkített listáját.

A Bizottság
  az ügyvezető igazgató és az ügyvezetőigazgató-helyettes kinevezésére
  irányuló javaslatot jóváhagyásra benyújtja az Európai Parlamentnek
  . A
  javaslat jóváhagyását követően a
  Tanács
  végrehajtási határozatot fogad el
  az ügyvezető
  igazgató
  és az
  ügyvezetőigazgató-helyettes kinevezéséről
  .

(6)   A 39. cikk (2) bekezdésétől eltérve az e rendelet hatálybalépését követően kinevezett első ügyvezetőigazgató-helyettes hivatali ideje három évre szól; e hivatali idő egyszer hosszabbítható meg, ötéves időtartamra. Az ügyvezető igazgató és az ügyvezetőigazgató-helyettes utódaik kinevezéséig hivatalban maradnak.

(7)   Az az ▌ügyvezetőigazgató-helyettes, akinek hivatali idejét meghosszabbították, a teljes hivatali idő lejártát követően nem vehet részt az azonos munkakör betöltésére irányuló kiválasztási eljárásban.

(8)   Amennyiben az ügyvezető igazgató vagy az ügyvezetőigazgató-helyettes már nem felel meg a feladataik teljesítéséhez szükséges feltételeknek vagy súlyos kötelességszegést követett el, a Tanács a Bizottság javaslatára
  , amelyet az Európai Parlament jóváhagyott, végrehajtási határozatot fogadhat el, amelyben felmenti
  megbízatása alól az ügyvezető igazgatót és az ügyvezetőigazgató-helyettest.

E célból az Európai Parlament vagy a Tanács tájékoztathatja a Bizottságot arról, hogy megítélése szerint teljesülnek az ügyvezető igazgató vagy az ügyvezetőigazgató-helyettes felmentésére vonatkozó feltételek, a Bizottság pedig erre válaszol.

53. cikk

Függetlenség

(1)   Az ügyvezető igazgató és az ügyvezetőigazgató-helyettes a Bizottság és a Testület határozatainak megfelelően hajtja végre feladatait.

A Testületen belüli tárgyalásokon és döntéshozatali folyamatokban való részvétel során az ügyvezető igazgató és az ügyvezetőigazgató-helyettes nem kérhet és nem fogadhat el utasítást uniós intézményektől vagy szervektől –saját nézeteit kell kifejeznie és függetlenül kell szavaznia. A szóban forgó tárgyalásokon és döntéshozatali folyamatokban az ügyvezetőigazgató-helyettes nem tartozik az ügyvezető igazgató fennhatósága alá.

(2)   Sem a tagállamok, sem más köz- vagy magánjogi jogalanyok nem befolyásolhatják az ügyvezető igazgatót és az ügyvezetőigazgató-helyettest feladataik végrehajtásában.

(3)   Az ügyvezető igazgató és az ügyvezetőigazgató-helyettes – a 78. cikk (6) bekezdésében említett személyzeti szabályzattal összhangban – szolgálati jogviszonyának megszűnését követően is köteles feddhetetlenül és tartózkodóan eljárni egyes kinevezések vagy előnyök elfogadásával kapcsolatban.

V. CÍM

PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

1. fejezet

Általános rendelkezések

54. cikk

Források

A Testület felel az e rendeletben rá ruházott feladatok ellátásához szükséges anyagi és személyi erőforrások biztosításáért.

55. cikk

Költségvetés

(1)   A Testület tervezett bevételeit és kiadásait minden – a naptári évvel egybeeső – pénzügyi évre vonatkozóan el kell készíteni, és azt a Testület költségvetésében fel kell tüntetni.

(2)   A Testület költségvetésének bevételei és kiadásai egyensúlyban vannak.

(3)   A költségvetés két részből áll: az I. rész a Testület igazgatására, a II. rész az Alap kezelésére vonatkozik.

56. cikk

A költségvetés I., a Testület igazgatására vonatkozó része

(1)   A költségvetés I. részének bevételei a 62. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti,
  a becsült éves
  igazgatási kiadások fedezéséhez szükséges éves hozzájárulásokból tevődnek össze.

(2)   A költségvetés I. részének kiadásai tartalmazzák legalább a személyzeti, a díjazással kapcsolatos, az adminisztratív, az infrastrukturális, valamint a szakmai képzéssel kapcsolatos és működési költségeket.

57. cikk

A költségvetés II., az Alap kezelésére vonatkozó része

(1)   A költségvetés II. részének bevételei elsősorban az alábbiakat tartalmazzák:

| a) | a részt vevő tagállamokban létesített intézmények által a 62. cikknek megfelelően fizetett hozzájárulások, a 62. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett éves
  hozzájárulások
  kivételével; |
| --- | --- |

a)

a részt vevő tagállamokban létesített intézmények által a 62. cikknek megfelelően fizetett hozzájárulások, a 62. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett éves
  hozzájárulások
  kivételével;

| b) | a 68. cikk (1) bekezdésének megfelelően a részt nem vevő tagállamokban működő egyéb szanálásfinanszírozási megoldásokból kapott kölcsön; |
| --- | --- |

b)

a 68. cikk (1) bekezdésének megfelelően a részt nem vevő tagállamokban működő egyéb szanálásfinanszírozási megoldásokból kapott kölcsön;

| c) | a 69. cikknek megfelelően a pénzügyi intézményektől vagy egyéb harmadik felektől kapott kölcsön
  , ideértve a szóban forgó cikkben említett hitelkeretet
  ; |
| --- | --- |

c)

a 69. cikknek megfelelően a pénzügyi intézményektől vagy egyéb harmadik felektől kapott kölcsön
  , ideértve a szóban forgó cikkben említett hitelkeretet
  ;

| d) | a 70. cikknek megfelelően az Alap tulajdonában lévő összegek befektetéséből befolyó hozam. |
| --- | --- |

d)

a 70. cikknek megfelelően az Alap tulajdonában lévő összegek befektetéséből befolyó hozam.

(2)   A költségvetés II. részének kiadásai elsősorban az alábbiakat tartalmazzák:

| a) | a 71. cikkben feltüntetett célokra fordított kiadások; |
| --- | --- |

a)

a 71. cikkben feltüntetett célokra fordított kiadások;

| b) | a 70. cikknek megfelelően megvalósított befektetések; |
| --- | --- |

b)

a 70. cikknek megfelelően megvalósított befektetések;

| c) | a 68. cikk (1) bekezdésének megfelelően a részt nem vevő tagállamokban működő egyéb szanálásfinanszírozási megoldásokból kapott kölcsönre fizetett kamatok; |
| --- | --- |

c)

a 68. cikk (1) bekezdésének megfelelően a részt nem vevő tagállamokban működő egyéb szanálásfinanszírozási megoldásokból kapott kölcsönre fizetett kamatok;

| d) | a 69. cikknek megfelelően a pénzügyi intézményektől vagy egyéb harmadik felektől kapott kölcsönre fizetett kamatok
  , ideértve a szóban forgó cikkben említett hitelkeretet
  ; |
| --- | --- |

d)

a 69. cikknek megfelelően a pénzügyi intézményektől vagy egyéb harmadik felektől kapott kölcsönre fizetett kamatok
  , ideértve a szóban forgó cikkben említett hitelkeretet
  ;

58. cikk

A költségvetés megállapítása és végrehajtása

(1)   Az ügyvezető igazgató minden év február 15-éig elkészíti a Testület következő évre vonatkozó bevételeinek és kiadásainak becslését és legkésőbb március 31-ig elküldi azt a Testületnek a plenáris ülésen való jóváhagyás céljából.

(2)   A Testület költségvetését a költségvetési tervezet alapján a Testület plenáris ülésén fogadják el. A
  Testület által plenáris ülésen végrehajtott nyomon követését és ellenőrzését követően a
  költségvetést szükség esetén megfelelően ki kell igazítani.

(3)   Az ügyvezető igazgató végrehajtja a Testület költségvetését.

59. cikk

Audit és ellenőrzés

(1)   A Testületen belül létre kell hozni a vonatkozó nemzetközi szabványoknak megfelelően végrehajtandó belső audit feladatkörét. A Testület által kinevezett belső ellenőr felel a Testület költségvetés-végrehajtási rendszerei és eljárásai megfelelő működésének ellenőrzéséért.

(2)   A belső ellenőr az igazgatási és ellenőrzési rendszerek minőségéről szóló független vélemények kibocsátása, valamint a műveletek végrehajtási feltételeinek javítását és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás támogatását célzó ajánlások megfogalmazása révén tanácsot ad a Testületnek a kockázatkezeléssel kapcsolatban.

(3)   A belső ellenőr feladatainak ellátására alkalmas belső ellenőrzési rendszerek és eljárások bevezetéséért a Testület felelős.

60. cikk

Az elszámolás bemutatása és mentesítés

(1)   Az ügyvezető igazgató engedélyezésre jogosult tisztviselő is egyben.

(2)   A Testület számvitelért felelős tisztviselője a következő pénzügyi év március 1-jéig elküldi az előzetes beszámolót
  a Testületnek
  .

(3)   A Testület vezetői ülése minden év március 31-ig továbbítja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Számvevőszéknek a Testület előző pénzügyi évre vonatkozó előzetes beszámolóját.

(4)   A Testület előzetes beszámolójára vonatkozó európai számvevőszéki észrevételeinek kézhezvételét követően az ügyvezető igazgató saját felelősségére elkészíti a Testület végleges elszámolását, és azt benyújtja a Testületnek a plenáris ülésen való jóváhagyásra.

(5)   Az ügyvezető igazgató minden pénzügyi évet követő július 1-jéig megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Számvevőszéknek a végleges elszámolást.

(6)   Az ügyvezető igazgató július
  1-jéig
  válaszol a Számvevőszéknek az általa tett észrevételekre.

(7)   A végleges elszámolást a következő év november 15-ig ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(8)   A Testület plenáris ülésén mentesítést ad az ügyvezető igazgatónak a költségvetés végrehajtása tekintetében.

(9)   Az ügyvezető igazgató az Európai Parlament részére – annak kérésére – megküld minden, a Testület beszámolójával kapcsolatos tájékoztatást.

(9a)
     
  A Testület által az e cikk alapján elkészített végleges elszámolás vizsgálatát követően a Számvevőszék jelentést készít megállapításairól, és a jelentést minden pénzügyi évet követően december 1-jéig benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(9b)
     
  A Számvevőszék különösen a következőkről számol be:

| a) | a pénzeszközök (köztük az Alapból származó pénzeszközök) felhasználásának gazdaságossága, hatékonysága és eredményessége; |
| --- | --- |

a)

a pénzeszközök (köztük az Alapból származó pénzeszközök) felhasználásának gazdaságossága, hatékonysága és eredményessége;

| b) | a Bizottság és a Testület e rendelet szerinti feladatai teljesítésének következtében – akár a Testület, akár a Bizottság tekintetében, akár máskülönben – felmerülő minden függő kötelezettség. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság és a Testület e rendelet szerinti feladatai teljesítésének következtében – akár a Testület, akár a Bizottság tekintetében, akár máskülönben – felmerülő minden függő kötelezettség.

61. cikk

Pénzügyi szabályok

A Testület az Európai Számvevőszékkel és a Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja a költségvetésének megállapítására és végrehajtására vonatkozó eljárást meghatározó belső pénzügyi rendelkezéseket.

Amennyiben az a Testület sajátos jellegével összeegyeztethető [...] a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) 208. cikkének megfelelően az EUMSZ értelmében létrehozott szervekre vonatkozóan elfogadott költségvetési keretrendeleten alapulnak.

62. cikk

Pénzügyi hozzájárulások

(1)   A 2. cikkben említett szervezetek e rendeletnek és az (5) bekezdés értelmében elfogadott hozzájárulásokról szóló felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak megfelelően hozzájárulnak a Testület költségvetéséhez. A hozzájárulások a következőkből állnak:

| a) | az igazgatási kiadások fedezéséhez szükséges éves hozzájárulások; |
| --- | --- |

a)

az igazgatási kiadások fedezéséhez szükséges éves hozzájárulások;

| b) | az Alap 65. cikkben meghatározott célszintjének eléréséhez szükséges, a 66. cikknek megfelelően kiszámított éves előzetes hozzájárulások; |
| --- | --- |

b)

az Alap 65. cikkben meghatározott célszintjének eléréséhez szükséges, a 66. cikknek megfelelően kiszámított éves előzetes hozzájárulások;

| c) | a 67. cikknek megfelelően kiszámított rendkívüli utólagos hozzájárulások. |
| --- | --- |

c)

a 67. cikknek megfelelően kiszámított rendkívüli utólagos hozzájárulások.

(2)   A hozzájárulások összegét olyan szinten kell rögzíteni, amely biztosítja, hogy a bevétel alapvetően elegendő a Testület költségvetésének évente történő kiegyensúlyozásához és az Alap funkcióinak ellátásához.

(3)   A Testület
  – az illetékes hatósággal folytatott konzultációt követően –
  az (5) bekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak megfelelően, az érintett szervezethez intézett határozatban megállapítja a 2. cikkben említett egyes szervezetek által fizetendő hozzájárulások összegét. A Testület eljárási, beszámolási és egyéb szabályokat alkalmaz annak biztosítása érdekében, hogy a hozzájárulásokat teljes mértékben és időben kifizessék.

(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdésnek megfelelően beszedett összegek csak e rendelet céljaira vehetők igénybe.

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 82. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következők részletes meghatározása céljából:

| a) | a hozzájárulások típusa, azok felhasználási területei, a hozzájárulások összegének kiszámítási és kifizetési módja; |
| --- | --- |

a)

a hozzájárulások típusa, azok felhasználási területei, a hozzájárulások összegének kiszámítási és kifizetési módja;

| b) | a (3) bekezdésben említett, a hozzájárulások teljes mértékben és időben történő befizetésének biztosítására irányuló nyilvántartási, számviteli, beszámolási és egyéb szabályok; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdésben említett, a hozzájárulások teljes mértékben és időben történő befizetésének biztosítására irányuló nyilvántartási, számviteli, beszámolási és egyéb szabályok;

| c) | az azon intézményekre vonatkozó hozzájárulási rendszer, amelyek azután is működhetnek, miután az Alap elérte a célszintet; |
| --- | --- |

c)

az azon intézményekre vonatkozó hozzájárulási rendszer, amelyek azután is működhetnek, miután az Alap elérte a célszintet;

| d) | a Testület teljes körű működőképessé válását megelőzően az igazgatási kiadások fedezéséhez szükséges éves hozzájárulások. |
| --- | --- |

d)

a Testület teljes körű működőképessé válását megelőzően az igazgatási kiadások fedezéséhez szükséges éves hozzájárulások.

63. cikk

Csalás elleni intézkedések

(1)   A csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni, az 1073/1999/EK rendelet szerinti küzdelem megkönnyítése céljából a Testület működésének megkezdésétől számított hat hónapon belül csatlakozik az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz, és az e megállapodás mellékletében található minta alapján elfogadja a Testület személyzetére alkalmazandó megfelelő rendelkezéseket.

(2)   Az Európai Számvevőszék jogosult dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni a támogatások kedvezményezettjeinél, valamint a Testületen keresztül ▌forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál.

(3)   Az OLAF az 1073/1999/EK rendeletben és a 2185/96/Euratom, EK rendeletben meghatározott rendelkezésekkel és eljárásokkal összhangban vizsgálatokat, többek között helyszíni ellenőrzést és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása céljából, hogy a Testület által finanszírozott valamely szerződéssel kapcsolatban történt-e csalás, korrupció vagy egyéb, az Unió pénzügyi érdekeit sértő jogellenes tevékenység.

2. fejezet

AZ EGYSÉGES BANKSZANÁLÁSI ALAP

1. SZAKASZ

AZ ALAP LÉTREHOZÁSA

64. cikk

Általános rendelkezések

(1)   Ezúton létrehozásra kerül az Egységes Szanálási Testület.

(2)   A Testület csak a ▌szanálási eszközök és hatáskörök hatékony végrehajtásának biztosítása céljából, a ▌szanálási célokkal és a szanálásra vonatkozó elvekkel összhangban veszi igénybe az Alapot. Az Alap kiadásaiért és veszteségéért
  , valamint a Testület bármilyen kötelezettségéért
  az uniós költségvetés
  vagy a tagállamok nemzeti költségvetései
  semmilyen körülmények között nem tehetők felelőssé.

(3)   Az Alap a Testület tulajdonában van.

65. cikk

Az Alap célszintje

(1)   Az e rendelet hatálybalépésétől számított legfeljebb tízéves időszakban az Alap rendelkezésére álló pénzügyi eszközöknek el kell érniük a részt vevő tagállamok területén engedélyezett összes
  hitelintézetnek legalább a [betétbiztosítási rendszerekről szóló]
  irányelv szerint
  és a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 93. cikkének (1) bekezdésével összhangban biztosított
  betétei összegének
  százalékos arányát
  .

(2)   Az (1) bekezdésben említett kezdeti időszakban a 66. cikk szerint kiszámított és a 62. cikk szerint beszedett, az Alapba irányuló hozzájárulásokat a célszint eléréséig a lehető legegyenletesebben kell elosztani az időszak során, kivéve, ha – a körülményektől függően – a kedvező piaci feltételek vagy finanszírozási szükségletek figyelembevételével előrehozhatók.

(3)   Abban az esetben, ha az Alap az (1) bekezdésben említett teljes
  összegnek a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 93. cikkének (2) bekezdésében előírt százalékos arányát
  meghaladó kumulált kifizetéseket teljesít, a Testület legfeljebb négy évvel hosszabbíthatja meg a kezdeti időszakot.

(4)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett kezdeti időszakot követően a rendelkezésre álló pénzügyi eszközök összege a (1) bekezdésben meghatározott célszint alá csökken, a célszint eléréséig a 66. cikk szerint kiszámított hozzájárulásokat kell beszedni. Amennyiben a rendelkezésre álló pénzügyi eszközök összege nem éri el a célszint felét, az éves hozzájárulások összegét
  a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 93. cikkének (3) bekezdésével összhangban kell megállapítani
  .

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 82. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek részletesen meghatározzák a következőket:

| a) | az Alapba irányuló, a (2) bekezdés szerint kiszámított hozzájárulásoknak az időszak során történő elosztására vonatkozó feltételek; |
| --- | --- |

a)

az Alapba irányuló, a (2) bekezdés szerint kiszámított hozzájárulásoknak az időszak során történő elosztására vonatkozó feltételek;

| b) | azon körülmények, amelyek között a hozzájárulások kifizetését előre lehet hozni a (2) bekezdésnek megfelelően; |
| --- | --- |

b)

azon körülmények, amelyek között a hozzájárulások kifizetését előre lehet hozni a (2) bekezdésnek megfelelően;

| c) | az azon évek számának meghatározására vonatkozó feltételek, amelyekkel az (1) bekezdésben említett kezdeti időszak a (3) bekezdés szerint meghosszabbítható; |
| --- | --- |

c)

az azon évek számának meghatározására vonatkozó feltételek, amelyekkel az (1) bekezdésben említett kezdeti időszak a (3) bekezdés szerint meghosszabbítható;

| d) | a (4) bekezdésben meghatározott éves hozzájárulások megállapítására vonatkozó feltételek. |
| --- | --- |

d)

a (4) bekezdésben meghatározott éves hozzájárulások megállapítására vonatkozó feltételek.

66. cikk

Előzetes hozzájárulások

(1)   Az egyes intézmények hozzájárulását legalább évente be kell szedni és az intézmény biztosított betétekkel csökkentett (szavatolótőke nélküli) kötelezettségei összegének és a részt vevő tagállam területén engedélyezett valamennyi intézmény aggregált, biztosított betétekkel csökkentett (szavatolótőke nélküli) kötelezettsége összegének az aránya alapján kell megállapítani.

A hozzájárulást az egyes intézmények kockázati profiljával arányosan a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 94. cikkének (7) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott feltételeknek megfelelően kell kiigazítani.

(2)   Azon rendelkezésre álló pénzügyi eszközök, amelyeket a 65. cikkben meghatározott célszint elérése céljából figyelembe kell venni,
  magukban foglalhatnak pénzeszközöket, pénzeszköz-egyenértékeshez közeli eszközöket, a likviditásfedezeti mutatóba jó minőségű likvid eszközként felvehető eszközöket, vagy
  magukban foglalhatják azokat a fizetési kötelezettségvállalásokat is, amelyek harmadik felek jogaival nem terhelt, alacsony kockázatú eszközök biztosítékával teljes körűen fedezettek, szabadon értékesíthetők, és a Testület általi kizárólagos felhasználásra, a 71. cikk (1) bekezdésében meghatározott célokra vannak kijelölve. A visszavonhatatlan fizetési kötelezettségek aránya nem haladhatja meg az (1) bekezdésnek megfelelően beszedett hozzájárulás teljes összegének
  a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 94. cikkének (3) bekezdésében előírt százalékos arányát
  .

(2a)
     
  Az egyes intézmények (1) bekezdésben említett egyéni hozzájárulása végleges, és semmilyen körülmények között nem téríthető vissza visszamenőlegesen.

(2b)
     
  Amennyiben a részt vevő tagállamok már kialakítottak nemzeti szanálásfinanszírozási megoldásokat, előírhatják, hogy a nemzeti szanálásfinanszírozási megoldások az intézményektől korábban előzetes hozzájárulásként beszedett, saját finanszírozási eszközeiket használják, így kompenzálva az intézményeket az Alapnak esetleg fizetendő előzetes hozzájárulásokért. Ez a jóvátétel nem érinti a 94/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti tagállami kötelezettségeket.

(3)   
  Az (1) bekezdés második albekezdésével összhangban a
  Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 82. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyek részletesen meghatározzák a következőket:

| a) | az (1) bekezdésben említett egyéni hozzájárulások kiszámításának módja; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdésben említett egyéni hozzájárulások kiszámításának módja;

| b) | a (2) bekezdésben említett fizetési kötelezettségeket fedező biztosíték minősége; |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdésben említett fizetési kötelezettségeket fedező biztosíték minősége;

| c) | a (2) bekezdésben említett fizetésikötelezettség-arányok kiszámításának feltételei. |
| --- | --- |

c)

a (2) bekezdésben említett fizetésikötelezettség-arányok kiszámításának feltételei.

67. cikk

Rendkívüli utólagos hozzájárulások

(1)   Ha a rendelkezésre álló pénzeszközök nem elegendőek az Alap igénybevétele kapcsán felmerült veszteségek, költségek vagy egyéb kiadások fedezéséhez, a hiányzó összegek fedezésére a Testület a 62. cikknek megfelelően rendkívüli utólagos hozzájárulást szed be a részt vevő tagállamok területén engedélyezett intézményektől. Ezek a rendkívüli hozzájárulások a 66. cikkben meghatározott szabályoknak megfelelően
  és a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 95. cikkének (1) bekezdésével összhangban
  kerülnek elosztásra az intézmények között.

(2)   A Testület a (3) bekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak megfelelően részlegesen vagy teljesen mentesíthet egy intézményt a rendkívüli utólagos hozzájárulások (1) bekezdés szerinti fizetési kötelezettsége alól, amennyiben a 66. cikkben és e cikk (1) bekezdésében említett befizetések összege veszélyeztetné más hitelezők vele szembeni követeléseinek rendezését. Ilyen mentesség legfeljebb 6 hónapos időtartamra adható, azonban a hitelintézet kérésére megújítható.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 82. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon körülmények és feltételek meghatározása céljából, amelyeknek megfelelően a 2. cikkben említett szervezet részlegesen vagy teljesen mentesülhet a (2) bekezdés szerinti utólagos hozzájárulások alól.

68. cikk

A finanszírozási megoldások közötti önkéntes kölcsönnyújtás

(1)   A Testület kérelmezhet az Alap számára a részt nem vevő tagállamokon belüli minden egyéb szanálásfinanszírozási megoldástól történő hitelfelvételt, amennyiben:

| a) | a 66. cikk szerint beszedett összegek nem elegendőek az Alap igénybevétele kapcsán felmerült veszteségek, költségek vagy egyéb kiadások fedezésére; |
| --- | --- |

a)

a 66. cikk szerint beszedett összegek nem elegendőek az Alap igénybevétele kapcsán felmerült veszteségek, költségek vagy egyéb kiadások fedezésére;

| b) | a 67. cikkben előírt rendkívüli utólagos hozzájárulások nem állnak azonnal rendelkezésre. |
| --- | --- |

b)

a 67. cikkben előírt rendkívüli utólagos hozzájárulások nem állnak azonnal rendelkezésre.

▐

(2)   E kérelemről a szanálásfinanszírozási megoldások a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 97. cikkével összhangban döntenek. A hitelfeltételekre a szóban forgó ▌irányelv 97. cikke (3) bekezdésének a), b) és c) pontja alkalmazandó.

69. cikk

Alternatív finanszírozási módok

(1)   Amennyiben a 66. és 67. cikknek megfelelően beszedett összegek nem állnak azonnal rendelkezésre vagy nem fedezik az Alap igénybevétele során felmerülő költségeket, a Testület
  törekszik arra, hogy
  pénzügyi
  intézményekkel
  vagy egyéb harmadik
  felekkel
  kölcsönszerződést
  kössön
  vagy
  azoktól
  más formájú pénzügyi támogatást
  vegyen igénybe
  az Alap számára.

A Testület különösen törekszik arra, hogy az Alap számára hitelkeretet vegyen igénybe, lehetőleg uniós eszköz felhasználásával, hogy biztosítsa a 71. cikkel összhangban felhasználandó megfelelő pénzügyi eszközök azonnali rendelkezésre állását, amennyiben a 66. és a 67. cikkel összhangban beszedett vagy rendelkezésre álló összegek nem elegendőek. Az Alap a fent említett hitelkeretből származó minden hitelt a megállapodás szerinti időn belül visszatéríti.

(2)   Az (1) bekezdésben említett kölcsönt, illetve a pénzügyi támogatás egyéb formáit a 62. cikknek megfelelően a hitel lejárati idején belül teljes egészében vissza kell fizetni.

(3)   Az (1) bekezdésben meghatározott kölcsönfelvétel igénybevétele során felmerült költségeket a Testület viseli, nem pedig az uniós költségvetés vagy a részt vevő tagállamok.

2. SZAKASZ

AZ ALAP KEZELÉSE

70. cikk

Befektetések

(1)   A Testület kezeli az Alapot és kérheti a Bizottságot, hogy végezzen el bizonyos, az Alap kezeléséhez kapcsolódó feladatokat.

(2)   A szanálás alatt álló intézménytől vagy hídbanktól kapott összegek, a kamatok és a befektetések utáni egyéb jövedelmek, valamint bármely más jövedelem kizárólagos kedvezményezettje az Alap.

(3)   A Testület
  körültekintő és biztonságos beruházási politikát folytat, különösen azáltal, hogy
  az Alapban tartott összegeket ▌nagy hitelképességgel bíró ▌ eszközökbe fekteti be. A befektetéseknek
  a koncentrációs kockázat mérséklése érdekében ágazati szempontból és
  földrajzilag kellőképp diverzifikáltnak kell lenniük. A szóban forgó befektetésekből befolyó bevétel az Alaphoz kerül.
  A Testület befektetési keretet tesz közzé, amely meghatározza az Alap befektetési politikáját.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 82. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az Alap kezelésére vonatkozó részletes szabályokról.

3. SZAKASZ

AZ ALAP IGÉNYBEVÉTELE

71. cikk

Az Alap rendeltetése

(1)   A Bizottság által létrehozott kereten belül a szanálási eszközöknek a 2. cikkben említett szervezetekre történő alkalmazása során a Testület az alábbi célokra veheti igénybe az Alapot:

| a) | a szanálás alatt álló intézmény, annak leányvállalatai, valamely hídbank vagy vagyonkezelő szervezet eszközeinek és kötelezettségeinek garantálására; |
| --- | --- |

a)

a szanálás alatt álló intézmény, annak leányvállalatai, valamely hídbank vagy vagyonkezelő szervezet eszközeinek és kötelezettségeinek garantálására;

| b) | a szanálás alatt álló intézmény, annak leányvállalatai, valamely hídbank vagy vagyonkezelő szervezet részére történő hitelnyújtásra; |
| --- | --- |

b)

a szanálás alatt álló intézmény, annak leányvállalatai, valamely hídbank vagy vagyonkezelő szervezet részére történő hitelnyújtásra;

| c) | a szanálás alatt álló intézmény eszközeinek megvásárlására; |
| --- | --- |

c)

a szanálás alatt álló intézmény eszközeinek megvásárlására;

| d) | valamely hídbanknak vagy vagyonkezelő szervezetnek nyújtott tőke-hozzájárulás céljára; |
| --- | --- |

d)

valamely hídbanknak vagy vagyonkezelő szervezetnek nyújtott tőke-hozzájárulás céljára;

| e) | a részvényeseknek vagy hitelezőknek fizetendő kártérítés céljára, amennyiben a 17. cikk (5) bekezdése szerinti értékelést követően hiteleik ellenértékeként kevesebbet kaptak, mint amennyihez a 17. cikk (16) bekezdése szerinti értékelést követően egy rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében történő felszámolás révén jutottak volna; |
| --- | --- |

e)

a részvényeseknek vagy hitelezőknek fizetendő kártérítés céljára, amennyiben a 17. cikk (5) bekezdése szerinti értékelést követően hiteleik ellenértékeként kevesebbet kaptak, mint amennyihez a 17. cikk (16) bekezdése szerinti értékelést követően egy rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében történő felszámolás révén jutottak volna;

| f) | a szanálás alatt álló intézménybe történő befizetés céljára, amennyiben arra egyes hitelezők követeléseinek leírása helyett kerül sor, amennyiben a belső feltőkésítési eszközt alkalmazzák, és a szanálási hatóság úgy dönt, hogy a 24. cikk (3) bekezdésével összhangban egyes hitelezőket kizár a belső feltőkésítési eszköz hatálya alól; |
| --- | --- |

f)

a szanálás alatt álló intézménybe történő befizetés céljára, amennyiben arra egyes hitelezők követeléseinek leírása helyett kerül sor, amennyiben a belső feltőkésítési eszközt alkalmazzák, és a szanálási hatóság úgy dönt, hogy a 24. cikk (3) bekezdésével összhangban egyes hitelezőket kizár a belső feltőkésítési eszköz hatálya alól;

| g) | az a)–f) pontban említett intézkedések bármely kombinációjának céljára. |
| --- | --- |

g)

az a)–f) pontban említett intézkedések bármely kombinációjának céljára.

(2)   Az Alap a vagyonértékesítési eszközzel összefüggésben az a)–g) pontban említett intézkedésekhez a vásárló tekintetében is igénybe vehető.

(3)   Az Alap közvetlenül nem vehető igénybe valamely intézmény vagy a 2. cikkben említett szervezet veszteségeinek fedezésére, illetve valamely intézmény vagy a 2. cikkben említett szervezet feltőkésítésére. Amennyiben a szanálásfinanszírozási megoldásnak az (1) bekezdésben említett célokra történő igénybevétele közvetetten azt eredményezi, hogy valamely intézmény vagy a 2. cikkben említett szervezet veszteségeinek egy része az Alapra hárul, akkor a
  [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 38. cikkében és a
  24. cikkben meghatározott, a szanálásfinanszírozási megoldások igénybevételét szabályozó elvek alkalmazandók.

(4)   A Testület az (1) bekezdés f) pontjával összhangban nyújtott tőke-hozzájárulást legfeljebb öt évig őrizheti meg.

72. cikk

A nemzeti finanszírozási megoldások kölcsönössé tétele a részt nem vevő tagállamokban lévő intézményeket magában foglaló csoportszintű szanálás esetében

Az egyrészt egy vagy több részt vevő tagállamban engedélyezett intézményeket, másrészt egy vagy több részt nem vevő tagállamban engedélyezett intézményeket magában foglaló csoportszintű szanálás esetében az Alap a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 98. cikkében meghatározott rendelkezéseknek megfelelően járul hozzá a csoportszintű szanálás finanszírozásához.

▐

VI. CÍM

EGYÉB RENDELKEZÉSEK

74. cikk

Kiváltságok és mentességek

A Testületre és személyzetére az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez mellékelt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló Jegyzőkönyv (7. sz.) alkalmazandó.

75. cikk

Nyelvek

(1)   A Testületre alkalmazandó az 1. sz. tanácsi rendelet (12).

(2)   A Testület határoz a Testület belső nyelvi intézkedéseiről.

(3)   A Testület határozhat arról, melyik hivatalos nyelvet használja, amikor uniós intézményeknek vagy szerveknek küld dokumentumokat.

(4)   A Testület minden egyes nemzeti szanálási hatósággal megállapodhat azon nyelvről vagy nyelvekről, amelyeken a nemzeti szanálási hatóságok részére, illetve által küldendő dokumentumokat készítik.

(5)   A Testület működéséhez szükséges fordítói szolgáltatásokat az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja biztosítja.

76. cikk

A Testület személyzete

(1)   A Testület személyzetére, többek között az ügyvezető igazgatóra és az ügyvezetőigazgató-helyettesre a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek, valamint az uniós intézmények közötti megállapodás útján a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek hatálybaléptetése érdekében elfogadott szabályok alkalmazandók.

(2)   A Testület a Bizottsággal egyetértésben elfogadja a megfelelő végrehajtási szabályokat az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatának és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeknek a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban történő hatályba léptetéséhez.

76a. cikk

A Testület személyzetének szervezése

(1)
     
  A Testület saját alkalmazottaiból és a részt vevő tagállamok nemzeti szanálási hatóságainak alkalmazottaiból álló belső szanálási csoportokat hozhat létre.

(2)
     
  Amennyiben a Testület az (1) bekezdés szerinti belső szanálási csoportokat hoz létre, e csoportokhoz saját alkalmazottaiból koordinátorokat nevez ki. A 47. cikk (3) bekezdésével összhangban a koordinátorok megfigyelőként meghívhatóak a Testület vezetői ülésének üléseire, amelyeken az érintett tagállamok által kinevezett tagok a 49. cikk (2) és (3) bekezdésével összhangban vesznek részt.

(3)
     
  A Testület belső bizottságokat hozhat létre, hogy tanácsadást és útmutatást biztosítsanak számára az e rendelet szerinti feladatkörei ellátásával kapcsolatban.

77. cikk

Személyzetcsere

(1)   A Testület kirendelt nemzeti szakértőket vagy egyéb, nem a Testület alkalmazásában lévő személyzetet is foglalkoztathat.

(2)   A Testület plenáris ülésén elfogadja a részt vevő tagállamok nemzeti szanálási hatóságaitól érkező alkalmazottak hatóságok közötti, illetve a hatóságok és a Testület közötti cseréjére és kirendelésére vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló megfelelő határozatot.

▐

78. cikk

A Testület kötelezettsége

(1)   A Testület szerződéses kötelezettségeit a szóban forgó szerződésre vonatkozó jogszabályok szabályozzák.

(2)   A Testület által megkötött szerződésekben szereplő választottbírósági kikötés alapján a keletkező jogviták elbírálására az Európai Unió Bírósága rendelkezik joghatósággal.

(3)   A szerződésen kívüli felelősséget illetően a Testület a tagállami állami hatóságok kötelezettségeire vonatkozó jogszabályok közös általános elvei alapján megtéríti az általa vagy személyzete által kötelezettségeik, különösen szanálási feladataik teljesítése során – ideértve a külföldi szanálási eljárásokat támogató cselekedeteiket és mulasztásaikat is – okozott károkat.

(4)   A Testület kártalanítja
  valamely részt vevő tagállam
  nemzeti szanálási
  hatóságát
  azon kártérítésért, amelynek megfizetésére nemzeti bíróság kötelezte, illetve amelyek kifizetésére a Testülettel egyetértésben peren kívüli egyezségnek megfelelően kötelezettséget vállalt, és amely a szóban forgó nemzeti szanálási hatóság által végrehajtott cselekedetek vagy mulasztások következménye, kivéve, ha az említett cselekedet vagy mulasztás az uniós jogszabályok, e rendelet, a Bizottság határozatának vagy a Testület határozatának
  szándékos
  megsértésével járt, illetve
  a jogsértés
  nyilvánvaló és súlyos mérlegelési
  hiba következménye
  .

(5)   Az Európai Unió Bírósága hatáskörrel rendelkezik a (3) és (4) bekezdéshez kapcsolódó bármely vita eldöntésére. A szerződésen kívüli felelősségből eredő ügyekben az eljárás megindításának joga az alapul szolgáló esemény felmerülésétől számított öt év alatt évül el.

(6)   A Testület személyzetének a Testülettel szembeni személyes felelősségét a rájuk alkalmazandó személyzeti szabályzatban vagy alkalmazási feltételekben megállapított rendelkezések szabályozzák.

79. cikk

Szakmai titoktartás és információcsere

(1)   A Testület tagjaira, a Testület személyzetére és a részt vevő tagállamok által kicserélt vagy kirendelt, szanálási tevékenységeket folytató személyzetre – megbízatásuk lejártát követően is – az EUMSZ 339. cikkében és az uniós jog vonatkozó rendelkezéseiben előírt szakmai titoktartási követelmények alkalmazandók.

(2)   A Testület biztosítja, hogy azokra a személyekre
  – ideértve a Testület köztisztviselőit és az általa meghatalmazott egyéb személyeket, vagy a nemzeti szanálási hatóságok által kinevezett személyeket, akik a helyszíni vizsgálatokat végzik –
  , akik feladatai ellátásával összefüggésben közvetlenül vagy közvetett módon, állandó jelleggel vagy alkalomszerűen bármilyen szolgáltatást nyújtanak, azonos szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozzon.

(2a)
     
  Az (1) és a (2) bekezdésben említett szakmai titoktartási követelmények azokra a megfigyelőkre is vonatkoznak, akik eseti jelleggel vesznek részt a Testület ülésein.

(2b)
     
  Az (1) és a (2) bekezdésben említett szakmai titoktartási követelmények az 1049/2001/EK rendelet sérelme nélkül alkalmazandók.

(3)   Az e rendelet által rá ruházott feladatok ellátása céljából a Testület számára engedélyezni kell, hogy az uniós jog vonatkozó jogi aktusaiban megállapított korlátok között és feltételek szerint információt cseréljen ki nemzeti vagy uniós hatóságokkal és szervekkel, amennyiben az uniós jog lehetővé teszi az illetékes nemzeti hatóságok számára információk ezen jogalanyokkal való megosztását, illetve amennyiben az uniós jog értelmében a tagállamok rendelkezhetnek ilyen közzétételről.

80. cikk

Információkhoz való hozzáférés és személyes adatok feldolgozása

(4)   A személyes adatok Testület általi feldolgozására a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) alkalmazandó. A személyes adatok nemzeti szanálási hatóságok általi feldolgozására a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) vonatkozik.

(4a)
     
  Azok a személyek, akikre a Testület határozatai vonatkoznak, jogosultak arra, hogy betekintsenek a Testület ügyirataiba, más személyek üzleti titkainak védelméhez fűződő jogos érdekek tiszteletben tartásával. Az ügyiratokba való betekintés joga nem terjed ki a bizalmas információkra.

81. cikk

A minősített adatokra és a nem minősített érzékeny adatokra vonatkozó biztonsági szabályok

A Testület alkalmazza az EU-minősített adatok és a nem minősített érzékeny adatok védelmét szolgáló, a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom határozat mellékletében rögzített bizottsági biztonsági szabályokat. A biztonsági elvek alkalmazása magában foglalja az ezen információk cseréjére, feldolgozására és tárolására vonatkozó rendelkezéseket.

IV. RÉSZ

VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖRÖK ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

82. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.

(2)   A felhatalmazás a 88. cikkben meghatározott időponttól számított, határozatlan időtartamra szól.

(2a)
     
  Biztosítani kell az e rendelet és a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv közötti összhangot. Az e rendelet értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak összhangban kell állniuk a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelvvel és az értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja
  a 19. cikk (4a) bekezdésében,
  a 62. cikk (5) bekezdésében, a 65. cikk (5) bekezdésében, a 66. cikk (3) bekezdésében, a 67. cikk (3) bekezdésében, valamint a 70. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.

(5)   A 62. cikk (5) bekezdése, a 65. cikk (5) bekezdése, a 66. cikk (3) bekezdése, a 67. cikk (3) bekezdése, valamint a 70. cikk (4) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő
  három
  hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam
  három
  hónappal meghosszabbodik.

83. cikk

Felülvizsgálat

(1)   A Bizottság 2016. december 31-ig és ezt követően ötévente jelentést tesz közzé e rendelet alkalmazásáról, különös hangsúlyt fektetve a belső piac olajozott működésére gyakorolt potenciális hatás nyomon követésére. E jelentés értékeli az alábbiakat:

| a) | az egységes szanálási mechanizmus működését és szanálási tevékenységeinek hatását az Unió egészének érdekeire és a pénzügyi szolgáltatások egységes piacának koherenciájára és integritására – ezen belül a mechanizmus esetleges hatását az Unión belüli nemzeti bankrendszerek struktúráira
  , ezeknek az egységes szanálási mechanizmuson és az Unión kívüli más bankrendszerekhez viszonyított versenyképességére
   –, továbbá az egységes szanálási mechanizmuson belül, az egységes szanálási mechanizmus és az egységes felügyeleti mechanizmus között, valamint az egységes szanálási mechanizmus és a részt nem vevő tagállamok nemzeti szanálási hatóságai és illetékes nemzeti hatóságai közötti együttműködés és információcsere kereteinek hatékonyságát;

  A jelentés különösen azt értékeli, hogy:









  i. | van-e szükség arra, hogy az e rendelet által a Testület és a Bizottság számára kijelölt feladatokat kizárólag egy független uniós intézmény lássa el; |
| --- | --- | --- |

a)

az egységes szanálási mechanizmus működését és szanálási tevékenységeinek hatását az Unió egészének érdekeire és a pénzügyi szolgáltatások egységes piacának koherenciájára és integritására – ezen belül a mechanizmus esetleges hatását az Unión belüli nemzeti bankrendszerek struktúráira
  , ezeknek az egységes szanálási mechanizmuson és az Unión kívüli más bankrendszerekhez viszonyított versenyképességére
   –, továbbá az egységes szanálási mechanizmuson belül, az egységes szanálási mechanizmus és az egységes felügyeleti mechanizmus között, valamint az egységes szanálási mechanizmus és a részt nem vevő tagállamok nemzeti szanálási hatóságai és illetékes nemzeti hatóságai közötti együttműködés és információcsere kereteinek hatékonyságát;

i.

van-e szükség arra, hogy az e rendelet által a Testület és a Bizottság számára kijelölt feladatokat kizárólag egy független uniós intézmény lássa el;

| ii. | megfelelő-e az egységes szanálási mechanizmus, az egységes felügyeleti mechanizmus, az az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT), az EBH, az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA), az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) és a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS) a részét képező többi hatóság közötti együttműködés; |
| --- | --- |

ii.

megfelelő-e az egységes szanálási mechanizmus, az egységes felügyeleti mechanizmus, az az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT), az EBH, az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA), az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) és a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS) a részét képező többi hatóság közötti együttműködés;

| iii. | az e rendelet 70. cikke szerinti befektetési portfólió megbízható és diverzifikált eszközökből áll-e; |
| --- | --- |

iii.

az e rendelet 70. cikke szerinti befektetési portfólió megbízható és diverzifikált eszközökből áll-e;

| iv. | megszűnt-e az államadósság és a banki kockázatok közötti kapcsolat; |
| --- | --- |

iv.

megszűnt-e az államadósság és a banki kockázatok közötti kapcsolat;

| v. | megfelelőek-e a szavazási szabályok; |
| --- | --- |

v.

megfelelőek-e a szavazási szabályok;

| vi. | be kell-e vezetni a részt vevő tagállamok területén engedélyezett összes hitelintézet összes kötelezettségére vonatkozó referenciaértéket, amelyet a szóban forgó intézetek biztosított betéteinek százalékos arányában megadott célszinten felül kell elérni; |
| --- | --- |

vi.

be kell-e vezetni a részt vevő tagállamok területén engedélyezett összes hitelintézet összes kötelezettségére vonatkozó referenciaértéket, amelyet a szóban forgó intézetek biztosított betéteinek százalékos arányában megadott célszinten felül kell elérni;

| vii. | az Alap célszintje és az Alapba irányuló hozzájárulások szintje összhangban áll-e a nem részt vevő tagállamok által felállított célszintekkel és hozzájárulási szintekkel. |
| --- | --- |

vii.

az Alap célszintje és az Alapba irányuló hozzájárulások szintje összhangban áll-e a nem részt vevő tagállamok által felállított célszintekkel és hozzájárulási szintekkel.

| b) | a függetlenségre és az elszámoltathatóságra vonatkozó rendelkezések hatékonyságát; |
| --- | --- |

b)

a függetlenségre és az elszámoltathatóságra vonatkozó rendelkezések hatékonyságát;

| c) | a Testület és az EBH közötti együttműködést; |
| --- | --- |

c)

a Testület és az EBH közötti együttműködést;

| d) | a Testület és a részt nem vevő tagállamok nemzeti szanálási hatóságai közötti együttműködést, valamint az egységes szanálási mechanizmus e tagállamokra gyakorolt hatását
  , továbbá a Testület és harmadik országok hatóságai közötti együttműködést a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 2. cikkének (80) bekezdésében meghatározottak szerint
  . |
| --- | --- |

d)

a Testület és a részt nem vevő tagállamok nemzeti szanálási hatóságai közötti együttműködést, valamint az egységes szanálási mechanizmus e tagállamokra gyakorolt hatását
  , továbbá a Testület és harmadik országok hatóságai közötti együttműködést a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 2. cikkének (80) bekezdésében meghatározottak szerint
  .

(2)   A jelentést a Bizottság benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A Bizottság szükség szerint kísérő javaslatot terjeszt elő.

(2a)
     
  A [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv felülvizsgálatát – adott esetben – e rendelet megfelelő felülvizsgálatának kell kísérnie.

84. cikk

Az 1093/2010/EU rendelet módosításai

Az 1093/2010/EU rendelet a következőképpen módosul:

| (1) | a 4. cikk 2. pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „(2) | »illetékes hatóság«:






  i. | az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 40. pontjában és a 2007/64/EK irányelvben meghatározott, valamint a 2009/110/EK irányelvben említett illetékes hatóság; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

a 4. cikk 2. pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„(2)

»illetékes hatóság«:

i.

az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 40. pontjában és a 2007/64/EK irányelvben meghatározott, valamint a 2009/110/EK irányelvben említett illetékes hatóság;

| ii. | a 2002/65/EK és a 2005/60/EK irányelv tekintetében azon illetékes hatóságok, amelyek biztosítják, hogy a hitelintézetek és pénzügyi intézmények megfeleljenek ezen irányelvek előírásainak; |
| --- | --- |

ii.

a 2002/65/EK és a 2005/60/EK irányelv tekintetében azon illetékes hatóságok, amelyek biztosítják, hogy a hitelintézetek és pénzügyi intézmények megfeleljenek ezen irányelvek előírásainak;

| iii. | a betétbiztosítási rendszerek tekintetében a [betétbiztosítási rendszerekről szóló] irányelvnek megfelelően a betétbiztosítási rendszereket működtető szervek, vagy amennyiben a betétbiztosítási rendszert egy magántulajdonban álló vállalkozás működteti, az említett irányelvnek megfelelően az e rendszereket felügyelő hatóság; továbbá |
| --- | --- |

iii.

a betétbiztosítási rendszerek tekintetében a [betétbiztosítási rendszerekről szóló] irányelvnek megfelelően a betétbiztosítási rendszereket működtető szervek, vagy amennyiben a betétbiztosítási rendszert egy magántulajdonban álló vállalkozás működteti, az említett irányelvnek megfelelően az e rendszereket felügyelő hatóság; továbbá

| iv. | tekintettel a 62. cikk (5) bekezdésére, a 65. cikk (5) bekezdésére, a 66. cikk (3) bekezdésére, a 67. cikk (4) bekezdésére és a 70. cikk (4) bekezdésére, a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 3. cikkében meghatározott szanálási hatóságok és az [egységes szanálási mechanizmusról szóló] .../.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Egységes Szanálási Testület.” |
| --- | --- |

iv.

tekintettel a 62. cikk (5) bekezdésére, a 65. cikk (5) bekezdésére, a 66. cikk (3) bekezdésére, a 67. cikk (4) bekezdésére és a 70. cikk (4) bekezdésére, a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv 3. cikkében meghatározott szanálási hatóságok és az [egységes szanálási mechanizmusról szóló] .../.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott Egységes Szanálási Testület.”

| (2) | a 25. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(1a)   A Hatóság az eredmények hatékonyságának és konzisztenciájának erősítése érdekében az információcseréről és az egységes szanálási mechanizmusról szóló rendeletben említett Egységes Szanálási Testület és az egységes szanálási mechanizmusban részt nem vevő tagállamok nemzeti szanálási hatóságainak a határokon átnyúló csoportok szanálása terén végzett közös tevékenységeiről partneri felülvizsgálatokat szervezhet és végezhet. E célból a Hatóság az objektív értékelést és összehasonlítást lehetővé tevő módszereket dolgoz ki.” |
| --- | --- |

(2)

a 25. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   A Hatóság az eredmények hatékonyságának és konzisztenciájának erősítése érdekében az információcseréről és az egységes szanálási mechanizmusról szóló rendeletben említett Egységes Szanálási Testület és az egységes szanálási mechanizmusban részt nem vevő tagállamok nemzeti szanálási hatóságainak a határokon átnyúló csoportok szanálása terén végzett közös tevékenységeiről partneri felülvizsgálatokat szervezhet és végezhet. E célból a Hatóság az objektív értékelést és összehasonlítást lehetővé tevő módszereket dolgoz ki.”

| (3) | a 40. cikk (6) bekezdése a következő harmadik albekezdéssel egészül ki:
  „A 62. cikk (5) bekezdésének, a 65. cikk (5) bekezdésének, a 66. cikk (3) bekezdésének, a 67. cikk (4) bekezdésének és a 70. cikk (4) bekezdésének alkalmazási körében eljárva az Egységes Szanálási Testület ügyvezető igazgatója a felügyeleti tanácsban megfigyelői státusszal rendelkezik.” |
| --- | --- |

(3)

a 40. cikk (6) bekezdése a következő harmadik albekezdéssel egészül ki:

„A 62. cikk (5) bekezdésének, a 65. cikk (5) bekezdésének, a 66. cikk (3) bekezdésének, a 67. cikk (4) bekezdésének és a 70. cikk (4) bekezdésének alkalmazási körében eljárva az Egységes Szanálási Testület ügyvezető igazgatója a felügyeleti tanácsban megfigyelői státusszal rendelkezik.”

85. cikk

A nemzeti szanálásfinanszírozási megoldások pótlása

A 88. cikk második albekezdésében említett alkalmazási időponttól kezdve az Alap a részt vevő tagállamok szanálásfinanszírozási megoldásának
  helyébe lép
  a [bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló] irányelv VII. címe értelmében.

86. cikk

Székhely-megállapodás és működési feltételek

(1)   A Testület fogadó tagállambeli elhelyezéséhez szükséges rendelkezéseket, a fogadó tagállam által rendelkezésre bocsátandó létesítményekre, továbbá a Testület ügyvezető igazgatójára, a Testület plenáris ülésének tagjaira, valamint a Testület személyi állományára és családtagjaikra a fogadó tagállamban alkalmazandó konkrét szabályokat a Testület és a fogadó tagállam által – a plenáris ülés jóváhagyását követően és legkésőbb két évvel e rendelet hatálybalépését követően – megkötött székhely-megállapodás rögzíti.

(2)   A Testületet befogadó tagállam a lehető legjobb körülményeket biztosítja a Testület megfelelő működéséhez, ideértve a többnyelvű, európai szemléletű iskoláztatás lehetőségét és a megfelelő közlekedési kapcsolatokat is.

87. cikk

A Testület tevékenységeinek megkezdése

(1)   A Testület 2015. január 1-jén válik teljes mértékben működőképessé.

(2)   A Testület létrehozásáért és kezdeti működéséért a Bizottság felelős mindaddig, amíg az előbbi nem rendelkezik a saját költségvetésének végrehajtásához szükséges operatív kapacitással. E célból:

| a) | mindaddig, amíg az ügyvezető igazgató a Tanács általi, az 53. cikkel összhangban történő kinevezését követően el nem foglalja hivatalát, a rá ruházott ügyvezető igazgatói feladatkört – ideiglenes ügyvezető igazgatói minőségben – a Bizottság egy tisztviselője gyakorolhatja; |
| --- | --- |

a)

mindaddig, amíg az ügyvezető igazgató a Tanács általi, az 53. cikkel összhangban történő kinevezését követően el nem foglalja hivatalát, a rá ruházott ügyvezető igazgatói feladatkört – ideiglenes ügyvezető igazgatói minőségben – a Bizottság egy tisztviselője gyakorolhatja;

| b) | a
  46.
  cikk (1) bekezdésének i) pontjától eltérve és a
  46.
  cikk (2) bekezdésében említett határozat elfogadásáig az ideiglenes ügyvezető igazgató gyakorolja a kinevezési hatásköröket; |
| --- | --- |

b)

a
  46.
  cikk (1) bekezdésének i) pontjától eltérve és a
  46.
  cikk (2) bekezdésében említett határozat elfogadásáig az ideiglenes ügyvezető igazgató gyakorolja a kinevezési hatásköröket;

| c) | a Bizottság segítséget nyújthat a Testületnek, különösen azáltal, hogy bizottsági tisztviselőket bocsát rendelkezésre az ideiglenes ügyvezető igazgató vagy az ügyvezető igazgató felelősségi körébe tartozó tevékenységek végrehajtására; |
| --- | --- |

c)

a Bizottság segítséget nyújthat a Testületnek, különösen azáltal, hogy bizottsági tisztviselőket bocsát rendelkezésre az ideiglenes ügyvezető igazgató vagy az ügyvezető igazgató felelősségi körébe tartozó tevékenységek végrehajtására;

| d) | a Bizottság a Testület nevében beszedi a 62. cikk (5) bekezdésének d) pontjában említett éves hozzájárulásokat. |
| --- | --- |

d)

a Bizottság a Testület nevében beszedi a 62. cikk (5) bekezdésének d) pontjában említett éves hozzájárulásokat.

(3)   Az ideiglenes ügyvezető igazgató engedélyezhet minden, a Testület költségvetésében rögzített előirányzatok által fedezett kifizetést, és szerződéseket köthet, ideértve a személyzettel kapcsolatos munkaszerződéseket is.

88. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A 7–23. és 25–
  38.
  cikkeket 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.

A 24. cikk
  2016. január 1-jétől
  alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

a Tanács részéről

az elnök

az elnök

---

(1)  2013. november 6-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  2013. október 17-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  Az Európai Parlament ...-i álláspontja.

3

(4)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/.../EU irányelve a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 77/91/EGK és 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK és 2011/35/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU rendelet módosításáról (HL L ...).

4

Az Európai Parlament és a Tanács 2014/.../EU irányelve a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 77/91/EGK és 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK és 2011/35/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU rendelet módosításáról (HL L ...).

(5)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1093/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

5

Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1093/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

(6)  A Tanács
  1024/2013/EU
  rendelete (
  2013. október 15.)
  az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról
  (HL L 287., 2013.10.29., 63. o.)

6

1024/2013/EU

2013. október 15.)

(HL L 287., 2013.10.29., 63. o.)

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 94/19/EK irányelve (1994. május 30.) a betétbiztosítási rendszerekről (HL L 135., 1994.5.31., 5. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 94/18/EK irányelve (1994. május 30.) az értékpapírok hivatalos árfolyamjegyzésre történő elfogadásához kihirdetendő jegyzési adatok megállapítására, vizsgálatára és terjesztésére vonatkozó követelmények összehangolásáról szóló 80/390/EGK irányelv módosításáról (HL L 135., 1994.5.31., 1. o.).

10

(11)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) a pénzügyi rendelkezések az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról (

  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

11

Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) a pénzügyi rendelkezések az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról (

(12)  HL 17., 1958.10.6., 385. o.

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.).

14

---

| 24.3.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 93/441 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 93/441

---

P7_TA(2014)0097

Végrehajtási intézkedéssel szembeni kifogás mellőzése: az üvegházhatást okozó gázok 2013–2020 között árverésre bocsátandó kibocsátási egységei

Az Európai Parlament 2014. február 6-i határozata az 1031/2010/EU rendeletnek különösen az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeiből a 2013–2020 között árverésre bocsátandó mennyiség meghatározása céljából történő módosításáról szóló .../.../EU bizottsági rendelettervezettel szembeni kifogás mellőzéséről l (D031326/02 – 2014/2523(RPS))

(2017/C 093/63)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az 1031/2010/EU rendeletnek különösen az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeiből a 2013–2020 között árverésre bocsátandó mennyiség meghatározása céljából történő módosításáról szóló .../.../EU bizottsági rendelettervezetre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1031/2010/EU rendeletnek különösen az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeiből a 2013–2020 között árverésre bocsátandó mennyiség meghatározása céljából történő módosításáról szóló .../.../EU bizottsági rendelettervezetre,

| — | tekintettel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a fenti irányelv 23. cikkében említett bizottság 2014. január 8-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenti irányelv 23. cikkében említett bizottság 2014. január 8-i véleményére,

| — | tekintettel a Bizottság 2014. január 7-i levelére, amelyben annak kinyilvánítására kéri a Parlamentet, hogy nem emel kifogást a rendelettervezet ellen, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2014. január 7-i levelére, amelyben annak kinyilvánítására kéri a Parlamentet, hogy nem emel kifogást a rendelettervezet ellen,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság 2014. január 30-i, a Bizottsági Elnökök Értekezlete elnökének címzett levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság 2014. január 30-i, a Bizottsági Elnökök Értekezlete elnökének címzett levelére,

| — | tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i, 1999/468/EK tanácsi határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i, 1999/468/EK tanácsi határozatra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. cikke (4) bekezdésének d) pontjára és 87a. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. cikke (4) bekezdésének d) pontjára és 87a. cikkének (6) bekezdésére,

| 1. | kijelenti, hogy nem ellenzi a bizottsági rendelet tervezetét; |
| --- | --- |

1.

kijelenti, hogy nem ellenzi a bizottsági rendelet tervezetét;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Bizottságnak és tájékoztatás céljából a Tanácsnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Bizottságnak és tájékoztatás céljából a Tanácsnak.

---

(1)  HL L 275., 2003.10.25., 32. o.

(2)  HL L 184., 1999.07.17., 23. o.

---