# Službeni list L 53/2015

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 53 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 58.25. veljače 2015. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 53

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 58.25. veljače 2015.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/291 оd 19. veljače 2015. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Asparago bianco di Cimadolmo (ZOZP)) | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/292 оd 24. veljače 2015. o odobrenju ugljikova dioksida kao aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima za vrstu proizvoda 15 (
  1
  ) | 3 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/293 оd 24. veljače 2015. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Liliputas (ZOZP)) | 5 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/294 оd 24. veljače 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 8 |
| | | ODLUKE |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/295 оd 24. veljače 2015. o odobrenju učinkovitog alternatora MELCO GXi kao inovativne tehnologije za smanjivanje emisija CO2 iz osobnih automobila u skladu s Uredbom (EZ) br. 443/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  ) | 11 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/296 оd 24. veljače 2015. o utvrđivanju postupovnih aranžmana za suradnju među državama članicama u području elektroničke identifikacije u skladu s člankom 12. stavkom 7. Uredbe (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu (
  1
  ) | 14 |
| | * | Odluka (EU) 2015/297 Europske središnje banke od 15. prosinca 2014. o izmjeni Odluke ESB/2010/23 o raspodjeli monetarnog prihoda nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro (ESB/2014/56) | 21 |
| | * | Odluka (EU) 2015/298 Europske središnje banke od 15. prosinca 2014. o privremenoj raspodjeli prihoda Europske središnje banke (ESB/2014/57) | 24 |
| | * | Odluka (EU) 2015/299 Europske središnje banke od 10. veljače 2015. o izmjeni Odluke ESB/2014/34 o mjerama koje se odnose na ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja (ESB/2015/5) | 27 |
| | * | Odluka (EU) 2015/300 Europske središnje banke od 10. veljače 2015. o prihvatljivosti utrživih dužničkih instrumenata koje izdaje ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika (ESB/2015/6) | 29 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/291 оd 19. veljače 2015. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Asparago bianco di Cimadolmo (ZOZP))

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/292 оd 24. veljače 2015. o odobrenju ugljikova dioksida kao aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima za vrstu proizvoda 15 (
  1
  )

1

3

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/293 оd 24. veljače 2015. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Liliputas (ZOZP))

5

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/294 оd 24. veljače 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

8

ODLUKE

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/295 оd 24. veljače 2015. o odobrenju učinkovitog alternatora MELCO GXi kao inovativne tehnologije za smanjivanje emisija CO2 iz osobnih automobila u skladu s Uredbom (EZ) br. 443/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  )

2

1

11

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/296 оd 24. veljače 2015. o utvrđivanju postupovnih aranžmana za suradnju među državama članicama u području elektroničke identifikacije u skladu s člankom 12. stavkom 7. Uredbe (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu (
  1
  )

1

14

*

Odluka (EU) 2015/297 Europske središnje banke od 15. prosinca 2014. o izmjeni Odluke ESB/2010/23 o raspodjeli monetarnog prihoda nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro (ESB/2014/56)

21

*

Odluka (EU) 2015/298 Europske središnje banke od 15. prosinca 2014. o privremenoj raspodjeli prihoda Europske središnje banke (ESB/2014/57)

24

*

Odluka (EU) 2015/299 Europske središnje banke od 10. veljače 2015. o izmjeni Odluke ESB/2014/34 o mjerama koje se odnose na ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja (ESB/2015/5)

27

*

Odluka (EU) 2015/300 Europske središnje banke od 10. veljače 2015. o prihvatljivosti utrživih dužničkih instrumenata koje izdaje ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika (ESB/2015/6)

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 25.2.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 53/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/291

оd 19. veljače 2015.

o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Asparago bianco di Cimadolmo (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla „Asparago bianco di Cimadolmo”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 245/2002 (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla „Asparago bianco di Cimadolmo”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 245/2002 (2).

| (2) | Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te Uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije
   (3).

| (3) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti, |
| --- | --- |

(3)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Asparago bianco di Cimadolmo” (ZOZP).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. veljače 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 245/2002 od 8. veljače 2002. o dopuni Priloga Uredbi (EZ) br. 2400/96 o upisu određenih naziva u Registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla kako je predviđeno u Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2081/92 o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 39, 9.2.2002., str. 12.).

2

(3)  SL C 371, 18.10.2014., str. 22.

3

---

| 25.2.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 53/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 53/3

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/292

оd 24. veljače 2015.

o odobrenju ugljikova dioksida kao aktivne tvari za uporabu u biocidnim proizvodima za vrstu proizvoda 15

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (1), a posebno njezin članak 90. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Nizozemska je 22. veljače 2012. primila zahtjev, u skladu s člankom 11. stavkom 1. Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2), za uvrštenje aktivne tvari ugljikova dioksida u njezin Prilog I. za uporabu u vrsti proizvoda 15, avicidi, kako je utvrđeno u Prilogu V. toj Direktivi. |
| --- | --- |

(1)

Nizozemska je 22. veljače 2012. primila zahtjev, u skladu s člankom 11. stavkom 1. Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2), za uvrštenje aktivne tvari ugljikova dioksida u njezin Prilog I. za uporabu u vrsti proizvoda 15, avicidi, kako je utvrđeno u Prilogu V. toj Direktivi.

| (2) | Nizozemska je 30. kolovoza 2013. u skladu s člankom 11. stavkom 2. Direktive 98/8/EZ Komisiji podnijela izvješće o ocjeni zajedno sa svojim preporukama. |
| --- | --- |

(2)

Nizozemska je 30. kolovoza 2013. u skladu s člankom 11. stavkom 2. Direktive 98/8/EZ Komisiji podnijela izvješće o ocjeni zajedno sa svojim preporukama.

| (3) | Mišljenje Europske agencije za kemikalije sastavio je 17. lipnja 2014. Odbor za biocidne proizvode, uzimajući pritom u obzir zaključke nadležnog ocjenjivačkog tijela. |
| --- | --- |

(3)

Mišljenje Europske agencije za kemikalije sastavio je 17. lipnja 2014. Odbor za biocidne proizvode, uzimajući pritom u obzir zaključke nadležnog ocjenjivačkog tijela.

| (4) | U skladu s tim mišljenjem može se očekivati da će biocidni proizvodi koji se upotrebljavaju u vrsti proizvoda 15 i sadrže ugljikov dioksid ispuniti zahtjeve utvrđene u članku 5. Direktive 98/8/EZ, pod uvjetom da se zadovolje određene specifikacije i uvjeti koji se odnose na uporabu tih proizvoda. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s tim mišljenjem može se očekivati da će biocidni proizvodi koji se upotrebljavaju u vrsti proizvoda 15 i sadrže ugljikov dioksid ispuniti zahtjeve utvrđene u članku 5. Direktive 98/8/EZ, pod uvjetom da se zadovolje određene specifikacije i uvjeti koji se odnose na uporabu tih proizvoda.

| (5) | Stoga je primjereno odobriti ugljikov dioksid za uporabu u biocidnim proizvodima za vrstu proizvoda 15 podložno zadovoljenju određenih specifikacija i uvjeta. |
| --- | --- |

(5)

Stoga je primjereno odobriti ugljikov dioksid za uporabu u biocidnim proizvodima za vrstu proizvoda 15 podložno zadovoljenju određenih specifikacija i uvjeta.

| (6) | S obzirom na to da se ocjene nisu odnosile na nanomaterijale, odobrenje ne bi trebalo obuhvaćati takve materijale, u skladu s člankom 4. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 528/2012. |
| --- | --- |

(6)

S obzirom na to da se ocjene nisu odnosile na nanomaterijale, odobrenje ne bi trebalo obuhvaćati takve materijale, u skladu s člankom 4. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 528/2012.

| (7) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Ugljikov dioksid odobrava se kao aktivna tvar za uporabu u biocidnim proizvodima za vrstu proizvoda 15, podložno specifikacijama i uvjetima iz Priloga.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. veljače 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

1

(2)  Direktiva 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 1998. o stavljanju biocidnih pripravaka na tržište (SL L 123, 24.4.1998., str. 1.).

2

---

PRILOG

| Uobičajeni naziv | Kemijski naziv prema IUPAC-u
  Identifikacijski brojevi | Najmanji stupanj čistoće aktivne tvari (1) | Datum odobrenja | Datum isteka odobrenja | Vrsta proizvoda | Posebni uvjeti (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ugljikov dioksid | Kemijski naziv prema IUPAC-u:
  Ugljikov dioksid
  EZ br.: 204-696-9
  CAS br.: 124-38-9 | 999 mL/L | 1. lipnja 2015. | 31. svibnja 2025. | 15 | Pri ocjeni proizvoda posebna se pozornost posvećuje izloženosti, rizicima i učinkovitosti povezanima sa svakom uporabom na koju se odnosi zahtjev za odobrenje, a koja nije proučena u okviru procjene rizika za aktivnu tvar na razini Unije.
  Odobrenja za biocidne proizvode podliježu sljedećim uvjetima:






  1. | proizvodi se isporučuju samo posebno obučenom stručnom osoblju i samo ih ono smije upotrebljavati; |

Uobičajeni naziv

Kemijski naziv prema IUPAC-u

Identifikacijski brojevi

Najmanji stupanj čistoće aktivne tvari (1)

Datum odobrenja

Datum isteka odobrenja

Vrsta proizvoda

Posebni uvjeti (2)

Ugljikov dioksid

Kemijski naziv prema IUPAC-u:

Ugljikov dioksid

EZ br.: 204-696-9

CAS br.: 124-38-9

999 mL/L

1. lipnja 2015.

31. svibnja 2025.

15

Pri ocjeni proizvoda posebna se pozornost posvećuje izloženosti, rizicima i učinkovitosti povezanima sa svakom uporabom na koju se odnosi zahtjev za odobrenje, a koja nije proučena u okviru procjene rizika za aktivnu tvar na razini Unije.

Odobrenja za biocidne proizvode podliježu sljedećim uvjetima:

1.

proizvodi se isporučuju samo posebno obučenom stručnom osoblju i samo ih ono smije upotrebljavati;

| 2. | za zaštitu korisnika moraju se poduzeti odgovarajuće mjere, uključujući, ako je to potrebno, osiguravanje osobne zaštitne opreme; |
| --- | --- |

2.

za zaštitu korisnika moraju se poduzeti odgovarajuće mjere, uključujući, ako je to potrebno, osiguravanje osobne zaštitne opreme;

| 3. | za zaštitu trećih osoba moraju se poduzeti odgovarajuće mjere, kao što je udaljavanje iz područja koje se tretira; |
| --- | --- |

3.

za zaštitu trećih osoba moraju se poduzeti odgovarajuće mjere, kao što je udaljavanje iz područja koje se tretira;

| 4. | upute za uporabu i količine koje se upotrebljavaju moraju biti odgovarajuće kako bi se osiguralo da se ptice usmrćuju a da pri tome nisu izložene nepotrebnim bolovima i patnji; |
| --- | --- |

4.

upute za uporabu i količine koje se upotrebljavaju moraju biti odgovarajuće kako bi se osiguralo da se ptice usmrćuju a da pri tome nisu izložene nepotrebnim bolovima i patnji;

| 5. | u uvjetima za uporabu mora se jasno navesti da se ugljikov dioksid upotrebljava kao krajnja mjera, u kontekstu integrirane strategije za kontrolu štetnika čiji je cilj da se uporaba takvog proizvoda svede na minimum. |
| --- | --- |

5.

u uvjetima za uporabu mora se jasno navesti da se ugljikov dioksid upotrebljava kao krajnja mjera, u kontekstu integrirane strategije za kontrolu štetnika čiji je cilj da se uporaba takvog proizvoda svede na minimum.

---

(1)  Čistoća navedena u ovom stupcu bila je najmanji stupanj čistoće aktivne tvari upotrijebljene pri ocjenjivanju provedenom u skladu s člankom 8. Uredbe (EU) br. 528/2012. Aktivna tvar u proizvodu koji se stavlja na tržište može biti jednake ili različite čistoće ako je dokazano da je tehnički ekvivalentna ocijenjenoj aktivnoj tvari.

(2)  Za provedbu općih načela Priloga VI. Uredbi (EU) br. 528/2012, sadržaj i zaključci izvješća o ocjeni dostupni su na internetskoj stranici Komisije: http://ec.europa.eu/environment/chemicals/biocides/index_en.htm.

---

| 25.2.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 53/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 53/5

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/293

оd 24. veljače 2015.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Liliputas (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 15. stavak 2. i članak 52. stavak 3. točku (b),

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 zahtjev Litve za upis naziva „Liliputas” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 zahtjev Litve za upis naziva „Liliputas” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije
   (2).

| (2) | Prigovorom od 13. rujna 2013. i obrazloženom izjavom o prigovoru od 8. studenoga 2013. Poljska je podnijela prigovor na registraciju na temelju članka 51. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012. Prigovor je ocijenjen prihvatljivim. |
| --- | --- |

(2)

Prigovorom od 13. rujna 2013. i obrazloženom izjavom o prigovoru od 8. studenoga 2013. Poljska je podnijela prigovor na registraciju na temelju članka 51. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012. Prigovor je ocijenjen prihvatljivim.

| (3) | Dopisima od 8. siječnja 2014. Komisija je pozvala zainteresirane strane da provedu odgovarajuća savjetovanja kako bi se međusobno dogovorile u skladu sa svojim unutarnjim postupcima. |
| --- | --- |

(3)

Dopisima od 8. siječnja 2014. Komisija je pozvala zainteresirane strane da provedu odgovarajuća savjetovanja kako bi se međusobno dogovorile u skladu sa svojim unutarnjim postupcima.

| (4) | Nije postignut dogovor između Litve i Poljske. |
| --- | --- |

(4)

Nije postignut dogovor između Litve i Poljske.

| (5) | Budući da nije postignut dogovor, Komisija treba donijeti odluku u skladu s postupkom iz članka 52. stavka 3. točke (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

(5)

Budući da nije postignut dogovor, Komisija treba donijeti odluku u skladu s postupkom iz članka 52. stavka 3. točke (b) Uredbe (EU) br. 1151/2012.

| (6) | U skladu s člankom 10. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU) br. 1151/2012 podnositelj prigovora tvrdio je da bi registracija naziva „Liliputas” kao zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla ugrozila postojanje djelomično istovjetnog imena, žigova i proizvoda koji su na poljskom tržištu zakonito prisutni znatno dulje od pet godina prije nego što je zahtjev za registraciju naziva „Liliputas” kao zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla objavljen u Službenom listu Europske unije (15. lipnja 2013.); podnositelj prigovora tvrdio je da bi registracija bila prijetnja za postojanje proizvoda pod nazivom „Liliput”, koji je poljski sir čija su svojstva slična onima sira „Liliputas” i čiji je naziv fonetski sličan nazivu „Liliputas”. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 10. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU) br. 1151/2012 podnositelj prigovora tvrdio je da bi registracija naziva „Liliputas” kao zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla ugrozila postojanje djelomično istovjetnog imena, žigova i proizvoda koji su na poljskom tržištu zakonito prisutni znatno dulje od pet godina prije nego što je zahtjev za registraciju naziva „Liliputas” kao zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla objavljen u Službenom listu Europske unije (15. lipnja 2013.); podnositelj prigovora tvrdio je da bi registracija bila prijetnja za postojanje proizvoda pod nazivom „Liliput”, koji je poljski sir čija su svojstva slična onima sira „Liliputas” i čiji je naziv fonetski sličan nazivu „Liliputas”.

| (7) | Podnositelj prigovora tvrdi da se pojam „Liliput” općenito upotrebljava u Poljskoj za proizvode male veličine te također za sir. Sir naziva „Liliput” zakonito se proizvodi i stavlja na tržište u Poljskoj od 1971. godine. U standardima poduzeća, tehničkim uputama i normama za uporabu sirovina sir „Liliput” naveden je zajedno s ostalim vrstama sira kao što su gouda, edamer i ementaler. Taj je pojam, kada upućuje na poljski sir, popularan među poljskim potrošačima i ne povezuje se s litavskim sirom ni na koji način. Stoga se može smatrati generičkim pojmom za generički sir u Poljskoj. U pogledu proizvoda, poljski sir „Liliput” ima svojstva, izgled i dimenzije slične litavskom siru „Liliputas. Zaključno, podnositelj” prigovora navodi da su „Liliput” i „Liliputas” slični proizvodi generičkih naziva. Stoga bi se registracijom naziva „Liliputas” kao zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla spriječilo poljske proizvođače u oglašavanju njihova sira „Liliput” ili, u svakom slučaju, u uporabi naziva „Liliput” za sir. |
| --- | --- |

(7)

Podnositelj prigovora tvrdi da se pojam „Liliput” općenito upotrebljava u Poljskoj za proizvode male veličine te također za sir. Sir naziva „Liliput” zakonito se proizvodi i stavlja na tržište u Poljskoj od 1971. godine. U standardima poduzeća, tehničkim uputama i normama za uporabu sirovina sir „Liliput” naveden je zajedno s ostalim vrstama sira kao što su gouda, edamer i ementaler. Taj je pojam, kada upućuje na poljski sir, popularan među poljskim potrošačima i ne povezuje se s litavskim sirom ni na koji način. Stoga se može smatrati generičkim pojmom za generički sir u Poljskoj. U pogledu proizvoda, poljski sir „Liliput” ima svojstva, izgled i dimenzije slične litavskom siru „Liliputas. Zaključno, podnositelj” prigovora navodi da su „Liliput” i „Liliputas” slični proizvodi generičkih naziva. Stoga bi se registracijom naziva „Liliputas” kao zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla spriječilo poljske proizvođače u oglašavanju njihova sira „Liliput” ili, u svakom slučaju, u uporabi naziva „Liliput” za sir.

| (8) | Podnositelj prigovora također tvrdi da proizvod i naziv koji će se registrirati nisu u skladu sa zahtjevima članka 5. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012. Kao što je navedeno u objavljenom jedinstvenom dokumentu, sir je dobio naziv „Liliputas” zbog svoje veličine. Stoga naziv „Liliputas” ne upućuje na to da proizvod potječe iz određenog mjesta, nego se odnosi na malu veličinu sira, baš kao i u slučaju poljskog sira „Liliput”. Usto se kakvoća proizvoda ne pripisuje njegovu zemljopisnom podrijetlu, nego jednostavno potječe iz činjenice da sazrijeva u malim kolutovima. Učinak lokalne mikroskopske plijesni Penicilium pallidum Smith na organoleptička svojstva sira „Liliputas” nije dokazan. Nadalje, činjenica da se proizvod proizvodio prema državnim normama SSSR-a (Saveza Sovjetskih Socijalističkih Republika) potvrđuje da se on mogao proizvoditi bilo gdje u SSSR-u te da nije postajala posebna veza s ograničenim zemljopisnim područjem. Naposljetku, „Liliputas” bi se trebao smatrati generičkim proizvodom. |
| --- | --- |

(8)

Podnositelj prigovora također tvrdi da proizvod i naziv koji će se registrirati nisu u skladu sa zahtjevima članka 5. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012. Kao što je navedeno u objavljenom jedinstvenom dokumentu, sir je dobio naziv „Liliputas” zbog svoje veličine. Stoga naziv „Liliputas” ne upućuje na to da proizvod potječe iz određenog mjesta, nego se odnosi na malu veličinu sira, baš kao i u slučaju poljskog sira „Liliput”. Usto se kakvoća proizvoda ne pripisuje njegovu zemljopisnom podrijetlu, nego jednostavno potječe iz činjenice da sazrijeva u malim kolutovima. Učinak lokalne mikroskopske plijesni Penicilium pallidum Smith na organoleptička svojstva sira „Liliputas” nije dokazan. Nadalje, činjenica da se proizvod proizvodio prema državnim normama SSSR-a (Saveza Sovjetskih Socijalističkih Republika) potvrđuje da se on mogao proizvoditi bilo gdje u SSSR-u te da nije postajala posebna veza s ograničenim zemljopisnim područjem. Naposljetku, „Liliputas” bi se trebao smatrati generičkim proizvodom.

| (9) | Nekoliko poljskih proizvođača sireva zaštitilo je žigove koji sadrže riječ „Liliput”, primjerice registrirani slovni i figurativni žig „Cheesland Liliput” i „Ser Liliput” te prijavljeni slovni žig „Serenada Liliput”. Proizvodnja poljskog sira „Liliput” znatna je: godine 2013. proizvedene su 2 762 tone sira na industrijskoj razini i stavljene su na tržište diljem Poljske u 2 250 trgovina, a 4,8 % proizvoda izvezeno je na tržište EU-a. Žigom je obuhvaćeno 90 % proizvodnje sira „Liliput”. Podnositelj prigovora smatrao je da bi registracija naziva „Liliputas” kao zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla bila prijetnja za postojanje takvih žigova. |
| --- | --- |

(9)

Nekoliko poljskih proizvođača sireva zaštitilo je žigove koji sadrže riječ „Liliput”, primjerice registrirani slovni i figurativni žig „Cheesland Liliput” i „Ser Liliput” te prijavljeni slovni žig „Serenada Liliput”. Proizvodnja poljskog sira „Liliput” znatna je: godine 2013. proizvedene su 2 762 tone sira na industrijskoj razini i stavljene su na tržište diljem Poljske u 2 250 trgovina, a 4,8 % proizvoda izvezeno je na tržište EU-a. Žigom je obuhvaćeno 90 % proizvodnje sira „Liliput”. Podnositelj prigovora smatrao je da bi registracija naziva „Liliputas” kao zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla bila prijetnja za postojanje takvih žigova.

| (10) | Unatoč prethodno navedenim navodima koje je predstavio podnositelj prigovora, primjereno je registrirati naziv „Liliputas” kao zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla iz sljedećih razloga. |
| --- | --- |

(10)

Unatoč prethodno navedenim navodima koje je predstavio podnositelj prigovora, primjereno je registrirati naziv „Liliputas” kao zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla iz sljedećih razloga.

| (11) | Iako se naziv „Liliputas” upotrebljava zbog male veličine sira na koji se odnosi, očito je da je u Litvi tijekom pola stoljeća to ime izgubilo značenjsku povezanost s veličinom te se istodobno razvila snažna povezanost s područjem proizvodnje. Trenutačno se u Litvi naziv „Liliputas” nedvojbeno povezuje s ručno izrađenim polutvrdim fermentiranim sirom visoke kvalitete koji se proizvodi u selu Belvederis. Litavski potrošači ne povezuju taj naziv s poljskim sirom ili standardnom industrijaliziranom proizvodnjom sira. Stoga je, iako je lišen zemljopisnog područja, naziv Liliputas u skladu s definicijom članka 5. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012 u kojem se navodi da zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla jest naziv kojim se označava proizvod koji potječe iz određenog mjesta, regije ili države. |
| --- | --- |

(11)

Iako se naziv „Liliputas” upotrebljava zbog male veličine sira na koji se odnosi, očito je da je u Litvi tijekom pola stoljeća to ime izgubilo značenjsku povezanost s veličinom te se istodobno razvila snažna povezanost s područjem proizvodnje. Trenutačno se u Litvi naziv „Liliputas” nedvojbeno povezuje s ručno izrađenim polutvrdim fermentiranim sirom visoke kvalitete koji se proizvodi u selu Belvederis. Litavski potrošači ne povezuju taj naziv s poljskim sirom ili standardnom industrijaliziranom proizvodnjom sira. Stoga je, iako je lišen zemljopisnog područja, naziv Liliputas u skladu s definicijom članka 5. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012 u kojem se navodi da zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla jest naziv kojim se označava proizvod koji potječe iz određenog mjesta, regije ili države.

| (12) | U svjetlu prethodno navedenoga „Liliputas” se ne može smatrati generičkim nazivom. Generički nazivi jesu nazivi koji su, usprkos povijesnoj poveznici s mjestom u kojem se izvorno proizvodio ili stavljao na tržište proizvod na koji se odnose, sada u cijelosti izgubili poveznicu s takvim izvornim zemljopisnim podrijetlom. U slučaju „Liliputasa” vrijedi upravo suprotno. Izvorno je izgubio vezu sa svojim zemljopisnim podrijetlom, no sada ima snažnu poveznicu s područjem proizvodnje. |
| --- | --- |

(12)

U svjetlu prethodno navedenoga „Liliputas” se ne može smatrati generičkim nazivom. Generički nazivi jesu nazivi koji su, usprkos povijesnoj poveznici s mjestom u kojem se izvorno proizvodio ili stavljao na tržište proizvod na koji se odnose, sada u cijelosti izgubili poveznicu s takvim izvornim zemljopisnim podrijetlom. U slučaju „Liliputasa” vrijedi upravo suprotno. Izvorno je izgubio vezu sa svojim zemljopisnim podrijetlom, no sada ima snažnu poveznicu s područjem proizvodnje.

| (13) | Proizvod ima svojstva i ugled koji se mogu pripisati njegovu zemljopisnom podrijetlu. Iako se u objavljenom jedinstvenom dokumentu navodi da je sir dobio naziv „Liliputas” zbog svoje veličine, u njemu se dodatno objašnjava da svoj poseban okus i aromu dobiva zbog sazrijevanja u malim kolutovima s pomoću interne mikroflore i mikroskopske plijesni Penicilium pallidum Smith, koja raste u podrumima na dotičnom zemljopisnom području. Ta plijesan, svojstvena za podrume sela Belvederis, odgovorna je za mliječnu kiselinu, svježi okus i aromu kojima se odlikuje sir „Liliputas”. To područje osigurava posebne uvjete za razvoj te plijesni. Usto, činjenica da se sir izrađuje ručno i proizvodi bez strojeva pridonosi rastu i razvoju plijesni. Nadalje, „Liliputas” ima dobro dokumentiran i pouzdan ugled kao vodeći proizvod litavske mliječne proizvodnje, što je podrobno opisano u objavljenom jedinstvenom dokumentu. |
| --- | --- |

(13)

Proizvod ima svojstva i ugled koji se mogu pripisati njegovu zemljopisnom podrijetlu. Iako se u objavljenom jedinstvenom dokumentu navodi da je sir dobio naziv „Liliputas” zbog svoje veličine, u njemu se dodatno objašnjava da svoj poseban okus i aromu dobiva zbog sazrijevanja u malim kolutovima s pomoću interne mikroflore i mikroskopske plijesni Penicilium pallidum Smith, koja raste u podrumima na dotičnom zemljopisnom području. Ta plijesan, svojstvena za podrume sela Belvederis, odgovorna je za mliječnu kiselinu, svježi okus i aromu kojima se odlikuje sir „Liliputas”. To područje osigurava posebne uvjete za razvoj te plijesni. Usto, činjenica da se sir izrađuje ručno i proizvodi bez strojeva pridonosi rastu i razvoju plijesni. Nadalje, „Liliputas” ima dobro dokumentiran i pouzdan ugled kao vodeći proizvod litavske mliječne proizvodnje, što je podrobno opisano u objavljenom jedinstvenom dokumentu.

| (14) | Razlike između „Liliputas” i „Liliput” stoga su prilično očite. „Liliputas” se ne može smatrati generičkim proizvodom. |
| --- | --- |

(14)

Razlike između „Liliputas” i „Liliput” stoga su prilično očite. „Liliputas” se ne može smatrati generičkim proizvodom.

| (15) | U pogledu navoda da se „Liliputas” mogao proizvoditi bilo gdje u SSSR-u jer je bio obuhvaćen normama SSSR-a, potrebno je napomenuti da je uključivanje proizvoda u takve norme bilo obvezno u to vrijeme. Usto, ta okolnost ne podrazumijeva da je proizvod, kako je opisan u normi u koju je uključen na inicijativu Litve, proizveden negdje drugdje. U svakom slučaju, od 1969. do 1979. godine osvojio je mnoštvo nagrada, diploma, oznaka kvalitete i medalja, pri čemu se jasno isticao kao litavski sir proizveden u selu Belvederis. |
| --- | --- |

(15)

U pogledu navoda da se „Liliputas” mogao proizvoditi bilo gdje u SSSR-u jer je bio obuhvaćen normama SSSR-a, potrebno je napomenuti da je uključivanje proizvoda u takve norme bilo obvezno u to vrijeme. Usto, ta okolnost ne podrazumijeva da je proizvod, kako je opisan u normi u koju je uključen na inicijativu Litve, proizveden negdje drugdje. U svakom slučaju, od 1969. do 1979. godine osvojio je mnoštvo nagrada, diploma, oznaka kvalitete i medalja, pri čemu se jasno isticao kao litavski sir proizveden u selu Belvederis.

| (16) | Pojam „Liliput” fonetski je sličan pojmu „Liliputas” koji će se registrirati. Oba naziva odnose se na malu veličinu sira. Iako je sir „Liliputas” proizvod s vrlo jasnim svojstvima, kakvoćom i ugledom, sir „Liliput” u nekim je aspektima sličan siru „Liliputas”. Budući da su nazivi bliski i s obzirom na vidljive sličnosti među proizvodima, primjena zaštite osigurane člankom 13. Uredbe (EU) br. 1151/2012 mogla bi rezultirati time da bi „Liliputas”, ako se registrira, spriječio poljske proizvođače sira u uporabi pojma „Liliput”. |
| --- | --- |

(16)

Pojam „Liliput” fonetski je sličan pojmu „Liliputas” koji će se registrirati. Oba naziva odnose se na malu veličinu sira. Iako je sir „Liliputas” proizvod s vrlo jasnim svojstvima, kakvoćom i ugledom, sir „Liliput” u nekim je aspektima sličan siru „Liliputas”. Budući da su nazivi bliski i s obzirom na vidljive sličnosti među proizvodima, primjena zaštite osigurane člankom 13. Uredbe (EU) br. 1151/2012 mogla bi rezultirati time da bi „Liliputas”, ako se registrira, spriječio poljske proizvođače sira u uporabi pojma „Liliput”.

| (17) | Dokazi pokazuju da namjera uporabe pojma „Liliput” nije iskorištavanje ugleda naziva „Liliputas”. Potrošači nisu bili niti nisu mogli biti dovedeni u zabludu o pravom podrijetlu proizvoda. Ta dva proizvoda zapravo imaju dva različita tržišta na kojima su dobro poznata i ispravno prepoznata. Iz tih razloga, i s obzirom na to da je dokazano da se „Liliput” zakonito dosljedno i pravedno upotrebljavalo najmanje 25 godina prije podnošenja zahtjeva za registraciju „Liliputasa” Komisiji, trebalo bi radi pravednosti i tradicionalne uporabe odobriti maksimalno prijelazno razdoblje predviđeno člankom 15. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

(17)

Dokazi pokazuju da namjera uporabe pojma „Liliput” nije iskorištavanje ugleda naziva „Liliputas”. Potrošači nisu bili niti nisu mogli biti dovedeni u zabludu o pravom podrijetlu proizvoda. Ta dva proizvoda zapravo imaju dva različita tržišta na kojima su dobro poznata i ispravno prepoznata. Iz tih razloga, i s obzirom na to da je dokazano da se „Liliput” zakonito dosljedno i pravedno upotrebljavalo najmanje 25 godina prije podnošenja zahtjeva za registraciju „Liliputasa” Komisiji, trebalo bi radi pravednosti i tradicionalne uporabe odobriti maksimalno prijelazno razdoblje predviđeno člankom 15. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012.

| (18) | Taj zaključak nema nužno za posljedicu nezakonitost uporabe pojma „Liliput”. U skladu s člankom 41. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012 i uzimajući u obzir sve važne čimbenike te osobito postojeću situaciju na područjima potrošnje, kao i mjerodavne nacionalne pravne akte ili pravne akte EU-a, ako se može utvrditi da je „Liliput” postao generički pojam, registracija naziva „Liliputas” ne može utjecati na uporabu tog naziva. |
| --- | --- |

(18)

Taj zaključak nema nužno za posljedicu nezakonitost uporabe pojma „Liliput”. U skladu s člankom 41. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012 i uzimajući u obzir sve važne čimbenike te osobito postojeću situaciju na područjima potrošnje, kao i mjerodavne nacionalne pravne akte ili pravne akte EU-a, ako se može utvrditi da je „Liliput” postao generički pojam, registracija naziva „Liliputas” ne može utjecati na uporabu tog naziva.

| (19) | U pogledu žigova koji sadrže pojam „Liliput” za koje je podnesena prijava, koji su registrirani ili ostvarili ugled uporabom u dobroj vjeri na području Unije prije podnošenja zahtjeva za registraciju „Liliputasa” kao zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla, u skladu s člankom 14. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, navedeni žigovi mogu se nastaviti upotrebljavati i obnavljati za taj proizvod pod uvjetom da su ispunjeni opći zahtjevi iz zakonodavstva o žigovima. |
| --- | --- |

(19)

U pogledu žigova koji sadrže pojam „Liliput” za koje je podnesena prijava, koji su registrirani ili ostvarili ugled uporabom u dobroj vjeri na području Unije prije podnošenja zahtjeva za registraciju „Liliputasa” kao zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla, u skladu s člankom 14. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, navedeni žigovi mogu se nastaviti upotrebljavati i obnavljati za taj proizvod pod uvjetom da su ispunjeni opći zahtjevi iz zakonodavstva o žigovima.

| (20) | Na temelju prethodno navedenoga naziv „Liliputas” potrebno je upisati u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla. |
| --- | --- |

(20)

Na temelju prethodno navedenoga naziv „Liliputas” potrebno je upisati u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla.

| (21) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za politiku kakvoće poljoprivrednih proizvoda, |
| --- | --- |

(21)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za politiku kakvoće poljoprivrednih proizvoda,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Liliputas” (ZOZP) upisuje se u registar.

Nazivom iz prve alineje utvrđuje se proizvod klase 1.3. Sirevi iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Naziv „Liliput” može se upotrebljavati za označivanje sira koji nije u skladu sa specifikacijama „Liliputasa” u razdoblju od 15 godina od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana njezine objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. veljače 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  SL C 170, 15.6.2013., str. 46.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 оd 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

| 25.2.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 53/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 53/8

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/294

оd 24. veljače 2015.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. veljače 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | EG | 169,3 |
| IL | 81,7 |
| MA | 91,9 |
| TR | 116,8 |
| ZZ | 114,9 |
| 0707 00 05 | TR | 187,1 |
| ZZ | 187,1 |
| 0709 93 10 | MA | 140,7 |
| TR | 215,2 |
| ZZ | 178,0 |
| 0805 10 20 | EG | 45,9 |
| IL | 72,3 |
| MA | 47,6 |
| TN | 50,8 |
| TR | 68,9 |
| ZZ | 57,1 |
| 0805 20 10 | IL | 132,4 |
| MA | 96,3 |
| ZZ | 114,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 80,3 |
| IL | 151,7 |
| JM | 118,2 |
| MA | 101,6 |
| TR | 85,4 |
| US | 143,7 |
| ZZ | 113,5 |
| 0805 50 10 | EG | 41,5 |
| TR | 51,6 |
| ZZ | 46,6 |
| 0808 10 80 | BR | 69,5 |
| CL | 95,2 |
| MK | 29,8 |
| US | 151,4 |
| ZZ | 86,5 |
| 0808 30 90 | CL | 155,9 |
| CN | 99,9 |
| US | 122,7 |
| ZA | 92,9 |
| ZZ | 117,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

EG

169,3

IL

81,7

MA

91,9

TR

116,8

ZZ

114,9

0707 00 05

TR

187,1

ZZ

187,1

0709 93 10

MA

140,7

TR

215,2

ZZ

178,0

0805 10 20

EG

45,9

IL

72,3

MA

47,6

TN

50,8

TR

68,9

ZZ

57,1

0805 20 10

IL

132,4

MA

96,3

ZZ

114,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

80,3

IL

151,7

JM

118,2

MA

101,6

TR

85,4

US

143,7

ZZ

113,5

0805 50 10

EG

41,5

TR

51,6

ZZ

46,6

0808 10 80

BR

69,5

CL

95,2

MK

29,8

US

151,4

ZZ

86,5

0808 30 90

CL

155,9

CN

99,9

US

122,7

ZA

92,9

ZZ

117,9

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

ODLUKE

| 25.2.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 53/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 53/11

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/295

оd 24. veljače 2015.

o odobrenju učinkovitog alternatora MELCO GXi kao inovativne tehnologije za smanjivanje emisija CO2 iz osobnih automobila u skladu s Uredbom (EZ) br. 443/2009 Europskog parlamenta i Vijeća

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 443/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija za nove osobne automobile u okviru integriranog pristupa Zajednice smanjenju emisija CO2 iz lakih vozila (1), a posebno njezin članak 12. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Dobavljač Mitsubishi Electric Corporation (MELCO) („podnositelj zahtjeva”), kojeg u Uniji zastupa Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V, podnio je 24. lipnja 2014. zahtjev za odobrenje učinkovitog alternatora MELCO GXi kao inovativne tehnologije. Potpunost zahtjeva ocijenjena je u skladu s člankom 4. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 725/2011 (2). Komisija je ustanovila da u izvornom zahtjevu nedostaju neke relevantne informacije te je od podnositelja zahtjeva zatražila da dopuni zahtjev. Komisija je 10. srpnja 2014. zaprimila potpune informacije te je sljedećeg dana započela s ocjenom zahtjeva. |
| --- | --- |

(1)

Dobavljač Mitsubishi Electric Corporation (MELCO) („podnositelj zahtjeva”), kojeg u Uniji zastupa Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V, podnio je 24. lipnja 2014. zahtjev za odobrenje učinkovitog alternatora MELCO GXi kao inovativne tehnologije. Potpunost zahtjeva ocijenjena je u skladu s člankom 4. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 725/2011 (2). Komisija je ustanovila da u izvornom zahtjevu nedostaju neke relevantne informacije te je od podnositelja zahtjeva zatražila da dopuni zahtjev. Komisija je 10. srpnja 2014. zaprimila potpune informacije te je sljedećeg dana započela s ocjenom zahtjeva.

| (2) | Zahtjev je ocijenjen u skladu s člankom 12. Uredbe (EZ) br. 443/2009, Provedbenom uredbom (EU) br. 725/2011 i Tehničkim smjernicama za pripremu zahtjeva za odobrenje inovativnih tehnologija u skladu s Uredbom (EZ) br. 443/2009 („Tehničke smjernice”) (3) i ustanovljeno je da je potpun. |
| --- | --- |

(2)

Zahtjev je ocijenjen u skladu s člankom 12. Uredbe (EZ) br. 443/2009, Provedbenom uredbom (EU) br. 725/2011 i Tehničkim smjernicama za pripremu zahtjeva za odobrenje inovativnih tehnologija u skladu s Uredbom (EZ) br. 443/2009 („Tehničke smjernice”) (3) i ustanovljeno je da je potpun.

| (3) | Zahtjev se odnosi na učinkoviti alternator MELCO GXi, za klase jakosti od 130 A do 250 A. Alternator je visokoučinkovit kako je utvrđeno u skladu s VDA pristupom opisanim u točki 5.1.2. Priloga I. Tehničkim smjernicama. Taj se pristup odnosi na metodologiju ispitivanja navedenu u međunarodnom standardu ISO 8854:2012 (4). Alternator podnositelja zahtjeva učinkovitiji je od standardnog alternatora jer su smanjena sljedeća tri gubitka: gubitak u ispravljanju s pomoću nove diode s malim gubitkom energije; gubitak željeza statora uporabom tanke i visokokvalitetne elektromagnetske čelične statorske jezgre te gubitak bakra statora uporabom statora s ultravisokim faktorom punjenja i aksijalnom strukturom hlađenja. |
| --- | --- |

(3)

Zahtjev se odnosi na učinkoviti alternator MELCO GXi, za klase jakosti od 130 A do 250 A. Alternator je visokoučinkovit kako je utvrđeno u skladu s VDA pristupom opisanim u točki 5.1.2. Priloga I. Tehničkim smjernicama. Taj se pristup odnosi na metodologiju ispitivanja navedenu u međunarodnom standardu ISO 8854:2012 (4). Alternator podnositelja zahtjeva učinkovitiji je od standardnog alternatora jer su smanjena sljedeća tri gubitka: gubitak u ispravljanju s pomoću nove diode s malim gubitkom energije; gubitak željeza statora uporabom tanke i visokokvalitetne elektromagnetske čelične statorske jezgre te gubitak bakra statora uporabom statora s ultravisokim faktorom punjenja i aksijalnom strukturom hlađenja.

| (4) | Komisija je ustanovila da se informacijama dostavljenima u zahtjevu dokazuje da su ispunjeni uvjeti i kriteriji iz članka 12. Uredbe (EZ) br. 443/2009 i članaka 2. i 4. Provedbene uredbe (EU) br. 725/2011. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je ustanovila da se informacijama dostavljenima u zahtjevu dokazuje da su ispunjeni uvjeti i kriteriji iz članka 12. Uredbe (EZ) br. 443/2009 i članaka 2. i 4. Provedbene uredbe (EU) br. 725/2011.

| (5) | Podnositelj zahtjeva dokazao je da visokoučinkoviti alternator kakav je opisan u zahtjevu nije ugrađen u više od 3 % novih osobnih automobila registriranih u referentnoj godini 2009. |
| --- | --- |

(5)

Podnositelj zahtjeva dokazao je da visokoučinkoviti alternator kakav je opisan u zahtjevu nije ugrađen u više od 3 % novih osobnih automobila registriranih u referentnoj godini 2009.

| (6) | Kako bi se ustanovilo koliko će se smanjenje emisija CO2 tom inovativnom tehnologijom ostvariti kada bude ugrađena u vozilo, potrebno je definirati standardno vozilo u odnosu na koje će se uspoređivati učinkovitost vozila opremljenog inovativnom tehnologijom, kako je propisano člancima 5. i 8. Provedbene uredbe (EU) br. 725/2011. Komisija smatra da je primjereno da se alternator s učinkovitošću od 67 % uzme kao primjerena standardna tehnologija za slučajeve ugradnje inovativne tehnologije u novu vrstu vozila. Ako se učinkoviti alternator MELCO GXi ugrađuje u postojeću vrstu vozila, standardna tehnologija treba biti alternator najnovije verzije te vrste vozila na tržištu. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se ustanovilo koliko će se smanjenje emisija CO2 tom inovativnom tehnologijom ostvariti kada bude ugrađena u vozilo, potrebno je definirati standardno vozilo u odnosu na koje će se uspoređivati učinkovitost vozila opremljenog inovativnom tehnologijom, kako je propisano člancima 5. i 8. Provedbene uredbe (EU) br. 725/2011. Komisija smatra da je primjereno da se alternator s učinkovitošću od 67 % uzme kao primjerena standardna tehnologija za slučajeve ugradnje inovativne tehnologije u novu vrstu vozila. Ako se učinkoviti alternator MELCO GXi ugrađuje u postojeću vrstu vozila, standardna tehnologija treba biti alternator najnovije verzije te vrste vozila na tržištu.

| (7) | Podnositelj zahtjeva dostavio je metodologiju za ispitivanje smanjenja emisija CO2 u koju su uključene formule koje su u skladu s formulama opisanima u Tehničkim smjernicama za pojednostavljeni pristup u vezi s učinkovitim alternatorima. Komisija smatra da će se metodologijom ispitivanja osigurati rezultati ispitivanja koji su provjerljivi, ponovljivi i usporedivi i da je njome moguće na realističan način dokazati da su koristi od inovativne tehnologije u vezi s emisijama CO2 jako statistički značajne u skladu s člankom 6. Provedbene uredbe (EU) br. 725/2011. |
| --- | --- |

(7)

Podnositelj zahtjeva dostavio je metodologiju za ispitivanje smanjenja emisija CO2 u koju su uključene formule koje su u skladu s formulama opisanima u Tehničkim smjernicama za pojednostavljeni pristup u vezi s učinkovitim alternatorima. Komisija smatra da će se metodologijom ispitivanja osigurati rezultati ispitivanja koji su provjerljivi, ponovljivi i usporedivi i da je njome moguće na realističan način dokazati da su koristi od inovativne tehnologije u vezi s emisijama CO2 jako statistički značajne u skladu s člankom 6. Provedbene uredbe (EU) br. 725/2011.

| (8) | Podnositelj zahtjeva dostavio je metodologiju za ispitivanje smanjenja emisija CO2 u koju su uključene formule koje se temelje na Tehničkim smjernicama u pogledu učinkovitih alternatora. Komisija napominje da su metodologija ispitivanja podnositelja zahtjeva i formule za izračun smanjenja emisija CO2 u svim aspektima istovjetne metodologiji utvrđenoj u Prilogu Provedbenoj odluci Komisije 2013/341/EU (5). Shodno tome Komisija smatra da bi se metodologija utvrđena u Provedbenoj odluci 2013/341/EU trebala upotrebljavati za određivanje smanjenja emisija CO2 koje se ostvaruje uporabom učinkovitog alternatora MELCO GXi. |
| --- | --- |

(8)

Podnositelj zahtjeva dostavio je metodologiju za ispitivanje smanjenja emisija CO2 u koju su uključene formule koje se temelje na Tehničkim smjernicama u pogledu učinkovitih alternatora. Komisija napominje da su metodologija ispitivanja podnositelja zahtjeva i formule za izračun smanjenja emisija CO2 u svim aspektima istovjetne metodologiji utvrđenoj u Prilogu Provedbenoj odluci Komisije 2013/341/EU (5). Shodno tome Komisija smatra da bi se metodologija utvrđena u Provedbenoj odluci 2013/341/EU trebala upotrebljavati za određivanje smanjenja emisija CO2 koje se ostvaruje uporabom učinkovitog alternatora MELCO GXi.

| (9) | Na temelju navedenoga Komisija smatra da je podnositelj zahtjeva na zadovoljavajući način dokazao da smanjenje emisija koje se postiže inovativnom tehnologijom iznosi najmanje 1 g CO2/km. |
| --- | --- |

(9)

Na temelju navedenoga Komisija smatra da je podnositelj zahtjeva na zadovoljavajući način dokazao da smanjenje emisija koje se postiže inovativnom tehnologijom iznosi najmanje 1 g CO2/km.

| (10) | Komisija napominje da se smanjenja ostvarena s pomoću inovativne tehnologije mogu djelomično dokazati u standardiziranom ispitnom ciklusu i da stoga konačno ukupno smanjenje koje treba potvrditi treba utvrditi u skladu s člankom 8. stavkom 2. drugim podstavkom Provedbene uredbe (EU) br. 725/2011. |
| --- | --- |

(10)

Komisija napominje da se smanjenja ostvarena s pomoću inovativne tehnologije mogu djelomično dokazati u standardiziranom ispitnom ciklusu i da stoga konačno ukupno smanjenje koje treba potvrditi treba utvrditi u skladu s člankom 8. stavkom 2. drugim podstavkom Provedbene uredbe (EU) br. 725/2011.

| (11) | Komisija je utvrdila da je izvješće o provjeri izradio UTAC (Grupacija UTAC CERAM) i da se njime podupiru rezultati navedeni u zahtjevu. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je utvrdila da je izvješće o provjeri izradio UTAC (Grupacija UTAC CERAM) i da se njime podupiru rezultati navedeni u zahtjevu.

| (12) | Na temelju navedenoga Komisija zaključuje da nema potrebe iznositi primjedbe u vezi s odobrenjem predmetne inovativne tehnologije. |
| --- | --- |

(12)

Na temelju navedenoga Komisija zaključuje da nema potrebe iznositi primjedbe u vezi s odobrenjem predmetne inovativne tehnologije.

| (13) | Za potrebe utvrđivanja opće oznake ekološke inovacije koja će se upotrebljavati u odgovarajućim homologacijskim dokumentima u skladu s prilozima I., VIII. i IX. Direktivi 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) potrebno je utvrditi pojedinačnu oznaku koja će se upotrebljavati za inovativnu tehnologiju odobrenu u skladu s ovom Odlukom. |
| --- | --- |

(13)

Za potrebe utvrđivanja opće oznake ekološke inovacije koja će se upotrebljavati u odgovarajućim homologacijskim dokumentima u skladu s prilozima I., VIII. i IX. Direktivi 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) potrebno je utvrditi pojedinačnu oznaku koja će se upotrebljavati za inovativnu tehnologiju odobrenu u skladu s ovom Odlukom.

| (14) | Svi proizvođači koji žele imati koristi od smanjenja svojih prosječnih specifičnih emisija CO2 radi ispunjavanja određenih ciljnih vrijednosti emisija smanjenjem emisija CO2 omogućenih uporabom inovativne tehnologije odobrene ovom Odlukom trebali bi se, u skladu s člankom 11. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 725/2011, u svom zahtjevu za izdavanje potvrde o EZ homologaciji tipa za predmetna vozila pozvati na ovu Odluku, |
| --- | --- |

(14)

Svi proizvođači koji žele imati koristi od smanjenja svojih prosječnih specifičnih emisija CO2 radi ispunjavanja određenih ciljnih vrijednosti emisija smanjenjem emisija CO2 omogućenih uporabom inovativne tehnologije odobrene ovom Odlukom trebali bi se, u skladu s člankom 11. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 725/2011, u svom zahtjevu za izdavanje potvrde o EZ homologaciji tipa za predmetna vozila pozvati na ovu Odluku,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Učinkoviti alternator Mitsubishi Electric Corporation GXi kojim se smanjenjem triju različitih gubitaka postiže povećana učinkovitost i koji je namijenjen za uporabu u vozilima kategorije M1 odobrava se kao inovativna tehnologija u smislu članka 12. Uredbe (EZ) br. 443/2009.

2.   Smanjenje emisija CO2 koje proizlazi iz uporabe alternatora iz stavka 1. određuje se upotrebom metodologije navedene u Prilogu Provedbenoj odluci 2013/341/EU.

3.   U skladu s člankom 11. stavkom 2. drugim podstavkom Provedbene uredbe (EU) br. 725/2011, smanjenje emisija CO2 utvrđeno u skladu sa stavkom 2. ovog članka može se potvrditi i upisati u potvrdu o sukladnosti i odgovarajuću homologacijsku dokumentaciju navedenu u prilozima I., VIII. i IX. Direktivi 2007/46/EZ samo ako su smanjenja jednaka ili iznad praga navedenog u članku 9. stavku 1. Provedbene uredbe (EU) br. 725/2011.

4.   Pojedinačna oznaka ekološke inovacije koju treba unijeti u homologacijsku dokumentaciju koju treba upotrijebiti za inovativnu tehnologiju odobrenu u skladu s ovom Odlukom je „12”.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. veljače 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 140, 5.6.2009., str. 1.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 725/2011 od 25. srpnja 2011. o uspostavljanju postupka za odobravanje i certifikaciju inovativnih tehnologija za smanjenje emisija CO2 iz osobnih automobila sukladno Uredbi (EZ) br. 443/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 194, 26.7.2011., str. 19.).

2

2

(3)  http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/vehicles/cars/docs/guidelines_en.pdf

3

(4)  ISO 8854. Cestovna vozila – Alternatori s regulatorima – Metode ispitivanja i opći zahtjevi. Referentni broj ISO 8854:2012(E).

4

(5)  Provedbena odluka Komisije 2013/341/EU od 27. lipnja 2013. o odobrenju alternatora Valeo Efficient Generation Alternator kao inovativne tehnologije za smanjenje emisija CO2 iz osobnih automobila u skladu s Uredbom (EZ) br. 443/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 179, 29.6.2013., str. 98.).

5

2

(6)  Direktiva 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. rujna 2007. o uspostavi okvira za homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila (Okvirna direktiva) (SL L 263, 9.10.2007., str. 1.).

6

---

| 25.2.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 53/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 53/14

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/296

оd 24. veljače 2015.

o utvrđivanju postupovnih aranžmana za suradnju među državama članicama u području elektroničke identifikacije u skladu s člankom 12. stavkom 7. Uredbe (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93/EZ (1), a posebno njezin članak 12. stavak 7.,

budući da:

| (1) | Suradnja među državama članicama u području interoperabilnosti i sigurnosti sustavâ elektroničke identifikacije ključna je za poticanje visoke razine povjerenja i sigurnosti koja je primjerena stupnju rizika u takvim sustavima. |
| --- | --- |

(1)

Suradnja među državama članicama u području interoperabilnosti i sigurnosti sustavâ elektroničke identifikacije ključna je za poticanje visoke razine povjerenja i sigurnosti koja je primjerena stupnju rizika u takvim sustavima.

| (2) | Člankom 7. točkom (g) Uredbe (EU) br. 910/2014 zahtijeva se od države članice koja provodi prijavljivanje da drugim državama članicama dostavi opis predmetnog sustava šest mjeseci unaprijed, kako bi se državama članicama omogućilo da surađuju na način opisan u članku 12. stavku 5. Uredbe (EU) br. 910/2014. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 7. točkom (g) Uredbe (EU) br. 910/2014 zahtijeva se od države članice koja provodi prijavljivanje da drugim državama članicama dostavi opis predmetnog sustava šest mjeseci unaprijed, kako bi se državama članicama omogućilo da surađuju na način opisan u članku 12. stavku 5. Uredbe (EU) br. 910/2014.

| (3) | Suradnja među državama članicama zahtijeva pojednostavnjene postupke. Interoperabilnost i sigurnost sustavâ elektroničke identifikacije ne mogu se ostvariti postupcima koji se vode na različitim jezicima. Upotrebom engleskog jezika u suradnji trebalo bi se olakšati postizanje interoperabilnosti i sigurnosti sustavâ elektroničke identifikacije, međutim prevođenjem već postojeće dokumentacije ne bi se trebalo prouzročiti prekomjerno opterećenje. |
| --- | --- |

(3)

Suradnja među državama članicama zahtijeva pojednostavnjene postupke. Interoperabilnost i sigurnost sustavâ elektroničke identifikacije ne mogu se ostvariti postupcima koji se vode na različitim jezicima. Upotrebom engleskog jezika u suradnji trebalo bi se olakšati postizanje interoperabilnosti i sigurnosti sustavâ elektroničke identifikacije, međutim prevođenjem već postojeće dokumentacije ne bi se trebalo prouzročiti prekomjerno opterećenje.

| (4) | U državama članicama različita tijela upravljaju različitim elementima sustavâ elektroničke identifikacije. Kako bi se omogućila učinkovita suradnja i pojednostavnili administrativni postupci, primjereno je osigurati da svaka država članica ima jedinstvenu točku za omogućivanje kontakta s njezinim nadležnim tijelima. |
| --- | --- |

(4)

U državama članicama različita tijela upravljaju različitim elementima sustavâ elektroničke identifikacije. Kako bi se omogućila učinkovita suradnja i pojednostavnili administrativni postupci, primjereno je osigurati da svaka država članica ima jedinstvenu točku za omogućivanje kontakta s njezinim nadležnim tijelima.

| (5) | Razmjena informacija, iskustava i dobre prakse među državama članicama omogućuje razvoj sustavâ elektroničke identifikacije te služi kao alat za postizanje tehničke interoperabilnosti. Potreba za takvom suradnjom posebno je opravdana u slučaju prilagodbe već prijavljenih sustava elektroničke identifikacije, izmjena sustava elektroničke identifikacije o kojima su državama članicama informacije dostavljene prije prijave te bitnih razvoja ili incidenata koji mogu utjecati na interoperabilnost ili sigurnost sustavâ elektroničke identifikacije. Države članice trebale bi imati i sredstvo s pomoću kojeg od drugih država članica mogu zatražiti takvu vrstu informacija u pogledu interoperabilnosti i sigurnosti sustavâ elektroničke identifikacije. |
| --- | --- |

(5)

Razmjena informacija, iskustava i dobre prakse među državama članicama omogućuje razvoj sustavâ elektroničke identifikacije te služi kao alat za postizanje tehničke interoperabilnosti. Potreba za takvom suradnjom posebno je opravdana u slučaju prilagodbe već prijavljenih sustava elektroničke identifikacije, izmjena sustava elektroničke identifikacije o kojima su državama članicama informacije dostavljene prije prijave te bitnih razvoja ili incidenata koji mogu utjecati na interoperabilnost ili sigurnost sustavâ elektroničke identifikacije. Države članice trebale bi imati i sredstvo s pomoću kojeg od drugih država članica mogu zatražiti takvu vrstu informacija u pogledu interoperabilnosti i sigurnosti sustavâ elektroničke identifikacije.

| (6) | Na stručni pregled sustavâ elektroničke identifikacije treba gledati kao na zajednički proces učenja kojim se podupire izgradnja povjerenja među državama članicama te osigurava interoperabilnost i sigurnost prijavljenih sustavâ elektroničke identifikacije. U tu je svrhu potrebno da države članice koje provode prijavljivanje dostavljaju dovoljno informacija o svojim sustavima elektroničke identifikacije. Međutim, mora se uzeti u obzir i potreba država članica da određene informacije zadrže kao povjerljive ako je to ključno za sigurnost. |
| --- | --- |

(6)

Na stručni pregled sustavâ elektroničke identifikacije treba gledati kao na zajednički proces učenja kojim se podupire izgradnja povjerenja među državama članicama te osigurava interoperabilnost i sigurnost prijavljenih sustavâ elektroničke identifikacije. U tu je svrhu potrebno da države članice koje provode prijavljivanje dostavljaju dovoljno informacija o svojim sustavima elektroničke identifikacije. Međutim, mora se uzeti u obzir i potreba država članica da određene informacije zadrže kao povjerljive ako je to ključno za sigurnost.

| (7) | Kako bi se osiguralo da je postupak stručnog pregleda isplativ i da se njime postižu jasni i uvjerljivi rezultati te kako bi se izbjeglo nepotrebno opterećenje za države članice, one bi zajedno trebale provesti jedan stručni pregled. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se osiguralo da je postupak stručnog pregleda isplativ i da se njime postižu jasni i uvjerljivi rezultati te kako bi se izbjeglo nepotrebno opterećenje za države članice, one bi zajedno trebale provesti jedan stručni pregled.

| (8) | Pri suradnji u pogledu pitanja povezanih sa sustavima elektroničke identifikacije, kao i pri provedbi stručnih pregleda, države članice trebale bi uzeti u obzir procjene neovisnih trećih strana ako su dostupne. |
| --- | --- |

(8)

Pri suradnji u pogledu pitanja povezanih sa sustavima elektroničke identifikacije, kao i pri provedbi stručnih pregleda, države članice trebale bi uzeti u obzir procjene neovisnih trećih strana ako su dostupne.

| (9) | Kako bi se omogućio postupovni aranžman za postizanje ciljeva iz članka 12. stavaka 5. i 6. Uredbe (EU) br. 910/2014 potrebno je uspostaviti mrežu suradnje. Time se želi osigurati postojanje foruma u kojem sudjeluju sve države članice te kojim se one formalno obvezuju na suradnju u pogledu praktičnih aspekata održavanja okvira za interoperabilnost. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi se omogućio postupovni aranžman za postizanje ciljeva iz članka 12. stavaka 5. i 6. Uredbe (EU) br. 910/2014 potrebno je uspostaviti mrežu suradnje. Time se želi osigurati postojanje foruma u kojem sudjeluju sve države članice te kojim se one formalno obvezuju na suradnju u pogledu praktičnih aspekata održavanja okvira za interoperabilnost.

| (10) | U okviru mreže suradnje trebalo bi ispitivati nacrte obrazaca za prijavu koje države članice dostave na temelju članka 7. točke (g) Uredbe (EU) br. 910/2014 i izdavati mišljenja kojima se pruža uvid o sukladnosti sustavâ koji su u njima navedeni sa zahtjevima članka 7., članka 8. stavaka 1. i 2. te članka 12. stavka 1. navedene Uredbe i provedbenog akta iz članka 8. stavka 3. iste Uredbe. Člankom 9. stavkom 1. točkom (e) Uredbe (EU) br. 910/2014 zahtijeva se od država članica koje provode prijavljivanje da opišu na koji način prijavljeni sustav elektroničke identifikacije ispunjava zahtjeve interoperabilnosti u skladu s člankom 12. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 910/2014. Posebno je važno da države članice uzmu u obzir mišljenja mreže suradnje kada se pripremaju za ispunjavanje svoje obveze na temelju članka 9. stavka 1. točke (e) Uredbe (EU) br. 910/2014 u pogledu dostavljanja Komisiji opisa načina na koji prijavljeni sustav elektroničke identifikacije ispunjava zahtjeve interoperabilnosti u skladu s člankom 12. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 910/2014. |
| --- | --- |

(10)

U okviru mreže suradnje trebalo bi ispitivati nacrte obrazaca za prijavu koje države članice dostave na temelju članka 7. točke (g) Uredbe (EU) br. 910/2014 i izdavati mišljenja kojima se pruža uvid o sukladnosti sustavâ koji su u njima navedeni sa zahtjevima članka 7., članka 8. stavaka 1. i 2. te članka 12. stavka 1. navedene Uredbe i provedbenog akta iz članka 8. stavka 3. iste Uredbe. Člankom 9. stavkom 1. točkom (e) Uredbe (EU) br. 910/2014 zahtijeva se od država članica koje provode prijavljivanje da opišu na koji način prijavljeni sustav elektroničke identifikacije ispunjava zahtjeve interoperabilnosti u skladu s člankom 12. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 910/2014. Posebno je važno da države članice uzmu u obzir mišljenja mreže suradnje kada se pripremaju za ispunjavanje svoje obveze na temelju članka 9. stavka 1. točke (e) Uredbe (EU) br. 910/2014 u pogledu dostavljanja Komisiji opisa načina na koji prijavljeni sustav elektroničke identifikacije ispunjava zahtjeve interoperabilnosti u skladu s člankom 12. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 910/2014.

| (11) | Sve bi strane uključene u postupak prijave trebale uzeti mišljenje mreže suradnje kao smjernicu u pogledu cjelokupnog postupka suradnje, prijave i interoperabilnosti. |
| --- | --- |

(11)

Sve bi strane uključene u postupak prijave trebale uzeti mišljenje mreže suradnje kao smjernicu u pogledu cjelokupnog postupka suradnje, prijave i interoperabilnosti.

| (12) | Kako bi se osigurala učinkovitost postupka stručnog pregleda koji se provodi na temelju ove Odluke, primjereno je da mreža suradnje pruža smjernice državama članicama. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se osigurala učinkovitost postupka stručnog pregleda koji se provodi na temelju ove Odluke, primjereno je da mreža suradnje pruža smjernice državama članicama.

| (13) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 48. Uredbe (EU) br. 910/2014, |
| --- | --- |

(13)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 48. Uredbe (EU) br. 910/2014,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Cilj

U skladu s člankom 12. stavkom 7. navedene Uredbe, ovom se Odlukom utvrđuju postupovni aranžmani za olakšavanje suradnje među državama članicama, što je potrebno kako bi se osigurala interoperabilnost i sigurnost sustavâ elektroničke identifikacije koje države članice namjeravaju prijaviti ili koje su već prijavile Komisiji. Aranžmani se posebno odnose na:

| (a) | razmjenu informacija, iskustava i dobre prakse u pogledu sustavâ elektroničke identifikacije te pregled odgovarajućih kretanja u sektoru elektroničke identifikacije kako je utvrđeno u poglavlju II.; |
| --- | --- |

(a)

razmjenu informacija, iskustava i dobre prakse u pogledu sustavâ elektroničke identifikacije te pregled odgovarajućih kretanja u sektoru elektroničke identifikacije kako je utvrđeno u poglavlju II.;

| (b) | stručni pregled sustavâ elektroničke identifikacije kako je utvrđeno u poglavlju III.; i |
| --- | --- |

(b)

stručni pregled sustavâ elektroničke identifikacije kako je utvrđeno u poglavlju III.; i

| (c) | suradnju u okviru mreže suradnje kako je utvrđeno u poglavlju IV. |
| --- | --- |

(c)

suradnju u okviru mreže suradnje kako je utvrđeno u poglavlju IV.

Članak 2.

Jezik suradnje

1.   Osim ako predmetne države članice dogovore drugačije, engleski se smatra jezikom suradnje.

2.   Ne dovodeći u pitanje stavak 1., države članice nemaju obvezu prevođenja popratne dokumentacije iz članka 10. stavka 2. ako se time stvara prekomjerno opterećenje.

Članak 3.

Jedinstvene kontaktne točke

1.   U svrhu suradnje među državama članicama u skladu s člankom 12. stavcima 5. i 6. Uredbe (EU) br. 910/2014, svaka država članica određuje jedinstvenu kontaktnu točku.

2.   Svaka država članica dostavlja drugim državama članicama i Komisiji informacije o toj jedinstvenoj kontaktnoj točki. Komisija na internetu objavljuje popis jedinstvenih kontaktnih točaka.

POGLAVLJE II.

RAZMJENA INFORMACIJA, ISKUSTAVA I DOBRE PRAKSE

Članak 4.

Razmjena informacija, iskustava i dobre prakse

1.   Svaka država članica razmjenjuje informacije, iskustva ili dobru praksu u pogledu sustavâ elektroničke identifikacije s drugim državama članicama.

2.   Ako određena država članica uvede bilo koju od sljedećih izmjena, razvoja ili prilagodbi povezanih s interoperabilnošću ili razinama sigurnosti sustava o tome obavješćuje druge države članice:

| (a) | razvoji ili prilagodbe svojeg već prijavljenog sustava elektroničke identifikacije ako ih nije potrebno prijaviti u skladu s člankom 9. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 910/2014; |
| --- | --- |

(a)

razvoji ili prilagodbe svojeg već prijavljenog sustava elektroničke identifikacije ako ih nije potrebno prijaviti u skladu s člankom 9. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 910/2014;

| (b) | izmjene, razvoji ili prilagodbe opisa svojeg sustava elektroničke identifikacije dostavljenog u skladu s člankom 7. točkom (g) Uredbe (EU) br. 910/2014 ako su uvedeni prije prijave. |
| --- | --- |

(b)

izmjene, razvoji ili prilagodbe opisa svojeg sustava elektroničke identifikacije dostavljenog u skladu s člankom 7. točkom (g) Uredbe (EU) br. 910/2014 ako su uvedeni prije prijave.

3.   Ako određena država članica primijeti bilo kakav bitan razvoj ili incident koji nije povezan s prijavljenim sustavom elektroničke identifikacije, no koji bi mogao utjecati na sigurnost drugih sustavâ elektroničke identifikacije, o tome obavješćuje druge države članice.

Članak 5.

Zahtjev za dostavu informacija o interoprabilnosti i sigurnosti

1.   Ako određena država članica smatra da su za osiguranje interoperabilnosti među sustavima elektroničke identifikacije potrebne dodatne informacije koje država članica koja provodi prijavljivanje još nije dostavila, ona te informacije može od nje zatražiti. Država članica koja provodi prijavljivanje navedene informacije dostavlja, osim ako:

| (a) | tim informacijama ne raspolaže te bi njihovo prikupljanje prouzročilo prekomjerno administrativno opterećenje; |
| --- | --- |

(a)

tim informacijama ne raspolaže te bi njihovo prikupljanje prouzročilo prekomjerno administrativno opterećenje;

| (b) | su te informacije povezane s pitanjima javne sigurnosti ili nacionalne sigurnosti; |
| --- | --- |

(b)

su te informacije povezane s pitanjima javne sigurnosti ili nacionalne sigurnosti;

| (c) | su te informacije povezane s pitanjima poslovnih i profesionalnih tajni ili tajni poduzeća. |
| --- | --- |

(c)

su te informacije povezane s pitanjima poslovnih i profesionalnih tajni ili tajni poduzeća.

2.   Kako bi se poboljšala sigurnost sustavâ elektroničke identifikacije, država članica koja sumnja u sigurnost određenog prijavljenog sustava ili sustava koji je u postupku prijave, u tom pogledu može zatražiti informacije. Tada država članica koja je primila zahtjev dostavlja svim državama članicama relevantne informacije potrebne kako bi se utvrdilo je li riječ o slučaju povrede sigurnosti iz članka 10. Uredbe (EU) br. 910/2014 ili postoji li stvarni rizik od takve povrede, osim ako:

| (a) | tim informacijama ne raspolaže te bi njihovo prikupljanje prouzročilo prekomjerno administrativno opterećenje; |
| --- | --- |

(a)

tim informacijama ne raspolaže te bi njihovo prikupljanje prouzročilo prekomjerno administrativno opterećenje;

| (b) | su te informacije povezane s pitanjima javne sigurnosti ili nacionalne sigurnosti; |
| --- | --- |

(b)

su te informacije povezane s pitanjima javne sigurnosti ili nacionalne sigurnosti;

| (c) | su te informacije povezane s pitanjima poslovnih i profesionalnih tajni ili tajni poduzeća. |
| --- | --- |

(c)

su te informacije povezane s pitanjima poslovnih i profesionalnih tajni ili tajni poduzeća.

Članak 6.

Razmjena informacija putem jedinstvenih kontaktnih točaka

Države članice razmjenjuju informacije u skladu s člancima 4. i 5. putem jedinstvenih kontaktnih točaka i bez odgađanja dostavljaju zatražene relevantne informacije.

POGLAVLJE III.

STRUČNI PREGLED

Članak 7.

Načela

1.   Stručni pregled jest mehanizam za suradnju među državama članicama namijenjen osiguranju interoperabilnosti i sigurnosti prijavljenih sustavâ elektroničke identifikacije.

2.   Sudjelovanje država članica u stručnom pregledu je dobrovoljno. Država članica čiji će sustav elektroničke identifikacije biti predmet stručnog pregleda ne može odbiti sudjelovanje nijedne države članice u postupku stručnog pregleda.

3.   Svaka država članica uključena u postupak stručnog pregleda snosi troškove vlastitog sudjelovanja u tom postupku.

4.   Informacije dobivene u postupku stručnog pregleda upotrebljavat će se isključivo u tu svrhu. Predstavnici država članica koji vode stručni pregled ne otkrivaju osjetljive i povjerljive informacije dobivene u postupku stručnog pregleda trećim stranama.

5.   Države članice sudionice u stručnom pregledu otkrivaju eventualno postojanje sukoba interesa predstavnika koje su odabrale za sudjelovanje u aktivnostima stručnog pregleda.

Članak 8.

Pokretanje postupka stručnog pregleda

1.   Postupak stručnog pregleda može se pokrenuti na jedan od sljedeća dva načina:

| (a) | Određena država članica zatraži stručni pregled svojeg sustava elektroničke identifikacije. |
| --- | --- |

(a)

Određena država članica zatraži stručni pregled svojeg sustava elektroničke identifikacije.

| (b) | Određena država članica ili države članice izraze želju da se stručno pregleda sustav elektroničke identifikacije druge države članice. U svojem zahtjevu oni navode razloge zbog kojih žele da se provede stručni pregled te objašnjavaju na koji bi se način stručnim pregledom pridonijelo interoperabilnosti ili sigurnosti sustavâ elektroničke identifikacije država članica. |
| --- | --- |

(b)

Određena država članica ili države članice izraze želju da se stručno pregleda sustav elektroničke identifikacije druge države članice. U svojem zahtjevu oni navode razloge zbog kojih žele da se provede stručni pregled te objašnjavaju na koji bi se način stručnim pregledom pridonijelo interoperabilnosti ili sigurnosti sustavâ elektroničke identifikacije država članica.

2.   Zahtjev iz stavka 1. najavljuje se mreži suradnje u skladu sa stavkom 3. Svaka država članica koja namjerava sudjelovati u stručnom pregledu o tome u roku od jednog mjeseca obavješćuje mrežu suradnje.

3.   Država članica čiji će sustav elektroničke identifikacije biti predmet stručnog pregleda mreži suradnje dostavlja sljedeće informacije:

| (a) | sustav elektroničke identifikacije koji će biti predmet stručnog pregleda; |
| --- | --- |

(a)

sustav elektroničke identifikacije koji će biti predmet stručnog pregleda;

| (b) | države članice sudionice u stručnom pregledu; |
| --- | --- |

(b)

države članice sudionice u stručnom pregledu;

| (c) | vremenski okvir za podnošenje očekivanog ishoda mreži suradnje; i |
| --- | --- |

(c)

vremenski okvir za podnošenje očekivanog ishoda mreži suradnje; i

| (d) | aranžmani u pogledu načina provedbe stručnog pregleda u skladu s člankom 9. stavkom 2. |
| --- | --- |

(d)

aranžmani u pogledu načina provedbe stručnog pregleda u skladu s člankom 9. stavkom 2.

4.   Sustav elektroničke identifikacije u roku od dvije godine od završetka stručnog pregleda ne podliježe novom stručnom pregledu, osim ako se u okviru mreže suradnje odluči drugačije.

Članak 9.

Priprema stručnog pregleda

1.   Države članice sudionice u stručnom pregledu dostavljaju državi članici čiji je sustav elektroničke identifikacije predmet stručnog pregleda imena i kontaktne podatke svojih predstavnika koji provode stručni pregled u roku od dva tjedna nakon što su države članice sudionice u stručnom pregledu obavijestile o svojoj namjeri da sudjeluju u pregledu u skladu s člankom 8. stavkom 2. Država članica čiji je sustav elektroničke identifikacije predmet stručnog pregleda može u slučaju sukoba interesa odbiti sudjelovanje bilo kojeg predstavnika.

2.   Uzimajući u obzir smjernice mreže suradnje, država članica čiji je sustav elektroničke identifikacije predmet stručnog pregleda i države članice sudionice u stručnom pregledu dogovaraju se o:

| (a) | području primjene i aranžmanima stručnog pregleda na temelju područja primjene članka 7. točke (g) ili članka 9. stavka 1. Uredbe (EU) br. 910/2014 te zanimanju koje su izrazile države članice sudionice u stručnom pregledu u početnoj fazi; |
| --- | --- |

(a)

području primjene i aranžmanima stručnog pregleda na temelju područja primjene članka 7. točke (g) ili članka 9. stavka 1. Uredbe (EU) br. 910/2014 te zanimanju koje su izrazile države članice sudionice u stručnom pregledu u početnoj fazi;

| (b) | vremenskom okviru aktivnosti stručnog pregleda tako što utvrđuju konačni rok koji ne može biti duži od tri mjeseca nakon što su države članice sudionice u stručnom pregledu dostavile imena i kontaktne podatke svojih predstavnika u skladu sa stavkom 1.; |
| --- | --- |

(b)

vremenskom okviru aktivnosti stručnog pregleda tako što utvrđuju konačni rok koji ne može biti duži od tri mjeseca nakon što su države članice sudionice u stručnom pregledu dostavile imena i kontaktne podatke svojih predstavnika u skladu sa stavkom 1.;

| (c) | ostalim organizacijskim aranžmanima povezanima s postupkom stručnog pregleda.
  Država članica čiji je sustav elektroničke identifikacije predmet stručnog pregleda o dogovoru obavješćuje mrežu suradnje. |
| --- | --- |

(c)

ostalim organizacijskim aranžmanima povezanima s postupkom stručnog pregleda.

Država članica čiji je sustav elektroničke identifikacije predmet stručnog pregleda o dogovoru obavješćuje mrežu suradnje.

Članak 10.

Stručni pregled

1.   Države članice sudionice zajednički provode stručnu reviziju. Predstavnici država članica među sobom odabiru jednog predstavnika koji će koordinirati stručni pregled.

2.   Država članica čiji je sustav elektroničke identifikacije predmet stručnog pregleda dostavlja državama članicama sudionicama u stručnom pregledu obrazac za prijavu podnesen Komisiji ili opis sustava u skladu s člankom 7. točkom (g) Uredbe (EU) br. 910/2014 ako predmetni sustav elektroničke identifikacije još nije prijavljen. Dostavlja se i sva popratna dokumentacija te dodatne relevantne informacije.

3.   Stručni pregled može obuhvaćati, ali nije ograničen na, jedan ili više aranžmana u nastavku:

| (a) | procjenu relevantne dokumentacije; |
| --- | --- |

(a)

procjenu relevantne dokumentacije;

| (b) | ispitivanje postupaka; |
| --- | --- |

(b)

ispitivanje postupaka;

| (c) | tehničke seminare; i |
| --- | --- |

(c)

tehničke seminare; i

| (d) | razmatranje procjene neovisnih trećih strana. |
| --- | --- |

(d)

razmatranje procjene neovisnih trećih strana.

4.   Države članice sudionice u stručnom pregledu mogu zatražiti dodatnu dokumentaciju u pogledu prijave. Država članica čiji je sustav elektroničke identifikacije predmet stručnog pregleda dostavlja takve informacije, osim ako:

| (a) | tim informacijama ne raspolaže te bi njihovo prikupljanje prouzročilo prekomjerno administrativno opterećenje; |
| --- | --- |

(a)

tim informacijama ne raspolaže te bi njihovo prikupljanje prouzročilo prekomjerno administrativno opterećenje;

| (b) | su te informacije povezane s pitanjima javne sigurnosti ili nacionalne sigurnosti; |
| --- | --- |

(b)

su te informacije povezane s pitanjima javne sigurnosti ili nacionalne sigurnosti;

| (c) | su te informacije povezane s pitanjima poslovnih i profesionalnih tajni ili tajni poduzeća. |
| --- | --- |

(c)

su te informacije povezane s pitanjima poslovnih i profesionalnih tajni ili tajni poduzeća.

Članak 11.

Ishod stručnog pregleda

Države članice sudionice u stručnom pregledu pripremaju i u roku od jednog mjeseca od kraja postupka stručne revizije dostavljaju izvješće mreži suradnje. Članovi mreže suradnje mogu zatražiti od države članice čiji je sustav elektroničke identifikacije bio predmet stručnog pregleda ili od država članica sudionica u stručnom pregledu dodatne informacije ili pojašnjenja.

POGLAVLJE IV.

MREŽA SURADNJE

Članak 12.

Uspostava mreže suradnje i metode rada

Uspostavlja se mreža kojom se potiče suradnja u skladu s člankom 12. stavcima 5. i 6. Uredbe (EU) br. 910/2014 (dalje u tekstu „mreža suradnje”). Mreža suradnje svoj rad obavlja u kombinaciji sastanaka i pisanog postupka.

Članak 13.

Nacrt obrasca za prijavu

Kada država članica koja provodi prijavljivanje dostavi opis svojeg sustava elektroničke identifikacije u skladu s člankom 7. točkom (g) Uredbe (EU) br. 910/2014, ona mreži suradnje dostavlja pravilno ispunjen nacrt obrasca za prijavu i svu potrebnu popratnu dokumentaciju kako je navedeno u članku 9. stavku 1. Uredbe (EU) br. 910/2014 i u provedbenom aktu iz članka 9. stavka 5. iste Uredbe.

Članak 14.

Zadaće

Mreža suradnje ovlaštena je za:

| (a) | olakšavanje suradnje razmjenom informacija među državama članicama u pogledu uspostave i funkcioniranja okvira za interoperabilnost u skladu s člankom 12. stavcima 5. i 6. Uredbe (EU) br. 910/2014; |
| --- | --- |

(a)

olakšavanje suradnje razmjenom informacija među državama članicama u pogledu uspostave i funkcioniranja okvira za interoperabilnost u skladu s člankom 12. stavcima 5. i 6. Uredbe (EU) br. 910/2014;

| (b) | uspostavu metoda učinkovite razmjene informacija u pogledu svih pitanja povezanih s elektroničkom identifikacijom; |
| --- | --- |

(b)

uspostavu metoda učinkovite razmjene informacija u pogledu svih pitanja povezanih s elektroničkom identifikacijom;

| (c) | pregled odgovarajućih kretanja u sektoru elektroničke identifikacije te razmatranje i razvoj dobre prakse u području interoperabilnosti i sigurnosti sustavâ elektroničke identifikacije; |
| --- | --- |

(c)

pregled odgovarajućih kretanja u sektoru elektroničke identifikacije te razmatranje i razvoj dobre prakse u području interoperabilnosti i sigurnosti sustavâ elektroničke identifikacije;

| (d) | donošenje mišljenjâ o razvojima u pogledu okvira za interoperabilnost iz članka 12. stavaka 2. do 4. Uredbe (EU) br. 910/2014; |
| --- | --- |

(d)

donošenje mišljenjâ o razvojima u pogledu okvira za interoperabilnost iz članka 12. stavaka 2. do 4. Uredbe (EU) br. 910/2014;

| (e) | donošenje mišljenjâ o razvojima u pogledu minimalnih tehničkih specifikacija, normi i postupaka povezanih s razinama sigurnosti određenih u provedbenom aktu donesenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 910/2014 i smjernicama priloženima tom provedbenom aktu; |
| --- | --- |

(e)

donošenje mišljenjâ o razvojima u pogledu minimalnih tehničkih specifikacija, normi i postupaka povezanih s razinama sigurnosti određenih u provedbenom aktu donesenom u skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 910/2014 i smjernicama priloženima tom provedbenom aktu;

| (f) | donošenje smjernica u pogledu područja primjene stručnog pregleda i njegovih aranžmana; |
| --- | --- |

(f)

donošenje smjernica u pogledu područja primjene stručnog pregleda i njegovih aranžmana;

| (g) | ispitivanje ishoda stručnog pregleda u skladu s člankom 11.; |
| --- | --- |

(g)

ispitivanje ishoda stručnog pregleda u skladu s člankom 11.;

| (h) | ispitivanje ispunjenog nacrta obrasca za prijavu; |
| --- | --- |

(h)

ispitivanje ispunjenog nacrta obrasca za prijavu;

| (i) | donošenje mišljenjâ o tome kako sustav elektroničke identifikacije koji se treba prijaviti i čiji je opis dostavljen u skladu s člankom 7. točkom (g) Uredbe (EU) br. 910/2014 ispunjava zahtjeve članka 7., članka 8. stavaka 1. i 2. te članka 12. stavka 1. navedene Uredbe i provedbenog akta iz članka 8. stavka 3. iste Uredbe. |
| --- | --- |

(i)

donošenje mišljenjâ o tome kako sustav elektroničke identifikacije koji se treba prijaviti i čiji je opis dostavljen u skladu s člankom 7. točkom (g) Uredbe (EU) br. 910/2014 ispunjava zahtjeve članka 7., članka 8. stavaka 1. i 2. te članka 12. stavka 1. navedene Uredbe i provedbenog akta iz članka 8. stavka 3. iste Uredbe.

Članak 15.

Članstvo

1.   Države članice i zemlje Europskog gospodarskog prostora članice su mreže suradnje.

2.   Predsjednik poziva predstavnike država pristupnica da od datuma potpisivanja Ugovora o pristupanju prisustvuju sastancima mreže suradnje kao promatrači.

3.   Predsjednik nakon savjetovanja s mrežom suradnje može pozvati stručnjake koji nisu članovi mreže, a stručni su u području uvrštenom na dnevni red, da sudjeluju u radu mreže suradnje ili podskupine na ad hoc osnovi. Osim toga, predsjednik nakon savjetovanja s mrežom suradnje može dodijeliti status promatrača pojedincima i organizacijama.

Članak 16.

Rad

1.   Sastancima mreže suradnje predsjeda Komisija.

2.   U dogovoru s Komisijom u okviru mreže suradnje mogu se osnovati podskupine radi ispitivanja određenih pitanja u okviru nadležnosti koje određuje mreža suradnje. Takve podskupine prestaju postojati čim ispune zadaću za koju su osnovane.

3.   Članovi mreže suradnje te pozvani stručnjaci i promatrači poštuju obvezu čuvanja profesionalne tajne koja je propisana Ugovorima i pripadajućim provedbenim pravilima te pravila Komisije o sigurnosti povezana sa zaštitom povjerljivih podataka EU-a iz Priloga Odluci Komisije 2001/844/EZ, EZUČ, Euratom (2). U slučaju kršenja tih obveza Komisija može poduzeti odgovarajuće mjere.

4.   Mreža suradnje održava svoje sastanke u prostorima Komisije. Komisija osigurava usluge tajništva.

5.   Mreža suradnje objavljuje svoja mišljenja donesena u skladu s člankom 14. točkom i. na posebnom web-mjestu. Ako mišljenje sadržava povjerljive informacije, mreža suradnje u svrhu objave donosi inačicu tog mišljenja koja nije povjerljiva.

6.   Mreža suradnje donosi svoj poslovnik običnom većinom članova.

Članak 17.

Troškovi sastanaka

1.   Komisija ne isplaćuje osobe uključene u aktivnosti mreže suradnje za njihove usluge.

2.   Komisija može sudionicima sastanaka mreže suradnje nadoknaditi putne troškove. Nadoknada se isplaćuje u skladu s važećim propisima Komisije i u okviru raspoloživih sredstava dodijeljenih službama Komisije u okviru godišnjeg postupka raspodjele sredstava.

Članak 18.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 24. veljače 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 257, 28.8.2014., str. 73.

1

(2)  Odluka Komisije 2001/844/EZ, EZUČ, Euratom od 29. studenoga 2001. o izmjeni njezina unutarnjeg Poslovnika (SL L 317, 3.12.2001., str. 1.).

2

---

| 25.2.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 53/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 53/21

---

ODLUKA (EU) 2015/297 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 15. prosinca 2014.

o izmjeni Odluke ESB/2010/23 o raspodjeli monetarnog prihoda nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro (ESB/2014/56)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 32. stavak 2. i članak 32. stavak 7.,

budući da:

| (1) | Odluka ESB/2010/23 (1) uspostavlja mehanizam za udruživanje i raspodjelu monetarnog prihoda koji proizlazi iz operacija monetarne politike. |
| --- | --- |

(1)

Odluka ESB/2010/23 (1) uspostavlja mehanizam za udruživanje i raspodjelu monetarnog prihoda koji proizlazi iz operacija monetarne politike.

| (2) | U smislu Odluke ESB/2014/40 (2) i Odluke ESB/2014/45 (3), potrebno je prilagoditi imovinu za posebnu namjenu na način da se uzme u obzir iznos realiziranih dobitaka i gubitaka nastalih zbog raspolaganja vrijednosnim papirima koji se drže za potrebe monetarne politike, za razdoblje od raspolaganja do završetka sljedećeg tromjesečja. |
| --- | --- |

(2)

U smislu Odluke ESB/2014/40 (2) i Odluke ESB/2014/45 (3), potrebno je prilagoditi imovinu za posebnu namjenu na način da se uzme u obzir iznos realiziranih dobitaka i gubitaka nastalih zbog raspolaganja vrijednosnim papirima koji se drže za potrebe monetarne politike, za razdoblje od raspolaganja do završetka sljedećeg tromjesečja.

| (3) | S obzirom na činjenicu da se kamate koje dospijevaju na operacije monetarne politike s dospijećem od jedne godine ili duže objedinjuju prije njihove naplate na kraju operacije, potrebno je prilagoditi izračun osnovice obveza i imovine za posebnu namjenu u skladu s prilozima I. i II. Odluci ESB/2010/23. |
| --- | --- |

(3)

S obzirom na činjenicu da se kamate koje dospijevaju na operacije monetarne politike s dospijećem od jedne godine ili duže objedinjuju prije njihove naplate na kraju operacije, potrebno je prilagoditi izračun osnovice obveza i imovine za posebnu namjenu u skladu s prilozima I. i II. Odluci ESB/2010/23.

| (4) | Odluku ESB/2010/23 trebalo bi izmijeniti na odgovarajući način, |
| --- | --- |

(4)

Odluku ESB/2010/23 trebalo bi izmijeniti na odgovarajući način,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Izmjena

Prilozi I. i II. Odluci ESB/2010/23 zamjenjuju se tekstom iz priloga I. i II. ovoj Odluci.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu 31. prosinca 2014.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 15. prosinca 2014.

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  Odluka ESB/2010/23 od 25. studenoga 2010. o raspodjeli monetarnog prihoda nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro (SL L 35, 9.2.2011., str. 17.).

1

(2)  Odluka ESB/2014/40 od 15. listopada 2014. o provedbi trećeg programa kupnje pokrivenih obveznica (SL L 335, 22.11.2014., str. 22.).

2

(3)  Odluka (EU) 2015/5 Europske središenj banke od 19. studenoga 2014. o provedbi programa kupnje vrijednosnih papira osiguranih imovinom (ESB/2014/45) (SL L 1, 6.1.2015., str. 4.).

3

---

PRILOG I.

„PRILOG I.

SASTAV OSNOVICE OBVEZA

| A. | Osnovica obveza uključuje, isključujući sve druge stavke:






  1. | Novčanice u optjecaju
  Za potrebe ovog Priloga, tijekom godine prelaska na gotovinu eura za svaki NSB koji se pridružuje Eurosustavu ‚novčanice u optjecaju’:






  (a) | uključuju novčanice koje je izdao NSB i koje su nominirane u njegovoj jedinici nacionalne valute; i |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Osnovica obveza uključuje, isključujući sve druge stavke:

1.

Novčanice u optjecaju

Za potrebe ovog Priloga, tijekom godine prelaska na gotovinu eura za svaki NSB koji se pridružuje Eurosustavu ‚novčanice u optjecaju’:

(a)

uključuju novčanice koje je izdao NSB i koje su nominirane u njegovoj jedinici nacionalne valute; i

| (b) | moraju se umanjiti za vrijednost kredita na koje se ne obračunava naknada koji se odnose na euronovčanice iz predopskrbe, a koji još nisu knjiženi na teret (dio stavke imovine 6. UB-a). |
| --- | --- |

(b)

moraju se umanjiti za vrijednost kredita na koje se ne obračunava naknada koji se odnose na euronovčanice iz predopskrbe, a koji još nisu knjiženi na teret (dio stavke imovine 6. UB-a).

Nakon odgovarajuće godine prelaska na gotovinu eura za svaki NSB ‚novčanice u optjecaju’ znači novčanice nominirane u eurima, isključujući sve ostale novčanice.

Ako je datum prelaska na gotovinu eura dan kada je sustav TARGET2 zatvoren, obveza NSB-a koja proizlazi iz euronovčanica iz predopskrbe u skladu sa Smjernicom ESB/2006/9 i koje su ušle u optjecaj prije datuma prelaska na gotovinu eura ulazi u osnovicu obveza (kao dio korespondentnih računa u stavci obveze 10.4. UB-a) sve dok obveza ne postane dio obveza unutar Eurosustava koje proizlaze iz transakcija preko sustava TARGET2.

| 2. | Obveze nominirane u eurima prema kreditnim institucijama u europodručju povezane s operacijama monetarne politike, uključujući sljedeće:






  (a) | tekuće račune, uključujući obveznu pričuvu u skladu s člankom 19. stavkom 1. Statuta ESSB-a (stavka obveze 2.1. UB-a); |
| --- | --- | --- |

2.

Obveze nominirane u eurima prema kreditnim institucijama u europodručju povezane s operacijama monetarne politike, uključujući sljedeće:

(a)

tekuće račune, uključujući obveznu pričuvu u skladu s člankom 19. stavkom 1. Statuta ESSB-a (stavka obveze 2.1. UB-a);

| (b) | iznose depozita u okviru stalno raspoložive mogućnosti deponiranja Eurosustava (stavka obveze 2.2. UB-a); |
| --- | --- |

(b)

iznose depozita u okviru stalno raspoložive mogućnosti deponiranja Eurosustava (stavka obveze 2.2. UB-a);

| (c) | oročene depozite (stavka obveze 2.3. UB-a); |
| --- | --- |

(c)

oročene depozite (stavka obveze 2.3. UB-a);

| (d) | obveze koje proizlaze iz obratnih operacija fine prilagodbe (stavka obveze 2.4. UB-a); |
| --- | --- |

(d)

obveze koje proizlaze iz obratnih operacija fine prilagodbe (stavka obveze 2.4. UB-a);

| (e) | depozite povezane s pozivom na uplatu nadoknade (stavka obveze 2.5. UB-a). |
| --- | --- |

(e)

depozite povezane s pozivom na uplatu nadoknade (stavka obveze 2.5. UB-a).

| 3. | Depozitne obveze prema drugim ugovornim stranama Eurosustava koje ne ispunjavaju svoje obveze koje su preraspoređene iz stavke obveze 2.1. UB-a. |
| --- | --- |

3.

Depozitne obveze prema drugim ugovornim stranama Eurosustava koje ne ispunjavaju svoje obveze koje su preraspoređene iz stavke obveze 2.1. UB-a.

| 4. | Obveze nacionalnih središnjih banaka unutar Eurosustava koje proizlaze iz izdavanja dužničkih certifikata ESB-a u skladu s poglavljem 3.3. Priloga I. Smjernici ESB/2011/14 (1) (stavka obveze 10.2. UB-a). |
| --- | --- |

4.

Obveze nacionalnih središnjih banaka unutar Eurosustava koje proizlaze iz izdavanja dužničkih certifikata ESB-a u skladu s poglavljem 3.3. Priloga I. Smjernici ESB/2011/14 (1) (stavka obveze 10.2. UB-a).

| 5. | Neto obveze unutar Eurosustava na temelju euronovčanica u optjecaju, uključujući one koje proizlaze iz primjene članka 4. ove Odluke (dio stavke obveze 10.3. UB-a). |
| --- | --- |

5.

Neto obveze unutar Eurosustava na temelju euronovčanica u optjecaju, uključujući one koje proizlaze iz primjene članka 4. ove Odluke (dio stavke obveze 10.3. UB-a).

| 6. | Neto obveze unutar Eurosustava koje proizlaze iz transakcija preko sustava TARGET2 na koje se obračunava naknada po referentnoj stopi (dio stavke obveze 10.4. UB-a). |
| --- | --- |

6.

Neto obveze unutar Eurosustava koje proizlaze iz transakcija preko sustava TARGET2 na koje se obračunava naknada po referentnoj stopi (dio stavke obveze 10.4. UB-a).

| 7. | Obračunate kamate, koje evidentira svaki NSB na kraju tromjesečja, na obveze koje proizlaze iz provođenja operacija monetarne politike s dospijećem od jedne godine ili duže (dio stavke imovine 12.2. UB-a). |
| --- | --- |

7.

Obračunate kamate, koje evidentira svaki NSB na kraju tromjesečja, na obveze koje proizlaze iz provođenja operacija monetarne politike s dospijećem od jedne godine ili duže (dio stavke imovine 12.2. UB-a).

| B. | Iznos osnovice obveza svakog NSB-a izračunava se u skladu s usklađenim računovodstvenim načelima i pravilima utvrđenima u Smjernici ESB/2010/20. |
| --- | --- |

B.

Iznos osnovice obveza svakog NSB-a izračunava se u skladu s usklađenim računovodstvenim načelima i pravilima utvrđenima u Smjernici ESB/2010/20.

---

(1)  Smjernica ESB/2011/14 od 20. rujna 2011. o instrumentima i postupcima monetarne politike Eurosustava (SL L 331, 14.12.2011., str. 1.).”

1

---

PRILOG II.

„PRILOG II.

IMOVINA ZA POSEBNU NAMJENU

| A. | Imovina za posebnu namjenu uključuje, isključujući sve druge stavke:






  1. | Kredite nominirane u eurima kreditnim institucijama u europodručju povezane s operacijama monetarne politike (stavka imovine 5. UB-a). |
| --- | --- | --- |

A.

Imovina za posebnu namjenu uključuje, isključujući sve druge stavke:

1.

Kredite nominirane u eurima kreditnim institucijama u europodručju povezane s operacijama monetarne politike (stavka imovine 5. UB-a).

| 2. | Vrijednosne papire koji se drže za potrebe monetarne politike (dio stavke imovine 7.1. UB-a). |
| --- | --- |

2.

Vrijednosne papire koji se drže za potrebe monetarne politike (dio stavke imovine 7.1. UB-a).

| 3. | Potraživanja unutar Eurosustava koja odgovaraju prijenosu deviznih pričuva, osim zlata, ESB-u u skladu s člankom 30. Statuta ESSB-a (dio stavke imovine 9.2. UB-a). |
| --- | --- |

3.

Potraživanja unutar Eurosustava koja odgovaraju prijenosu deviznih pričuva, osim zlata, ESB-u u skladu s člankom 30. Statuta ESSB-a (dio stavke imovine 9.2. UB-a).

| 4. | Neto potraživanja unutar Eurosustava na temelju euronovčanica u optjecaju, uključujući ona koja proizlaze iz primjene članka 4. ove Odluke (dio stavke imovine 9.4. UB-a). |
| --- | --- |

4.

Neto potraživanja unutar Eurosustava na temelju euronovčanica u optjecaju, uključujući ona koja proizlaze iz primjene članka 4. ove Odluke (dio stavke imovine 9.4. UB-a).

| 5. | Neto potraživanja unutar Eurosustava koja proizlaze iz transakcija preko sustava TARGET2 na koje se obračunava naknada po referentnoj stopi (dio stavke imovine 9.5. UB-a). |
| --- | --- |

5.

Neto potraživanja unutar Eurosustava koja proizlaze iz transakcija preko sustava TARGET2 na koje se obračunava naknada po referentnoj stopi (dio stavke imovine 9.5. UB-a).

| 6. | Zlato, uključujući potraživanja povezana sa zlatom koje je preneseno ESB-u, u iznosu koji dopušta svakom NSB-u da namijeni dio svojeg zlata koji odgovara primjeni njegova udjela u ključu upisanog kapitala na ukupan iznos zlata koji su namijenile sve nacionalne središnje banke (stavka imovine 1. i dio stavke imovine 9.2. UB-a).
  Za potrebe ove Odluke vrijednost zlata procjenjuje se na temelju cijene zlata u eurima po finoj unci na dan 31. prosinca 2002. |
| --- | --- |

6.

Zlato, uključujući potraživanja povezana sa zlatom koje je preneseno ESB-u, u iznosu koji dopušta svakom NSB-u da namijeni dio svojeg zlata koji odgovara primjeni njegova udjela u ključu upisanog kapitala na ukupan iznos zlata koji su namijenile sve nacionalne središnje banke (stavka imovine 1. i dio stavke imovine 9.2. UB-a).

Za potrebe ove Odluke vrijednost zlata procjenjuje se na temelju cijene zlata u eurima po finoj unci na dan 31. prosinca 2002.

| 7. | Potraživanja na temelju euronovčanica iz predopskrbe u skladu sa Smjernicom ESB/2006/9 i koje su ušle u optjecaj prije datuma prelaska na gotovinu eura (dio stavke imovine 4.1. UB-a do datuma prelaska na gotovinu eura, a nakon toga dio korespondentnih računa u stavci imovine 9.5. UB-a), ali samo dok navedena potraživanja ne postanu dio potraživanja unutar Eurosustava koja proizlaze iz transakcija preko sustava TARGET2. |
| --- | --- |

7.

Potraživanja na temelju euronovčanica iz predopskrbe u skladu sa Smjernicom ESB/2006/9 i koje su ušle u optjecaj prije datuma prelaska na gotovinu eura (dio stavke imovine 4.1. UB-a do datuma prelaska na gotovinu eura, a nakon toga dio korespondentnih računa u stavci imovine 9.5. UB-a), ali samo dok navedena potraživanja ne postanu dio potraživanja unutar Eurosustava koja proizlaze iz transakcija preko sustava TARGET2.

| 8. | Nepodmirena potraživanja koja proizlaze iz nastanka statusa neispunjavanja obveza drugih ugovornih strana Eurosustava u kontekstu kreditnih operacija Eurosustava i/ili financijska imovina ili potraživanja (od trećih osoba) prisvojena i/ili stečena u kontekstu realizacije instrumenata osiguranja koje su ponudile druge ugovorne strane Eurosustava koje nisu ispunile svoje obveze u kontekstu kreditnih operacija Eurosustava koje su preraspoređene iz stavke imovine 5. UB-a (dio stavke imovine 11.6. UB-a). |
| --- | --- |

8.

Nepodmirena potraživanja koja proizlaze iz nastanka statusa neispunjavanja obveza drugih ugovornih strana Eurosustava u kontekstu kreditnih operacija Eurosustava i/ili financijska imovina ili potraživanja (od trećih osoba) prisvojena i/ili stečena u kontekstu realizacije instrumenata osiguranja koje su ponudile druge ugovorne strane Eurosustava koje nisu ispunile svoje obveze u kontekstu kreditnih operacija Eurosustava koje su preraspoređene iz stavke imovine 5. UB-a (dio stavke imovine 11.6. UB-a).

| 9. | Obračunate kamate, koje evidentira svaki NSB na kraju tromjesečja, na imovinu koja proizlazi iz provođenja operacija monetarne politike s dospijećem od jedne godine ili duže (dio stavke imovine 11.5. UB-a). |
| --- | --- |

9.

Obračunate kamate, koje evidentira svaki NSB na kraju tromjesečja, na imovinu koja proizlazi iz provođenja operacija monetarne politike s dospijećem od jedne godine ili duže (dio stavke imovine 11.5. UB-a).

| B. | Vrijednost imovine za posebnu namjenu svakog NSB-a izračunava se u skladu s usklađenim računovodstvenim načelima i pravilima utvrđenima u Smjernici ESB/2010/20.” |
| --- | --- |

B.

Vrijednost imovine za posebnu namjenu svakog NSB-a izračunava se u skladu s usklađenim računovodstvenim načelima i pravilima utvrđenima u Smjernici ESB/2010/20.”

---

| 25.2.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 53/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 53/24

---

ODLUKA (EU) 2015/298 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 15. prosinca 2014.

o privremenoj raspodjeli prihoda Europske središnje banke (ESB/2014/57)

(preinačeno)

Upravno vijeće Europske središnje banke,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 33.,

Budući da:

| (1) | Odlukom ESB/2010/24 (1) utvrđuje se kako Europska središnja banka (ESB) raspodjeljuje nacionalnim središnjim bankama: (a) svoj prihod od euronovčanica u optjecaju ostvaren u svakoj financijskoj godini i (b) svoj prihod od vrijednosnih papira kupljenih u sklopu programa za tržišta vrijednosnih papira (PTVP) zarađen u svakoj financijskoj godini. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom ESB/2010/24 (1) utvrđuje se kako Europska središnja banka (ESB) raspodjeljuje nacionalnim središnjim bankama: (a) svoj prihod od euronovčanica u optjecaju ostvaren u svakoj financijskoj godini i (b) svoj prihod od vrijednosnih papira kupljenih u sklopu programa za tržišta vrijednosnih papira (PTVP) zarađen u svakoj financijskoj godini.

| (2) | Odluku ESB/2010/24 potrebno je izmijeniti kako bi se uzela u obzir privremena raspodjela prihoda ESB-a od pokrivenih obveznica i vrijednosnih papira osiguranih imovinom kupljenih u skladu s Odlukom ESB/2014/40 (2) i Odlukom ESB/2014/45 (3). Odluku bi stoga trebalo preinačiti radi jasnoće. |
| --- | --- |

(2)

Odluku ESB/2010/24 potrebno je izmijeniti kako bi se uzela u obzir privremena raspodjela prihoda ESB-a od pokrivenih obveznica i vrijednosnih papira osiguranih imovinom kupljenih u skladu s Odlukom ESB/2014/40 (2) i Odlukom ESB/2014/45 (3). Odluku bi stoga trebalo preinačiti radi jasnoće.

| (3) | Odlukom ESB/2010/29 (4) utvrđuje se raspodjela euronovčanica u optjecaju nacionalnim središnjim bankama razmjerno njihovim uplaćenim udjelima u kapitalu ESB-a. Člankom 4. Odluke ESB/2010/29 i Prilogom toj Odluci ESB-u se raspodjeljuje 8 % ukupne vrijednosti euronovčanica u optjecaju. ESB ima potraživanja unutar Eurosustava prema nacionalnim središnjim bankama koja su razmjerna njihovim udjelima u ključu upisanog kapitala za vrijednost koja je jednaka vrijednosti euronovčanica koje izdaje. |
| --- | --- |

(3)

Odlukom ESB/2010/29 (4) utvrđuje se raspodjela euronovčanica u optjecaju nacionalnim središnjim bankama razmjerno njihovim uplaćenim udjelima u kapitalu ESB-a. Člankom 4. Odluke ESB/2010/29 i Prilogom toj Odluci ESB-u se raspodjeljuje 8 % ukupne vrijednosti euronovčanica u optjecaju. ESB ima potraživanja unutar Eurosustava prema nacionalnim središnjim bankama koja su razmjerna njihovim udjelima u ključu upisanog kapitala za vrijednost koja je jednaka vrijednosti euronovčanica koje izdaje.

| (4) | U skladu s člankom 2. stavkom 2. Odluke ESB/2010/23 (5), na salda unutar Eurosustava na temelju euronovčanica u optjecaju obračunava se naknada po referentnoj stopi. Prema članku 2. stavku 3. Odluke ESB/2010/23, obračunata naknada namiruje se plaćanjima preko sustava TARGET2. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 2. stavkom 2. Odluke ESB/2010/23 (5), na salda unutar Eurosustava na temelju euronovčanica u optjecaju obračunava se naknada po referentnoj stopi. Prema članku 2. stavku 3. Odluke ESB/2010/23, obračunata naknada namiruje se plaćanjima preko sustava TARGET2.

| (5) | Uvodnom izjavom 7. Odluke ESB/2010/23 određuje se da bi prihod koji ostvaruje ESB na temelju obračuna naknade na svoja potraživanja unutar Eurosustava prema nacionalnim središnjim bankama u vezi s njegovim udjelom u euronovčanicama u optjecaju trebao u načelu, biti raspodijeljen nacionalnim središnjim bankama razmjerno njihovim udjelima u ključu upisanog kapitala u istoj financijskoj godini tijekom koje je ostvaren, u skladu s odlukama Upravnog vijeća. |
| --- | --- |

(5)

Uvodnom izjavom 7. Odluke ESB/2010/23 određuje se da bi prihod koji ostvaruje ESB na temelju obračuna naknade na svoja potraživanja unutar Eurosustava prema nacionalnim središnjim bankama u vezi s njegovim udjelom u euronovčanicama u optjecaju trebao u načelu, biti raspodijeljen nacionalnim središnjim bankama razmjerno njihovim udjelima u ključu upisanog kapitala u istoj financijskoj godini tijekom koje je ostvaren, u skladu s odlukama Upravnog vijeća.

| (6) | Također, i prihod ESB-a od vrijednosnih papira kupljenih u okviru programa za tržišta vrijednosnih papira (PTVP), trećeg programa kupnje pokrivenih obveznica (dalje u tekstu „CBPP3”) i programa kupnje vrijednosnih papira osiguranih imovinom (ABSPP) trebao bi, u načelu, biti raspodijeljen nacionalnim središnjim bankama razmjerno njihovim udjelima u ključu upisanog kapitala u istoj financijskoj godini tijekom koje je ostvaren. |
| --- | --- |

(6)

Također, i prihod ESB-a od vrijednosnih papira kupljenih u okviru programa za tržišta vrijednosnih papira (PTVP), trećeg programa kupnje pokrivenih obveznica (dalje u tekstu „CBPP3”) i programa kupnje vrijednosnih papira osiguranih imovinom (ABSPP) trebao bi, u načelu, biti raspodijeljen nacionalnim središnjim bankama razmjerno njihovim udjelima u ključu upisanog kapitala u istoj financijskoj godini tijekom koje je ostvaren.

| (7) | Kod raspodjele prihoda ESB-a od euronovčanica u optjecaju i prihoda ESB-a od vrijednosnih papira kupljenih u okviru PTVP-a, trećeg programa kupnje pokrivenih obveznica (CBPP3) i programa kupnje vrijednosnih papira osiguranih imovinom (ABSPP), ESB bi trebao uzeti u obzir procjenu svog financijskog rezultata u određenoj godini koja uzima u obzir potrebe za raspodjelom sredstava u rezervacije za tečajni, kamatni i kreditni rizik te za rizik cijene zlata kao i dostupnost rezervacija potrebnih za pokriće predviđenih troškova. |
| --- | --- |

(7)

Kod raspodjele prihoda ESB-a od euronovčanica u optjecaju i prihoda ESB-a od vrijednosnih papira kupljenih u okviru PTVP-a, trećeg programa kupnje pokrivenih obveznica (CBPP3) i programa kupnje vrijednosnih papira osiguranih imovinom (ABSPP), ESB bi trebao uzeti u obzir procjenu svog financijskog rezultata u određenoj godini koja uzima u obzir potrebe za raspodjelom sredstava u rezervacije za tečajni, kamatni i kreditni rizik te za rizik cijene zlata kao i dostupnost rezervacija potrebnih za pokriće predviđenih troškova.

| (8) | Kod utvrđivanja iznosa neto dobiti ESB-a koji se prenosi u fond opće pričuve u skladu s člankom 33. stavkom 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (u daljnjem tekstu „Statut ESSB-a”), Upravno vijeće treba uzeti u obzir da svaki dio te dobiti koji odgovara prihodu od euronovčanica u optjecaju i prihodu od vrijednosnih papira kupljenih u okviru PTVP-a, trećeg programa kupnje pokrivenih obveznica (CBPP3) i programa kupnje vrijednosnih papira osiguranih imovinom (ABSPP) treba u cijelosti raspodijeliti nacionalnim središnjim bankama, |
| --- | --- |

(8)

Kod utvrđivanja iznosa neto dobiti ESB-a koji se prenosi u fond opće pričuve u skladu s člankom 33. stavkom 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (u daljnjem tekstu „Statut ESSB-a”), Upravno vijeće treba uzeti u obzir da svaki dio te dobiti koji odgovara prihodu od euronovčanica u optjecaju i prihodu od vrijednosnih papira kupljenih u okviru PTVP-a, trećeg programa kupnje pokrivenih obveznica (CBPP3) i programa kupnje vrijednosnih papira osiguranih imovinom (ABSPP) treba u cijelosti raspodijeliti nacionalnim središnjim bankama,

DONIJELO JE OVU ODLUKU

Članak 1.

Definicije

Za potrebe ove Odluke:

| (a) | „NSB” znači nacionalna središnja banka države članice čija je valuta euro; |
| --- | --- |

(a)

„NSB” znači nacionalna središnja banka države članice čija je valuta euro;

| (b) | „salda unutar Eurosustava na temelju euronovčanica u optjecaju” znači potraživanja i obveze koji nastaju između NSB-a i ESB-a i između NSB-a i drugih nacionalnih središnjih banaka kao posljedica primjene članka 4. Odluke ESB/2010/29; |
| --- | --- |

(b)

„salda unutar Eurosustava na temelju euronovčanica u optjecaju” znači potraživanja i obveze koji nastaju između NSB-a i ESB-a i između NSB-a i drugih nacionalnih središnjih banaka kao posljedica primjene članka 4. Odluke ESB/2010/29;

| (c) | „prihod ESB-a od euronovčanica u optjecaju” znači prihod koji ostvaruje ESB na temelju obračuna naknade na svoja potraživanja unutar Eurosustava od nacionalnih središnjih banaka u vezi s njegovim udjelom u euronovčanicama u optjecaju kao posljedica primjene članka 2. Odluke ESB/2010/23; |
| --- | --- |

(c)

„prihod ESB-a od euronovčanica u optjecaju” znači prihod koji ostvaruje ESB na temelju obračuna naknade na svoja potraživanja unutar Eurosustava od nacionalnih središnjih banaka u vezi s njegovim udjelom u euronovčanicama u optjecaju kao posljedica primjene članka 2. Odluke ESB/2010/23;

| (d) | „prihod ESB-a od vrijednosnih papira” znači neto prihod koji je ESB ostvario kupnjom i. vrijednosnih papira u okviru PTVP-a u skladu s Odlukom ESB/2010/5 (6), ii. pokrivenih obveznica u okviru trećeg programa kupnje pokrivenih obveznica (CBPP3) u skladu s Odlukom ESB/2014/40 i iii. vrijednosnih papira osiguranih imovinom u okviru programa kupnje vrijednosnih papira osiguranih imovinom (ABSPP) u skladu s Odlukom ESB/2014/45. |
| --- | --- |

(d)

„prihod ESB-a od vrijednosnih papira” znači neto prihod koji je ESB ostvario kupnjom i. vrijednosnih papira u okviru PTVP-a u skladu s Odlukom ESB/2010/5 (6), ii. pokrivenih obveznica u okviru trećeg programa kupnje pokrivenih obveznica (CBPP3) u skladu s Odlukom ESB/2014/40 i iii. vrijednosnih papira osiguranih imovinom u okviru programa kupnje vrijednosnih papira osiguranih imovinom (ABSPP) u skladu s Odlukom ESB/2014/45.

Članak 2.

Privremena raspodjela prihoda ESB-a od euronovčanica u optjecaju i prihoda ESB-a od vrijednosnih papira

1.   Prihod ESB-a od euronovčanica u optjecaju i prihod ESB-a od vrijednosnih papira u cijelosti dospijevaju nacionalnim središnjim bankama u istoj financijskoj godini tijekom koje su ostvareni i raspodjeljuju se nacionalnim središnjim bankama razmjerno njihovim uplaćenim udjelima u upisanom kapitalu ESB-a.

2.   Osim ako Upravno vijeće ne odluči drukčije, ESB raspodjeljuje nacionalnim središnjim bankama svoj prihod od euronovčanica u optjecaju ostvaren u svakoj financijskoj godini i svoj prihod od vrijednosnih papira zarađen u svakoj financijskoj godini posljednjeg radnog dana u siječnju sljedeće godine.

3.   Iznos prihoda ESB-a od euronovčanica u optjecaju može se umanjiti u skladu s odlukom Upravnog vijeća na temelju Statuta ESSB-a u odnosu na troškove ESB-a nastale zbog izdavanja i rukovanja euronovčanicama.

Članak 3.

Odstupanje od članka 2.

Odstupanjem od članka 2., Upravno vijeće odlučuje prije kraja financijske godine o zadržavanju cijelog prihoda ili dijela prihoda ESB-a iz tog članka u mjeri potrebnoj da bi se osiguralo da iznos raspodijeljenog prihoda ne premaši neto dobit ESB-a u toj godini. Takva se odluka donosi u slučaju kada na temelju obrazložene procjene koju izrađuje Izvršni odbor, Upravno vijeće očekuje da će ESB ostvariti ukupni godišnji gubitak ili da će ostvariti godišnju neto dobit koja je manja od procijenjenog iznosa njegovog prihoda iz članka 2. Upravno vijeće može odlučiti prije kraja financijske godine da će prenijeti cijeli prihod ili dio prihoda ESB-a iz tog članka u rezervacije za tečajni, kamatni i kreditni rizik te rizik cijene zlata.

Članak 4.

Stupanje na snagu i stavljanje izvan snage

1.   Ova Odluka stupa na snagu 31. prosinca 2014.

2.   Odluka ESB/2010/24 stavlja se izvan snage s učinkom od 31. prosinca 2014.

3.   Upućivanja na Odluku ESB/2010/24 smatraju se upućivanjima na ovu Odluku.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 15. prosinca 2014.

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  Odluka ESB/2010/24 od 25. studenoga 2010. o privremenoj raspodjeli prihoda Europske središnje banke od euronovčanica u optjecaju i od vrijednosnih papira kupljenih u okviru programa za tržišta vrijednosnih papira (SL L 6, 11.1.2011., str. 35.).

1

(2)  Odluka ESB/2014/40 od 15. listopada 2014. o provedbi trećeg programa kupnje pokrivenih obveznica (SL L 335, 22.11.2014., str. 22.).

2

(3)  Odluka (EU) 2015/5 Europske središnje banke od 19. studenoga 2014. o provedbi programa kupnje vrijednosnih papira osiguranih imovinom (ESB/2014/45) (SL L 1, 6.1.2015., str. 4.).

3

(4)  Odluka ESB/2010/29 od 13. prosinca 2010. o izdavanju euronovčanica (SL L 35, 9.2.2011., str. 26.).

4

(5)  Odluka ESB/2010/23 od 25. studenoga 2010. o raspodjeli monetarnog prihoda nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro (SL L 35, 9.2.2011., str. 17.).

5

(6)  Odluka ESB/2010/5 od 14. svibnja 2010. o uspostavi programa za tržišta vrijednosnih papira (SL L 124, 20.5.2010., str. 8.).

6

---

| 25.2.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 53/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 53/27

---

ODLUKA (EU) 2015/299 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 10. veljače 2015.

o izmjeni Odluke ESB/2014/34 o mjerama koje se odnose na ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja (ESB/2015/5)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno prvu alineju njegova članka 127. stavka 2.,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 3. stavak 1. prvu alineju, članak 12. stavak 1., članak 18. stavak 1. drugu alineju i članak 34. stavak 1. drugu alineju

uzimajući u obzir Smjernicu ESB/2011/14 od 20. rujna 2011. o instrumentima i postupcima monetarne politike Eurosustava (1),

budući da:

| (1) | U skladu s Prilogom I. odjeljkom 1.6. Smjernice ESB/2011/14 Upravno vijeće može u svakom trenutku promijeniti instrumente, uvjete, kriterije i postupke za provođenje operacija monetarne politike Eurosustava. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s Prilogom I. odjeljkom 1.6. Smjernice ESB/2011/14 Upravno vijeće može u svakom trenutku promijeniti instrumente, uvjete, kriterije i postupke za provođenje operacija monetarne politike Eurosustava.

| (2) | Dana 22. siječnja 2015., radi pružanja potpore učinkovitosti ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja (TLTRO), Upravno vijeće odlučilo je ukloniti raspon od 10 baznih bodova iznad stope za glavne operacije refinanciranja (MRO), za ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja koje će se provesti između ožujka 2015. i lipnja 2016. Uklanjanje raspona odražava smanjenje terminskih premija tržišnih instrumenata financiranja za institucije otkako su 5. lipnja 2014. najavljene ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja. Ova odluka ne utječe na kamatnu stopu koja se primjenjuje na prve ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja provedene u rujnu i prosincu 2014. Ova kamatna stopa stoga ostaje nepromijenjena, tj. fiksna za vrijeme razdoblja trajanja svake operacije po stopi za glavne operacije refinanciranja važećoj u vrijeme najave aukcije u odnosu na odgovarajući TLTRO, uvećanoj za fiksni raspon od 10 baznih bodova. |
| --- | --- |

(2)

Dana 22. siječnja 2015., radi pružanja potpore učinkovitosti ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja (TLTRO), Upravno vijeće odlučilo je ukloniti raspon od 10 baznih bodova iznad stope za glavne operacije refinanciranja (MRO), za ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja koje će se provesti između ožujka 2015. i lipnja 2016. Uklanjanje raspona odražava smanjenje terminskih premija tržišnih instrumenata financiranja za institucije otkako su 5. lipnja 2014. najavljene ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja. Ova odluka ne utječe na kamatnu stopu koja se primjenjuje na prve ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja provedene u rujnu i prosincu 2014. Ova kamatna stopa stoga ostaje nepromijenjena, tj. fiksna za vrijeme razdoblja trajanja svake operacije po stopi za glavne operacije refinanciranja važećoj u vrijeme najave aukcije u odnosu na odgovarajući TLTRO, uvećanoj za fiksni raspon od 10 baznih bodova.

| (3) | Povred toga, potrebni su određeni manji ispravci Odluke ESB/2014/34 (2). |
| --- | --- |

(3)

Povred toga, potrebni su određeni manji ispravci Odluke ESB/2014/34 (2).

| (4) | Odluku ESB/2014/34 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(4)

Odluku ESB/2014/34 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Izmjene

Odluka ESB/2014/34 mijenja se kako slijedi:

| 1. | Članak 5. zamjenjuje se sljedećim:
  „Članak 5.
  Kamata
  U odnosu na ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja provedene u rujnu 2014. i prosincu 2014., primjenjiva kamatna stopa je fiksna za vrijeme razdoblja trajanja svake operacije po stopi za glavne operacije refinanciranja važećoj u vrijeme najave aukcije u odnosu na odgovarajući TLTRO, uvećanoj za fiksni raspon od 10 baznih bodova. U odnosu na ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja provedene od ožujka 2015. do lipnja 2016., primjenjiva kamatna stopa je fiksna za vrijeme razdoblja trajanja svake operacije po stopi za glavne operacije refinanciranja važećoj u vrijeme najave aukcije u odnosu na odgovarajući TLTRO.
  Kamate se plaćaju po dospijeću prilikom dospijeća operacije ili prilikom prijevremene otplate kako je propisano u člancima 6. i 7., ovisno o slučaju.” |
| --- | --- |

1.

Članak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 5.

Kamata

U odnosu na ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja provedene u rujnu 2014. i prosincu 2014., primjenjiva kamatna stopa je fiksna za vrijeme razdoblja trajanja svake operacije po stopi za glavne operacije refinanciranja važećoj u vrijeme najave aukcije u odnosu na odgovarajući TLTRO, uvećanoj za fiksni raspon od 10 baznih bodova. U odnosu na ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja provedene od ožujka 2015. do lipnja 2016., primjenjiva kamatna stopa je fiksna za vrijeme razdoblja trajanja svake operacije po stopi za glavne operacije refinanciranja važećoj u vrijeme najave aukcije u odnosu na odgovarajući TLTRO.

Kamate se plaćaju po dospijeću prilikom dospijeća operacije ili prilikom prijevremene otplate kako je propisano u člancima 6. i 7., ovisno o slučaju.”

| 2. | U Prilogu I. stavku 1. (Izračunavanje ograničenja zaduživanja), druga tablica zamjenjuje se sljedećim:








  „k | Mjesec TLTRO-a | Referentni mjesec za raspodjelu | CNLk |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 | ožujak 2015. | siječanj 2015. | NLsvibanj

  2014 + NLsrpanj

  2014 + ... + NLsijecanj

  2015 |
| 4 | lipanj 2015. | travanj 2015. | NLsvibanj

  2014 + NLlipanj

  2014 + ... + NLtravanj

  2015 |
| 5 | rujan 2015. | srpanj 2015. | NLsvibanj

  2014 + NLlipanj

  2014 + ... + NLsrpanj

  2015 |
| 6 | prosinac 2015. | listopad 2015. | NLsvibanj

  2014 + NLlipanj

  2014 + ... + NLlistopad

  2015 |
| 7 | ožujak 2016. | siječanj 2016. | NLsvibanj

  2014 + NLlipanj

  2014 + ... + NLsijecanj

  2016 |
| 8 | lipanj 2016. | travanj 2016. | NLsvibanj

  2014 + NLlipanj

  2014 + ... + NLtravanj

  2016” |

2.

U Prilogu I. stavku 1. (Izračunavanje ograničenja zaduživanja), druga tablica zamjenjuje se sljedećim:

„k

Mjesec TLTRO-a

Referentni mjesec za raspodjelu

CNLk

3

ožujak 2015.

siječanj 2015.

NLsvibanj

  2014 + NLsrpanj

  2014 + ... + NLsijecanj

  2015

4

lipanj 2015.

travanj 2015.

NLsvibanj

  2014 + NLlipanj

  2014 + ... + NLtravanj

  2015

5

rujan 2015.

srpanj 2015.

NLsvibanj

  2014 + NLlipanj

  2014 + ... + NLsrpanj

  2015

6

prosinac 2015.

listopad 2015.

NLsvibanj

  2014 + NLlipanj

  2014 + ... + NLlistopad

  2015

7

ožujak 2016.

siječanj 2016.

NLsvibanj

  2014 + NLlipanj

  2014 + ... + NLsijecanj

  2016

8

lipanj 2016.

travanj 2016.

NLsvibanj

  2014 + NLlipanj

  2014 + ... + NLtravanj

  2016”

| 3. | u Prilogu I. stavku 2. (Izračunavanje obveznih prijevremenih otplata), formula za „Obveznu prijevremenu otplatu sudionika u rujnu 2016.” zamjenjuje se sljedećim:
  „, if” |
| --- | --- |

3.

u Prilogu I. stavku 2. (Izračunavanje obveznih prijevremenih otplata), formula za „Obveznu prijevremenu otplatu sudionika u rujnu 2016.” zamjenjuje se sljedećim:

„Formula, ifFormula”

| 4. | U Prilogu I. treća bilješka zamjenjuje se sljedećim:
  „Za TLTRO koje će se provesti u ožujku 2015. (k = 3), ograničenje je C
  3 ≤ max{0, AA
  3}.” |
| --- | --- |

4.

U Prilogu I. treća bilješka zamjenjuje se sljedećim:

„Za TLTRO koje će se provesti u ožujku 2015. (k = 3), ograničenje je C
  3 ≤ max{0, AA
  3}.”

| 5. | U Prilogu II. četvrta bilješka zamjenjuje se sljedećim:
  „Sektorska klasifikacija holding društava nefinancijskih društava u Uredbi (EZ) br. 25/2009 (ESB/2008/32) izmijenjena je Uredbom (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) kako bi odrazila promjene u međunarodnim statističkim standardima. Na temelju Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) holding društva nefinancijskih društava su reklasificirana kao financijska društva. Izvještavanje o TLTRO-u mora, u načelu, biti u skladu s okvirom bilančnih stavki: s učinkom od prosinca 2014., podaci ne bi trebali uključivati holding društva, a usklađenja bi trebala biti prenesena na odgovarajući način.” |
| --- | --- |

5.

U Prilogu II. četvrta bilješka zamjenjuje se sljedećim:

„Sektorska klasifikacija holding društava nefinancijskih društava u Uredbi (EZ) br. 25/2009 (ESB/2008/32) izmijenjena je Uredbom (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) kako bi odrazila promjene u međunarodnim statističkim standardima. Na temelju Uredbe (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33) holding društva nefinancijskih društava su reklasificirana kao financijska društva. Izvještavanje o TLTRO-u mora, u načelu, biti u skladu s okvirom bilančnih stavki: s učinkom od prosinca 2014., podaci ne bi trebali uključivati holding društva, a usklađenja bi trebala biti prenesena na odgovarajući način.”

| 6. | U Prilogu II. trinaesta bilješka zamjenjuje se sljedećim:
  „Učinke reklasifikacije glavnih ureda i holding društava nefinancijskih društava kao financijskih društava, koji će nastati u prosincu 2014., potrebno je iskazati pod stavkom 3.2.C.” |
| --- | --- |

6.

U Prilogu II. trinaesta bilješka zamjenjuje se sljedećim:

„Učinke reklasifikacije glavnih ureda i holding društava nefinancijskih društava kao financijskih društava, koji će nastati u prosincu 2014., potrebno je iskazati pod stavkom 3.2.C.”

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu 10. veljače 2015.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 10. veljače 2015.

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  SL L 331, 14.12.2011., str. 1.

1

(2)  Odluka ESB/2014/34 od 29. srpnja 2014. o mjerama koje se odnose na ciljane operacije dugoročnijeg refinanciranja (SL L 258, 29.8.2014., str. 11.).

2

---

| 25.2.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 53/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 53/29

---

ODLUKA (EU) 2015/300 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 10. veljače 2015.

o prihvatljivosti utrživih dužničkih instrumenata koje izdaje ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika (ESB/2015/6)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno prvu alineju njegova članka 127. stavka 2.,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno članak 3. stavak 1. prvu alineju, članak 12. stavak 1., članak 18. i članak 34. stavak 1. drugu alineju,

uzimajući u obzir Smjernicu ESB/2011/14 od 20. rujna 2011. o instrumentima i postupcima monetarne politike Eurosustava (1), a posebno odjeljak 1.6 i odjeljke 6.3.1., 6.3.2. i 6.4.2. njezinog Priloga I.,

uzimajući u obzir Smjernicu ESB/2014/31 od 9. srpnja 2014. o dodatnim privremenim mjerama koje se odnose na operacije refinanciranja Eurosustava i prihvatljivost instrumenata osiguranja i o izmjeni Smjernice ESB/2007/9 (2), a posebno njezin članak 1. stavak 3. i članke 6. i 8.,

budući da:

| (1) | Na temelju članka 18. stavka 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, Europska središnja banka (ESB) i nacionalne središnje banke država članica čija je valuta euro (dalje u tekstu „nacionalne središnje banke”, „NSB”) mogu provoditi kreditne operacije s kreditnim institucijama i drugim sudionicima na tržištu, a da se pritom kreditiranje temelji na odgovarajućem instrumentu osiguranja. Standardni kriteriji za utvrđivanje prihvatljivosti osiguranja za potrebe operacija monetarne politike Eurosustava utvrđeni su u Prilogu I. Smjernici ESB/2011/14. |
| --- | --- |

(1)

Na temelju članka 18. stavka 1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, Europska središnja banka (ESB) i nacionalne središnje banke država članica čija je valuta euro (dalje u tekstu „nacionalne središnje banke”, „NSB”) mogu provoditi kreditne operacije s kreditnim institucijama i drugim sudionicima na tržištu, a da se pritom kreditiranje temelji na odgovarajućem instrumentu osiguranja. Standardni kriteriji za utvrđivanje prihvatljivosti osiguranja za potrebe operacija monetarne politike Eurosustava utvrđeni su u Prilogu I. Smjernici ESB/2011/14.

| (2) | U skladu s Prilogom I. odjeljkom 1.6. Smjernice ESB/2011/14 Upravno vijeće može u svakom trenutku promijeniti instrumente, uvjete, kriterije i postupke za provođenje operacija monetarne politike Eurosustava. U skladu s Prilogom I. odjeljkom 6.3.1. Smjernice ESB/2011/14, Eurosustav zadržava pravo da na temelju svih informacija koje smatra bitnim određuje ispunjavaju li izdanje, izdavatelj, dužnik ili jamac njegove zahtjeve za visokim standardima. Nadalje, minimalni zahtjevi Eurosustava za pragove kreditne kvalitete određeni su u pravilima okvira za kreditnu procjenu Eurosustava za utrživu imovinu, kako je određeno u Prilogu I. odjeljku 6.3.2. Smjernice ESB/2011/14. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s Prilogom I. odjeljkom 1.6. Smjernice ESB/2011/14 Upravno vijeće može u svakom trenutku promijeniti instrumente, uvjete, kriterije i postupke za provođenje operacija monetarne politike Eurosustava. U skladu s Prilogom I. odjeljkom 6.3.1. Smjernice ESB/2011/14, Eurosustav zadržava pravo da na temelju svih informacija koje smatra bitnim određuje ispunjavaju li izdanje, izdavatelj, dužnik ili jamac njegove zahtjeve za visokim standardima. Nadalje, minimalni zahtjevi Eurosustava za pragove kreditne kvalitete određeni su u pravilima okvira za kreditnu procjenu Eurosustava za utrživu imovinu, kako je određeno u Prilogu I. odjeljku 6.3.2. Smjernice ESB/2011/14.

| (3) | Privremeno isključenje minimalnih zahtjeva za pragove kreditne kvalitete Eurosustava koji se primjenjuju na utržive dužničke instrumente koje izdaje ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika, o čemu je prvobitno odlučilo Upravno vijeće 6. svibnja 2010., bila je iznimna i privremena mjera utemeljena na pozitivnoj procjeni Upravnog vijeća o postupanju u skladu s programom Europske unije/Međunarodnog monetarnog fonda. Upravno vijeće je tada uzelo u obzir činjenicu da je Helenska Republika odobrila program koji je Upravno vijeće smatralo odgovarajućim, na način da će, što se tiče upravljanja kreditnim rizikom, utrživi dužnički instrumenti koje izdaje Helenska Republika ili za koje jamči Helenska Republika, zadržati standard kvalitete koji je dovoljan da oni trajno budu prihvatljivi kao predmet osiguranja u operacijama monetarne politike Eurosustava, bez obzira na bilo kakvu vanjsku kreditnu procjenu. Štoviše, Upravno vijeće je uzelo u obzir čvrstu predanost grčke vlade da u potpunosti provede taj program (3). |
| --- | --- |

(3)

Privremeno isključenje minimalnih zahtjeva za pragove kreditne kvalitete Eurosustava koji se primjenjuju na utržive dužničke instrumente koje izdaje ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika, o čemu je prvobitno odlučilo Upravno vijeće 6. svibnja 2010., bila je iznimna i privremena mjera utemeljena na pozitivnoj procjeni Upravnog vijeća o postupanju u skladu s programom Europske unije/Međunarodnog monetarnog fonda. Upravno vijeće je tada uzelo u obzir činjenicu da je Helenska Republika odobrila program koji je Upravno vijeće smatralo odgovarajućim, na način da će, što se tiče upravljanja kreditnim rizikom, utrživi dužnički instrumenti koje izdaje Helenska Republika ili za koje jamči Helenska Republika, zadržati standard kvalitete koji je dovoljan da oni trajno budu prihvatljivi kao predmet osiguranja u operacijama monetarne politike Eurosustava, bez obzira na bilo kakvu vanjsku kreditnu procjenu. Štoviše, Upravno vijeće je uzelo u obzir čvrstu predanost grčke vlade da u potpunosti provede taj program (3).

| (4) | Na temelju članka 8. Smjernice ESB/2014/31 prag kreditne kvalitete Eurosustava ne primjenjuje se na utržive dužničke instrumente koje su izdale ili za koje jamče središnje vlasti država članica europodručja na temelju programa Europske unije/Međunarodnog monetarnog fonda, osim ako Upravno vijeće ne odluči da odnosna država članica više ne ispunjava uvjete financijske potpore i/ili makroekonomskog programa. Na temelju članka 1. stavka 3. iste Smjernice, za potrebe njezinog članka 6. stavka 1. i članka 8., Helenska Republika se smatra državom članicom europodručja koja postupa u skladu s programom Europske unije/Međunarodnog monetarnog fonda. |
| --- | --- |

(4)

Na temelju članka 8. Smjernice ESB/2014/31 prag kreditne kvalitete Eurosustava ne primjenjuje se na utržive dužničke instrumente koje su izdale ili za koje jamče središnje vlasti država članica europodručja na temelju programa Europske unije/Međunarodnog monetarnog fonda, osim ako Upravno vijeće ne odluči da odnosna država članica više ne ispunjava uvjete financijske potpore i/ili makroekonomskog programa. Na temelju članka 1. stavka 3. iste Smjernice, za potrebe njezinog članka 6. stavka 1. i članka 8., Helenska Republika se smatra državom članicom europodručja koja postupa u skladu s programom Europske unije/Međunarodnog monetarnog fonda.

| (5) | Na temelju raspoloživih informacija, Upravno vijeće je donijelo ocjenu na temelju koje trenutno nije moguće donijeti uspješan zaključak o pregledu programa Europske unije/Međunarodnog monetarnog fonda. Slijedom toga, smatra se da Helenska Republika više ne ispunjava uvjete iz programa, te uslijed toga, više ne ispunjava niti uvjete za privremeno isključenje pragova kreditne kvalitete Eurosustava u odnosu na takve instrumente, kao što je utvrđeno u članku 8. stavku 2. Smjernice ESB/2014/31. Shodno tomu, Upravno vijeće je odlučilo da se pragovi kreditne kvalitete Eurosustava primjenjuju u odnosu na utržive dužničke instrumente koje izdaje ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika, |
| --- | --- |

(5)

Na temelju raspoloživih informacija, Upravno vijeće je donijelo ocjenu na temelju koje trenutno nije moguće donijeti uspješan zaključak o pregledu programa Europske unije/Međunarodnog monetarnog fonda. Slijedom toga, smatra se da Helenska Republika više ne ispunjava uvjete iz programa, te uslijed toga, više ne ispunjava niti uvjete za privremeno isključenje pragova kreditne kvalitete Eurosustava u odnosu na takve instrumente, kao što je utvrđeno u članku 8. stavku 2. Smjernice ESB/2014/31. Shodno tomu, Upravno vijeće je odlučilo da se pragovi kreditne kvalitete Eurosustava primjenjuju u odnosu na utržive dužničke instrumente koje izdaje ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika,

DONIJELO JE OVU ODLUKU

Članak 1.

Prihvatljivosti utrživih dužničkih instrumenata koje izdaje ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika

1.   Za potrebe članka 6. stavka 1. i članka 8. Smjernice ESB/2014/31, smatra se da Helenska Republika više ne postupa u skladu programom Europske unije/Međunarodnog monetarnog fonda.

2.   Primjena minimalnih zahtjeva Eurosustava za kreditnu kvalitetu, kako je određeno u pravilima okvira za kreditnu procjenu Eurosustava za određenu utrživu imovinu u Prilogu I. odjeljku 6.3.2. Smjernice ESB/2011/14, primjenjuje se za utržive dužničke instrumente koje izdaje ili za koje u potpunosti jamči Helenska Republika.

3.   U slučaju nepodudaranja između ove Odluke, Smjernica ESB/2011/14 i Smjernica ESB/2014/31, kako su ih nacionalne središnje banke provele na nacionalnoj razini, primjenjuje se ova Odluka.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu 11. veljače 2015.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 10. veljače 2015.

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  SL L 331, 14.12.2011., str. 1.

1

(2)  SL L 240, 13.8.2014., str. 28.

2

(3)  Vidjeti uvodnu izjavu 4. Odluke ESB/2010/3 od 6. svibnja 2010. o privremenim mjerama koje se odnose na prihvatljivost utrživih dužničkih instrumenata koje izdaje ili za koje jamči grčka vlada (SL L 117, 11.5.2010., str. 102.).

3

---