# Euroopa Liidu L 53/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 53 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide25. veebruar 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 53

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide25. veebruar 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/291, 19. veebruar 2015, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Asparago bianco di Cimadolmo (KGT)] | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/292, 24. veebruar 2015, millega kiidetakse heaks toimeaine süsinikdioksiidi kasutamine tooteliiki 15 kuuluvates biotsiidides (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/293, 24. veebruar 2015, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Liliputas (KGT)] | 5 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/294, 24. veebruar 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 8 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/295, 24. veebruar 2015, millega lubatakse kasutada MELCO GXi tõhusat vahelduvvoolugeneraatorit kui uuenduslikku tehnoloogiat sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/296, 24. veebruar 2015, millega kehtestatakse menetluskord liikmesriikidevaheliseks koostööks e-identimise valdkonnas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) artikli 12 lõikele 7 (
  1
  ) | 14 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2015/297, 15. detsember 2014, millega muudetakse otsust EKP/2010/23 eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade emissioonitulu jaotuse kohta (EKP/2014/56) | 21 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2015/298, 15. detsember 2014, Euroopa Keskpanga tulu vahepealse jaotamise kohta (EKP/2014/57) | 24 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2015/299, 10. veebruar 2015, millega muudetakse otsust EKP/2014/34 sihtotstarbeliste pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonidega seotud meetmete kohta (EKP/2015/5) | 27 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2015/300, 10. veebruar 2015, Kreeka Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide kõlblikkuse kohta (EKP/2015/6) | 29 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/291, 19. veebruar 2015, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Asparago bianco di Cimadolmo (KGT)]

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/292, 24. veebruar 2015, millega kiidetakse heaks toimeaine süsinikdioksiidi kasutamine tooteliiki 15 kuuluvates biotsiidides (
  1
  )

1

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/293, 24. veebruar 2015, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Liliputas (KGT)]

5

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/294, 24. veebruar 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

8

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/295, 24. veebruar 2015, millega lubatakse kasutada MELCO GXi tõhusat vahelduvvoolugeneraatorit kui uuenduslikku tehnoloogiat sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (
  1
  )

2

1

11

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2015/296, 24. veebruar 2015, millega kehtestatakse menetluskord liikmesriikidevaheliseks koostööks e-identimise valdkonnas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) artikli 12 lõikele 7 (
  1
  )

1

14

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2015/297, 15. detsember 2014, millega muudetakse otsust EKP/2010/23 eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade emissioonitulu jaotuse kohta (EKP/2014/56)

21

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2015/298, 15. detsember 2014, Euroopa Keskpanga tulu vahepealse jaotamise kohta (EKP/2014/57)

24

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2015/299, 10. veebruar 2015, millega muudetakse otsust EKP/2014/34 sihtotstarbeliste pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonidega seotud meetmete kohta (EKP/2015/5)

27

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2015/300, 10. veebruar 2015, Kreeka Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide kõlblikkuse kohta (EKP/2015/6)

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 25.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 53/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/291,

19. veebruar 2015,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Asparago bianco di Cimadolmo (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 245/2002 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Asparago bianco di Cimadolmo” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 245/2002 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Asparago bianco di Cimadolmo” spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Asparago bianco di Cimadolmo” (KGT) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. veebruar 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 245/2002, 8. veebruar 2002, millega täiendatakse määruse (EÜ) nr 2400/96 (teatavate nimede kandmise kohta kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste registrisse, mis on ette nähtud nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ning päritolunimetuste kaitse kohta) lisa (EÜT L 39, 9.2.2002, lk 12).

2

(3)  ELT C 371, 18.10.2014, lk 22.

3

---

| 25.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 53/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 53/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/292,

24. veebruar 2015,

millega kiidetakse heaks toimeaine süsinikdioksiidi kasutamine tooteliiki 15 kuuluvates biotsiidides

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 90 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Madalmaad said 22. veebruaril 2012 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (2) artikli 11 lõike 1 kohase taotluse toimeaine süsinikdioksiidi lisamiseks nimetatud direktiivi I lisasse selle kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad tooteliiki 15 (avitsiidid), nagu on määratletud nimetatud direktiivi V lisas. |
| --- | --- |

(1)

Madalmaad said 22. veebruaril 2012 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (2) artikli 11 lõike 1 kohase taotluse toimeaine süsinikdioksiidi lisamiseks nimetatud direktiivi I lisasse selle kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad tooteliiki 15 (avitsiidid), nagu on määratletud nimetatud direktiivi V lisas.

| (2) | Madalmaad esitasid 30. augustil 2013 komisjonile hindamisaruande ja soovitused vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(2)

Madalmaad esitasid 30. augustil 2013 komisjonile hindamisaruande ja soovitused vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2.

| (3) | 17. juunil 2014 sõnastati biotsiidikomitees toimeainet hinnanud pädeva asutuse järeldusi arvesse võttes Euroopa Kemikaaliameti arvamus. |
| --- | --- |

(3)

17. juunil 2014 sõnastati biotsiidikomitees toimeainet hinnanud pädeva asutuse järeldusi arvesse võttes Euroopa Kemikaaliameti arvamus.

| (4) | Kõnealusest arvamusest selgub, et eeldatavasti vastavad biotsiidid, mida kasutatakse tooteliiki 15 kuuluva tootena ja mis sisaldavad süsinikdioksiidi, direktiivi 98/8/EÜ artiklis 5 sätestatud nõuetele, kui on täidetud teatavad kasutust reguleerivad nõuded ja tingimused. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealusest arvamusest selgub, et eeldatavasti vastavad biotsiidid, mida kasutatakse tooteliiki 15 kuuluva tootena ja mis sisaldavad süsinikdioksiidi, direktiivi 98/8/EÜ artiklis 5 sätestatud nõuetele, kui on täidetud teatavad kasutust reguleerivad nõuded ja tingimused.

| (5) | Seepärast on asjakohane kiita heaks süsinikdioksiidi kasutamine tooteliiki 15 kuuluvates biotsiidides, kui kõnealused nõuded ja tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on asjakohane kiita heaks süsinikdioksiidi kasutamine tooteliiki 15 kuuluvates biotsiidides, kui kõnealused nõuded ja tingimused on täidetud.

| (6) | Kuna hindamised ei hõlmanud nanomaterjale, ei tohiks vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 4 lõikele 4 ka heakskiitmine neid hõlmata. |
| --- | --- |

(6)

Kuna hindamised ei hõlmanud nanomaterjale, ei tohiks vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 4 lõikele 4 ka heakskiitmine neid hõlmata.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Süsinikdioksiid kiidetakse heaks toimeainena, mida kasutatakse tooteliiki 15 kuuluvates biotsiidides kooskõlas lisas esitatud nõuete ja tingimustega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/8/EÜ, 16. veebruar 1998, biotsiidide turuleviimise kohta (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

2

---

LISA

| Tavanimetus | IUPACi nimetus
  Identifitseerimisnumbrid | Toimeaine minimaalne puhtusaste (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiitmise lõppkuupäev | Tooteliik | Eritingimused (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Süsinikdioksiid | IUPACi nimetus:
  süsinikdioksiid
  EÜ nr: 204-696-9
  CASi nr: 124-38-9 | 999 ml/l | 1. juuni 2015 | 31. mai 2025 | 15 | Toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusviisidega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida ELi tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud.
  Biotsiididele antakse load järgmistel tingimustel.






  1) | Tooteid müüakse üksnes kutselistele kasutajatele ning neid võivad kasutada üksnes kutselised kasutajad. |

Tavanimetus

IUPACi nimetus

Identifitseerimisnumbrid

Toimeaine minimaalne puhtusaste (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiitmise lõppkuupäev

Tooteliik

Eritingimused (2)

Süsinikdioksiid

IUPACi nimetus:

süsinikdioksiid

EÜ nr: 204-696-9

CASi nr: 124-38-9

999 ml/l

1. juuni 2015

31. mai 2025

15

Toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusviisidega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida ELi tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud.

Biotsiididele antakse load järgmistel tingimustel.

1)

Tooteid müüakse üksnes kutselistele kasutajatele ning neid võivad kasutada üksnes kutselised kasutajad.

| 2) | Kasutajate kaitsmiseks võetakse asjakohased meetmed, näiteks tehakse vajaduse korral kättesaadavaks individuaalsed kaitsevahendid. |
| --- | --- |

2)

Kasutajate kaitsmiseks võetakse asjakohased meetmed, näiteks tehakse vajaduse korral kättesaadavaks individuaalsed kaitsevahendid.

| 3) | Juuresolijate kaitsmiseks võetakse asjakohased meetmed, näiteks ei lubata neil viibida alal, kus biotsiidi kasutatakse. |
| --- | --- |

3)

Juuresolijate kaitsmiseks võetakse asjakohased meetmed, näiteks ei lubata neil viibida alal, kus biotsiidi kasutatakse.

| 4) | Kasutatavate dooside ja kasutusjuhiste abil tagatakse lindude surmamine ilma tarbetu valu ja kannatusteta. |
| --- | --- |

4)

Kasutatavate dooside ja kasutusjuhiste abil tagatakse lindude surmamine ilma tarbetu valu ja kannatusteta.

| 5) | Kasutustingimustes täpsustatakse, et süsinikdioksiidi kasutatakse viimase abinõuna integreeritud tõrjestrateegia raames, mille eesmärk on viia miinimumini sellise toote kasutamise juhud. |
| --- | --- |

5)

Kasutustingimustes täpsustatakse, et süsinikdioksiidi kasutatakse viimase abinõuna integreeritud tõrjestrateegia raames, mille eesmärk on viia miinimumini sellise toote kasutamise juhud.

---

(1)  Selles veerus osutatud puhtusaste oli selle toimeaine minimaalne puhtusaste, mida kasutati määruse (EL) nr 528/2012 artikli 8 kohasel hindamisel. Turule lastud tootes oleva toimeaine puhtusaste võib olla samasugune või erinev, kui on tõendatud, et selline toimeaine on tehniliselt samaväärne hinnatud toimeainega.

(2)  Määruse (EL) nr 528/2012 VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamiseks vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebisaidil http://ec.europa.eu/environment/chemicals/biocides/index_en.htm.

---

| 25.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 53/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 53/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/293,

24. veebruar 2015,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Liliputas (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2 ja artikli 52 lõike 3 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Leedu taotlus registreerida nimetus „Liliputas” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Leedu taotlus registreerida nimetus „Liliputas” (2).

| (2) | Poola esitas 13. septembril 2013 vastulause ja 8. novembril 2013 põhjendatud vastuväite vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõikele 2. Vastuväited loeti nõuetekohasteks. |
| --- | --- |

(2)

Poola esitas 13. septembril 2013 vastulause ja 8. novembril 2013 põhjendatud vastuväite vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 lõikele 2. Vastuväited loeti nõuetekohasteks.

| (3) | Komisjon kutsus oma 8. jaanuari 2014. aasta kirjades huvitatud isikuid üles pidama asjakohaseid läbirääkimisi, et jõuda omavahelisele kokkuleppele vastavalt nende riigis kehtivatele menetlustele. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon kutsus oma 8. jaanuari 2014. aasta kirjades huvitatud isikuid üles pidama asjakohaseid läbirääkimisi, et jõuda omavahelisele kokkuleppele vastavalt nende riigis kehtivatele menetlustele.

| (4) | Leedu ja Poola ei jõudnud omavahel kokkuleppele. |
| --- | --- |

(4)

Leedu ja Poola ei jõudnud omavahel kokkuleppele.

| (5) | Kuna kokkuleppele ei jõutud, peab komisjon võtma vastu otsuse vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 52 lõike 3 punktis b osutatud menetlusele. |
| --- | --- |

(5)

Kuna kokkuleppele ei jõutud, peab komisjon võtma vastu otsuse vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 52 lõike 3 punktis b osutatud menetlusele.

| (6) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 10 lõike 1 punktile c väitis vastulause esitaja, et nimetuse „Liliputas” registreerimine kaitstud geograafilise tähisena ohustaks osaliselt identset nimetust, kaubamärke ja tooteid, mis on Poola turul õiguspäraselt olnud märksa kauem kui viis aastat enne seda, kui taotlus nimetuse „Liliputas” kaitstud geograafilise tähisena registreerimiseks avaldati Euroopa Liidu Teatajas (15. juuni 2013); vastulause esitaja andmete kohaselt seaks registreerimine ohtu Poola juustu „Liliput”, millel on juustuga „Liliputas” samad tunnused ja mille nimetus on foneetiliselt sarnane nimetusega „Liliputas”. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 10 lõike 1 punktile c väitis vastulause esitaja, et nimetuse „Liliputas” registreerimine kaitstud geograafilise tähisena ohustaks osaliselt identset nimetust, kaubamärke ja tooteid, mis on Poola turul õiguspäraselt olnud märksa kauem kui viis aastat enne seda, kui taotlus nimetuse „Liliputas” kaitstud geograafilise tähisena registreerimiseks avaldati Euroopa Liidu Teatajas (15. juuni 2013); vastulause esitaja andmete kohaselt seaks registreerimine ohtu Poola juustu „Liliput”, millel on juustuga „Liliputas” samad tunnused ja mille nimetus on foneetiliselt sarnane nimetusega „Liliputas”.

| (7) | Vastulause esitaja teabe kohaselt kasutatakse Poolas nimetust „Liliput” tavaliselt väikesemõõtmeliste toodete, samuti väikese juustu puhul. Juustu nimetusega „Liliput” on Poolas seaduslikult toodetud ja turustatud alates 1971. aastast. Tooraine kasutamist käsitlevates ettevõtte standardites, tehnilistes juhendites ja normides on juust „Liliput” loetletud kõrvuti selliste juustuliikidega nagu Emmental, Gouda ja Edam. Poola juustule osutav kõnealune nimetus on populaarne Poola tarbijate hulgas ning see ei ole kuidagi seotud Leedu juustuga. Seepärast peetakse Poolas seda nimetust tavajuustu üldnimetuseks. Poola juustu „Liliput” omadused, mõõtmed ja välimus on samasugused nagu Leedu juustu „Liliputas” vastavad näitajad. Vastulause esitaja osutab ka asjaolule, et „Liliput” ja „Liliputas” on üldnimetust kandvad sarnased tooted. Seetõttu takistaks nimetuse „Liliputas” registreerimine kaitstud geograafilise tähisena Poola tootjate enda juustu „Liliput” tootmist või igal juhul juustu puhul nimetuse „Liliput” kasutamist. |
| --- | --- |

(7)

Vastulause esitaja teabe kohaselt kasutatakse Poolas nimetust „Liliput” tavaliselt väikesemõõtmeliste toodete, samuti väikese juustu puhul. Juustu nimetusega „Liliput” on Poolas seaduslikult toodetud ja turustatud alates 1971. aastast. Tooraine kasutamist käsitlevates ettevõtte standardites, tehnilistes juhendites ja normides on juust „Liliput” loetletud kõrvuti selliste juustuliikidega nagu Emmental, Gouda ja Edam. Poola juustule osutav kõnealune nimetus on populaarne Poola tarbijate hulgas ning see ei ole kuidagi seotud Leedu juustuga. Seepärast peetakse Poolas seda nimetust tavajuustu üldnimetuseks. Poola juustu „Liliput” omadused, mõõtmed ja välimus on samasugused nagu Leedu juustu „Liliputas” vastavad näitajad. Vastulause esitaja osutab ka asjaolule, et „Liliput” ja „Liliputas” on üldnimetust kandvad sarnased tooted. Seetõttu takistaks nimetuse „Liliputas” registreerimine kaitstud geograafilise tähisena Poola tootjate enda juustu „Liliput” tootmist või igal juhul juustu puhul nimetuse „Liliput” kasutamist.

| (8) | Vastulause esitaja väidab ka, et asjaomane toode ja registreeritav nimetus ei vasta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 5 lõike 2 nõuetele. Nagu avaldatud koonddokumendis märgitud, on juustu nimetus „Liliputas” tingitud toote väikestest mõõtmetest. Seega ei tähenda nimetus „Liliputas”, et toode on pärit konkreetsest kohast, vaid seda, et nagu Poola juustu „Liliput” nimetus, osutab ka see üksnes juustu väikestele mõõtmetele. Lisaks sellele ei saa toote omadusi seostada selle geograafilise päritoluga – need tulenevad lihtsalt asjaolust, et toode laagerdub väikeste sõõrikutena. Kohaliku mikrohallituse (Penicillium pallidum Smith) mõju juustu „Liliputas” organoleptilistele omadustele ei ole tõendatud. Kuna toode on valmistatud endise NSVL (Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu) riiklike standardite järgi, oli seda võimalik toota kõikjal Nõukogude Liidus – seega puudub konkreetne seos piiritletud geograafilise piirkonnaga. Juustu „Liliputas” tuleks kokkuvõttes pidada üldtooteks. |
| --- | --- |

(8)

Vastulause esitaja väidab ka, et asjaomane toode ja registreeritav nimetus ei vasta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 5 lõike 2 nõuetele. Nagu avaldatud koonddokumendis märgitud, on juustu nimetus „Liliputas” tingitud toote väikestest mõõtmetest. Seega ei tähenda nimetus „Liliputas”, et toode on pärit konkreetsest kohast, vaid seda, et nagu Poola juustu „Liliput” nimetus, osutab ka see üksnes juustu väikestele mõõtmetele. Lisaks sellele ei saa toote omadusi seostada selle geograafilise päritoluga – need tulenevad lihtsalt asjaolust, et toode laagerdub väikeste sõõrikutena. Kohaliku mikrohallituse (Penicillium pallidum Smith) mõju juustu „Liliputas” organoleptilistele omadustele ei ole tõendatud. Kuna toode on valmistatud endise NSVL (Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu) riiklike standardite järgi, oli seda võimalik toota kõikjal Nõukogude Liidus – seega puudub konkreetne seos piiritletud geograafilise piirkonnaga. Juustu „Liliputas” tuleks kokkuvõttes pidada üldtooteks.

| (9) | Mitmele Poola juustutootjale on võimaldatud kaitse kaubamärkidele, mis sisaldavad sõna „Liliput”. Näiteks on registreeritud sõnaline ja kujutiskaubamärk „Cheesland Liliput” ja „Ser liliput” ning taotletav sõnaline kaubamärk „Serenada Liliput”. Poola juustu „Liliput” toodang on märkimisväärne: 2013. aastal toodeti seda juustu tööstuslikult 2 762 tonni ja turustati 2 250 müügikohas kogu Poolas, 4,8 % toodangust eksporditi ELi turule. Juustu „Liliput” toodangust 90 % on hõlmatud kaubamärgiga. Vastulause esitaja arvates ohustaks nimetuse „Liliputas” registreerimine kaitstud geograafilise tähisena eespool nimetatud kaubamärkide olemasolu. |
| --- | --- |

(9)

Mitmele Poola juustutootjale on võimaldatud kaitse kaubamärkidele, mis sisaldavad sõna „Liliput”. Näiteks on registreeritud sõnaline ja kujutiskaubamärk „Cheesland Liliput” ja „Ser liliput” ning taotletav sõnaline kaubamärk „Serenada Liliput”. Poola juustu „Liliput” toodang on märkimisväärne: 2013. aastal toodeti seda juustu tööstuslikult 2 762 tonni ja turustati 2 250 müügikohas kogu Poolas, 4,8 % toodangust eksporditi ELi turule. Juustu „Liliput” toodangust 90 % on hõlmatud kaubamärgiga. Vastulause esitaja arvates ohustaks nimetuse „Liliputas” registreerimine kaitstud geograafilise tähisena eespool nimetatud kaubamärkide olemasolu.

| (10) | Hoolimata eespool nimetatud väidetest, mis vastulause esitaja esitas, on asjakohane registreerida nimetus „Liliputas” kaitstud geograafilise tähisena järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(10)

Hoolimata eespool nimetatud väidetest, mis vastulause esitaja esitas, on asjakohane registreerida nimetus „Liliputas” kaitstud geograafilise tähisena järgmistel põhjustel.

| (11) | Kuigi nimetuse „Liliputas” kasutamine viitab kindlasti juustu väikestele mõõtmetele, on selge, et seos nimetuse ja suuruse vahel on Leedus poole sajandi jooksul kaduma läinud ning paralleelselt sellega on kujunenud tugev seos tootmispiirkonnaga. Vaieldamatult tähistatakse tänapäeval Leedus nimetusega „Liliputas” Belvederise külas käsitsi valmistatud poolkõva kvaliteetset juustu. Leedu tarbijad ei seosta seda nimetust Poola juustuga või tööstusliku juustutootmise standardiga. Isegi kui nimetus ei hõlma viidet geograafilisele piirkonnale, vastab nimetus „Liliputas” määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 5 lõikes 2 sätestatud määratlusele, mille kohaselt kaitstud geograafilise tähisega toote nimetusega tähistatakse toodet, mis on pärit teatavast kohast, piirkonnast või riigist. |
| --- | --- |

(11)

Kuigi nimetuse „Liliputas” kasutamine viitab kindlasti juustu väikestele mõõtmetele, on selge, et seos nimetuse ja suuruse vahel on Leedus poole sajandi jooksul kaduma läinud ning paralleelselt sellega on kujunenud tugev seos tootmispiirkonnaga. Vaieldamatult tähistatakse tänapäeval Leedus nimetusega „Liliputas” Belvederise külas käsitsi valmistatud poolkõva kvaliteetset juustu. Leedu tarbijad ei seosta seda nimetust Poola juustuga või tööstusliku juustutootmise standardiga. Isegi kui nimetus ei hõlma viidet geograafilisele piirkonnale, vastab nimetus „Liliputas” määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 5 lõikes 2 sätestatud määratlusele, mille kohaselt kaitstud geograafilise tähisega toote nimetusega tähistatakse toodet, mis on pärit teatavast kohast, piirkonnast või riigist.

| (12) | Eespool esitatut silmas pidades ei saa nimetust „Liliputas” pidada üldnimetuseks. Üldnimetused on sellised nimetused, millel on küll ajalooline seos piirkonnaga, kus toodet algselt toodeti või turustati, mida aga enam selle esialgse geograafilise päritoluga ei seostata. Nimetuse „Liliputas” puhul on olukord just vastupidine. Algselt ei olnud nimetusel seost geograafilise päritoluga, aga nüüd on nimetus tihedalt seotud toote tootmispiirkonnaga. |
| --- | --- |

(12)

Eespool esitatut silmas pidades ei saa nimetust „Liliputas” pidada üldnimetuseks. Üldnimetused on sellised nimetused, millel on küll ajalooline seos piirkonnaga, kus toodet algselt toodeti või turustati, mida aga enam selle esialgse geograafilise päritoluga ei seostata. Nimetuse „Liliputas” puhul on olukord just vastupidine. Algselt ei olnud nimetusel seost geograafilise päritoluga, aga nüüd on nimetus tihedalt seotud toote tootmispiirkonnaga.

| (13) | Toote omadusi ja mainet saab seostada toote geograafilise päritoluga. Kuigi avaldatud koonddokumendis on märgitud, et nimetus „Liliputas” anti juustule väikeste mõõtmete järgi, selgitatakse samas, et toote maitse ja lõhn on tingitud toote valmitamisest väikeste sõõrikutena. Juustu valmitatakse juustu sisemise mikrofloora ja mikrohallitusega (Penicillium pallidum Smith), mis kasvavad määratletud geograafilise piirkonna keldrites. Juustu „Liliputas” iseloomulik piimhape, värske maitse ja lõhn on tingitud Belvederise küla keldrites leiduvast iseloomulikust hallitusest. Piirkonna eritingimuste tõttu on sellel hallitusel võimalik seal elada. Hallituse tekkele ja säilimisele aitab kaasa ka asjaolu, et juust on käsitsi tehtud ja toodetud muul kui mehaanilisel viisil. Leedu piimatoodete esinumbri, juustu „Liliputas” kindel maine on hästi dokumenteeritud ja täpselt kirjeldatud avaldatud koonddokumendis. |
| --- | --- |

(13)

Toote omadusi ja mainet saab seostada toote geograafilise päritoluga. Kuigi avaldatud koonddokumendis on märgitud, et nimetus „Liliputas” anti juustule väikeste mõõtmete järgi, selgitatakse samas, et toote maitse ja lõhn on tingitud toote valmitamisest väikeste sõõrikutena. Juustu valmitatakse juustu sisemise mikrofloora ja mikrohallitusega (Penicillium pallidum Smith), mis kasvavad määratletud geograafilise piirkonna keldrites. Juustu „Liliputas” iseloomulik piimhape, värske maitse ja lõhn on tingitud Belvederise küla keldrites leiduvast iseloomulikust hallitusest. Piirkonna eritingimuste tõttu on sellel hallitusel võimalik seal elada. Hallituse tekkele ja säilimisele aitab kaasa ka asjaolu, et juust on käsitsi tehtud ja toodetud muul kui mehaanilisel viisil. Leedu piimatoodete esinumbri, juustu „Liliputas” kindel maine on hästi dokumenteeritud ja täpselt kirjeldatud avaldatud koonddokumendis.

| (14) | Toodete „Liliputas” ja „Liliput” erinevused on seega üsna selged. Toodet „Liliputas” ei saa pidada üldtooteks. |
| --- | --- |

(14)

Toodete „Liliputas” ja „Liliput” erinevused on seega üsna selged. Toodet „Liliputas” ei saa pidada üldtooteks.

| (15) | Seoses väitega, et toode „Liliputas” oli hõlmatud NSVL standarditega ja seda võis valmistada kõikjal NSVL-s, tuleks märkida, et toodete lisamine kõnealustesse standarditesse oli tol ajal kohustuslik. Lisaks ei tähenda kõnealune asjaolu seda, et toodet, nagu seda on kirjeldatud Leedu algatusel lisatud standardis, oleks toodetud mujal. Igal juhul sai toode ajavahemikul 1969–1979 hulgaliselt auhindu, diplomeid, kvaliteedimärke ja medaleid ning oli alati äratuntav kui Leedu juust, mis on valmistatud Belvederise külas. |
| --- | --- |

(15)

Seoses väitega, et toode „Liliputas” oli hõlmatud NSVL standarditega ja seda võis valmistada kõikjal NSVL-s, tuleks märkida, et toodete lisamine kõnealustesse standarditesse oli tol ajal kohustuslik. Lisaks ei tähenda kõnealune asjaolu seda, et toodet, nagu seda on kirjeldatud Leedu algatusel lisatud standardis, oleks toodetud mujal. Igal juhul sai toode ajavahemikul 1969–1979 hulgaliselt auhindu, diplomeid, kvaliteedimärke ja medaleid ning oli alati äratuntav kui Leedu juust, mis on valmistatud Belvederise külas.

| (16) | Nimetus „Liliput” on foneetiliselt sarnane registreeritava nimetusega „Liliputas”. Mõlemad nimetused on tingitud juustu väikestest mõõtmetest. Isegi kui juust „Liliputas” on eristatavate tunnuste, kvaliteedi ja mainega toode, on juustul „Liliput” omadusi, mille tõttu on see sarnane juustuga „Liliputas”. Kuna nimetused on sarnased ja võttes arvesse ka toodete visuaalset sarnasust, võiks määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 13 kohane nimetuse registreerimine põhjustada olukorra, et kui nimetus „Liliputas” registreeritakse, takistaks see Poola juustutootjaid nimetust „Liliput” kasutamast. |
| --- | --- |

(16)

Nimetus „Liliput” on foneetiliselt sarnane registreeritava nimetusega „Liliputas”. Mõlemad nimetused on tingitud juustu väikestest mõõtmetest. Isegi kui juust „Liliputas” on eristatavate tunnuste, kvaliteedi ja mainega toode, on juustul „Liliput” omadusi, mille tõttu on see sarnane juustuga „Liliputas”. Kuna nimetused on sarnased ja võttes arvesse ka toodete visuaalset sarnasust, võiks määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 13 kohane nimetuse registreerimine põhjustada olukorra, et kui nimetus „Liliputas” registreeritakse, takistaks see Poola juustutootjaid nimetust „Liliput” kasutamast.

| (17) | Tõenditest nähtub, et nimetuse „Liliput” kasutamine ei olnud mõeldud nimetuse „Liliputas” maine oma huvides ära kasutamiseks. Tarbijaid ei ole eksitatud ega ole saadudki eksitada toote tegeliku päritolu osas. Tegelikult on nende kahe toote jaoks olemas kaks eri turgu, kus nad on hästi tuntud ja õigesti määratletud. Nimetatud põhjustel ja kuna ilmnes, et nimetust „Liliput” on õiguspäraselt pidevalt ja muutumatult kasutatud vähemalt 25 aastat enne nimetuse „Liliputas” registreerimistaotluse komisjonile esitamist, tuleks õigluse ja tavapärase kasutuse huvides anda määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 15 lõikega 2 ette nähtud maksimaalne üleminekuperiood. |
| --- | --- |

(17)

Tõenditest nähtub, et nimetuse „Liliput” kasutamine ei olnud mõeldud nimetuse „Liliputas” maine oma huvides ära kasutamiseks. Tarbijaid ei ole eksitatud ega ole saadudki eksitada toote tegeliku päritolu osas. Tegelikult on nende kahe toote jaoks olemas kaks eri turgu, kus nad on hästi tuntud ja õigesti määratletud. Nimetatud põhjustel ja kuna ilmnes, et nimetust „Liliput” on õiguspäraselt pidevalt ja muutumatult kasutatud vähemalt 25 aastat enne nimetuse „Liliputas” registreerimistaotluse komisjonile esitamist, tuleks õigluse ja tavapärase kasutuse huvides anda määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 15 lõikega 2 ette nähtud maksimaalne üleminekuperiood.

| (18) | See järeldus ei pea tingimata tähendama seda, et mõiste „Liliput” kasutamine muutub ebaseaduslikuks. Kui vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 41 lõikele 2 on kõiki asjakohaseid tegureid, eelkõige olukorda tarbimispiirkondades ning liikmesriigi ja liidu asjaomaseid õigusakte arvesse võttes võimalik kindlaks teha, et nimetus „Liliput” on muutunud üldnimetuseks, siis ei mõjutaks kõnealuse nimetuse kasutamist nimetuse „Liliputas” registreerimine. |
| --- | --- |

(18)

See järeldus ei pea tingimata tähendama seda, et mõiste „Liliput” kasutamine muutub ebaseaduslikuks. Kui vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 41 lõikele 2 on kõiki asjakohaseid tegureid, eelkõige olukorda tarbimispiirkondades ning liikmesriigi ja liidu asjaomaseid õigusakte arvesse võttes võimalik kindlaks teha, et nimetus „Liliput” on muutunud üldnimetuseks, siis ei mõjutaks kõnealuse nimetuse kasutamist nimetuse „Liliputas” registreerimine.

| (19) | Mis puudutab nimetust „Liliput” sisaldavaid kaubamärke, mis on registreeritud, mida on taotletud või heauskselt kasutatud liidu territooriumil enne seda, kui esitati taotlus nimetuse „Liliputas” registreerimiseks kaitstud geograafilise tähisena, siis võib seoses kõnealuse tootega kõnealuseid kaubamärke vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 14 lõikele 2 jätkuvalt kasutada ja uuendada eeldusel, et kaubamärgiõiguse üldnõuded on muul moel täidetud. |
| --- | --- |

(19)

Mis puudutab nimetust „Liliput” sisaldavaid kaubamärke, mis on registreeritud, mida on taotletud või heauskselt kasutatud liidu territooriumil enne seda, kui esitati taotlus nimetuse „Liliputas” registreerimiseks kaitstud geograafilise tähisena, siis võib seoses kõnealuse tootega kõnealuseid kaubamärke vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 14 lõikele 2 jätkuvalt kasutada ja uuendada eeldusel, et kaubamärgiõiguse üldnõuded on muul moel täidetud.

| (20) | Eelnevat arvesse võttes tuleks nimetus „Liliputas” kanda kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse. |
| --- | --- |

(20)

Eelnevat arvesse võttes tuleks nimetus „Liliputas” kanda kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse.

| (21) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Liliputas” (KGT) registreeritakse.

Käesoleva artikli esimeses lõigus esitatud nimetus osutab komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisa klassi 1.3 „Juust” kuuluvale tootele.

Artikkel 2

Nimetust „Liliput” võib 15 aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest kasutada selliste juustude tähistamiseks, mis ei vasta toote „Liliputas” spetsifikaadile.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT C 170, 15.6.2013, lk 46.

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, 13. juuni 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 25.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 53/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 53/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/294,

24. veebruar 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | EG | 169,3 |
| IL | 81,7 |
| MA | 91,9 |
| TR | 116,8 |
| ZZ | 114,9 |
| 0707 00 05 | TR | 187,1 |
| ZZ | 187,1 |
| 0709 93 10 | MA | 140,7 |
| TR | 215,2 |
| ZZ | 178,0 |
| 0805 10 20 | EG | 45,9 |
| IL | 72,3 |
| MA | 47,6 |
| TN | 50,8 |
| TR | 68,9 |
| ZZ | 57,1 |
| 0805 20 10 | IL | 132,4 |
| MA | 96,3 |
| ZZ | 114,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 80,3 |
| IL | 151,7 |
| JM | 118,2 |
| MA | 101,6 |
| TR | 85,4 |
| US | 143,7 |
| ZZ | 113,5 |
| 0805 50 10 | EG | 41,5 |
| TR | 51,6 |
| ZZ | 46,6 |
| 0808 10 80 | BR | 69,5 |
| CL | 95,2 |
| MK | 29,8 |
| US | 151,4 |
| ZZ | 86,5 |
| 0808 30 90 | CL | 155,9 |
| CN | 99,9 |
| US | 122,7 |
| ZA | 92,9 |
| ZZ | 117,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

EG

169,3

IL

81,7

MA

91,9

TR

116,8

ZZ

114,9

0707 00 05

TR

187,1

ZZ

187,1

0709 93 10

MA

140,7

TR

215,2

ZZ

178,0

0805 10 20

EG

45,9

IL

72,3

MA

47,6

TN

50,8

TR

68,9

ZZ

57,1

0805 20 10

IL

132,4

MA

96,3

ZZ

114,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

80,3

IL

151,7

JM

118,2

MA

101,6

TR

85,4

US

143,7

ZZ

113,5

0805 50 10

EG

41,5

TR

51,6

ZZ

46,6

0808 10 80

BR

69,5

CL

95,2

MK

29,8

US

151,4

ZZ

86,5

0808 30 90

CL

155,9

CN

99,9

US

122,7

ZA

92,9

ZZ

117,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 25.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 53/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 53/11

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/295,

24. veebruar 2015,

millega lubatakse kasutada MELCO GXi tõhusat vahelduvvoolugeneraatorit kui uuenduslikku tehnoloogiat sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tarnija Mitsubishi Electric Corporation (MELCO), keda Euroopa Liidus esindab Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V. (edaspidi „taotleja”), esitas 24. juunil 2014 taotluse, et saada heakskiit MELCO GXi tõhusale vahelduvvoolugeneraatorile kui uuenduslikule tehnoloogiale. Taotluse täielikkust hinnati kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 (2) artikliga 4. Komisjon leidis, et esialgses taotluses oli puudu teatav oluline teave ning palus taotlejal selle teabe lisada. Komisjon sai täieliku teabe 10. juulil 2014 ja alustas taotluse hindamist järgmisel päeval pärast kõnealust kuupäeva. |
| --- | --- |

(1)

Tarnija Mitsubishi Electric Corporation (MELCO), keda Euroopa Liidus esindab Mitsubishi Electric Automotive Europe B.V. (edaspidi „taotleja”), esitas 24. juunil 2014 taotluse, et saada heakskiit MELCO GXi tõhusale vahelduvvoolugeneraatorile kui uuenduslikule tehnoloogiale. Taotluse täielikkust hinnati kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 (2) artikliga 4. Komisjon leidis, et esialgses taotluses oli puudu teatav oluline teave ning palus taotlejal selle teabe lisada. Komisjon sai täieliku teabe 10. juulil 2014 ja alustas taotluse hindamist järgmisel päeval pärast kõnealust kuupäeva.

| (2) | Taotlus, mida hinnati kooskõlas määruse (EÜ) nr 443/2009 artikliga 12, rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011 ja tehniliste suunistega, mille järgi koostatakse taotlused uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 443/2009 (edaspidi „tehnilised suunised”), (3) leiti olevat täielik. |
| --- | --- |

(2)

Taotlus, mida hinnati kooskõlas määruse (EÜ) nr 443/2009 artikliga 12, rakendusmäärusega (EL) nr 725/2011 ja tehniliste suunistega, mille järgi koostatakse taotlused uuendusliku tehnoloogia heakskiitmiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 443/2009 (edaspidi „tehnilised suunised”), (3) leiti olevat täielik.

| (3) | Taotluses käsitletakse MELCO GXi tõhusat vahelduvvoolugeneraatorit toodanguklasside 130 A kuni 250 A jaoks. Vahelduvvoolugeneraatori kasutegur on kõrge, nagu on kindlaks tehtud vastavalt tehniliste suuniste I lisa punktis 5.1.2 kirjeldatud VDA lähenemisviisile. Osutatud lähenemisviisi puhul kasutatakse katsetusmeetodit, mida on kirjeldatud rahvusvahelises standardis ISO 8854:2012 (4). Taotleja generaatoril on suurem kasutegur kui võrdlusgeneraatoril, kuna selles on vähendatud kolme liiki kadusid: alaldamiskaod, kuna on kasutatud uut dioodi, mille puhul energiakadu on väiksem; staatori rauakaod, kuna staatori südamiku valmistamisel on kasutatud õhukest ja kvaliteetset elektromagnetilist terast, ning staatori vasekaod, kuna on kasutatud ülikõrge täitefaktoriga staatorit ja rakendatud teljesuunalist jahutamisstruktuuri. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse MELCO GXi tõhusat vahelduvvoolugeneraatorit toodanguklasside 130 A kuni 250 A jaoks. Vahelduvvoolugeneraatori kasutegur on kõrge, nagu on kindlaks tehtud vastavalt tehniliste suuniste I lisa punktis 5.1.2 kirjeldatud VDA lähenemisviisile. Osutatud lähenemisviisi puhul kasutatakse katsetusmeetodit, mida on kirjeldatud rahvusvahelises standardis ISO 8854:2012 (4). Taotleja generaatoril on suurem kasutegur kui võrdlusgeneraatoril, kuna selles on vähendatud kolme liiki kadusid: alaldamiskaod, kuna on kasutatud uut dioodi, mille puhul energiakadu on väiksem; staatori rauakaod, kuna staatori südamiku valmistamisel on kasutatud õhukest ja kvaliteetset elektromagnetilist terast, ning staatori vasekaod, kuna on kasutatud ülikõrge täitefaktoriga staatorit ja rakendatud teljesuunalist jahutamisstruktuuri.

| (4) | Komisjoni arvates selgub taotluses esitatud teabest, et määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 ja rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklites 2 ja 4 osutatud tingimused ja kriteeriumid on täidetud. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni arvates selgub taotluses esitatud teabest, et määruse (EÜ) nr 443/2009 artiklis 12 ja rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklites 2 ja 4 osutatud tingimused ja kriteeriumid on täidetud.

| (5) | Taotleja on tõendanud, et selliste sõiduautode osakaal, millel oli kasutatud kõnealuses taotluses kirjeldatud tüüpi suure kasuteguriga generaatorit, ei ületanud 3 % võrdlusaastal 2009 registreeritud uutest sõiduautodest. |
| --- | --- |

(5)

Taotleja on tõendanud, et selliste sõiduautode osakaal, millel oli kasutatud kõnealuses taotluses kirjeldatud tüüpi suure kasuteguriga generaatorit, ei ületanud 3 % võrdlusaastal 2009 registreeritud uutest sõiduautodest.

| (6) | Selleks et määrata, kui palju CO2-heide väheneb seoses sõidukile paigaldatava uuendusliku tehnoloogiaga, on vaja määratleda kontrollsõiduk, mida kasutatakse uuendusliku tehnoloogiaga varustatud sõiduki kasuteguri võrdlemisel vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklitele 5 ja 8. Komisjon leiab, et 67 % kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatorit võib uuele sõidukitüübile paigaldatud uuendusliku tehnoloogia puhul pidada asjakohaseks võrdlustehnoloogiaks. Kui MELCO GXi tõhus vahelduvvoolugeneraator on paigaldatud olemasolevale sõidukitüübile, peab võrdlustehnoloogia vahelduvvoolugeneraator olema selle viimane turule lastud versioon. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et määrata, kui palju CO2-heide väheneb seoses sõidukile paigaldatava uuendusliku tehnoloogiaga, on vaja määratleda kontrollsõiduk, mida kasutatakse uuendusliku tehnoloogiaga varustatud sõiduki kasuteguri võrdlemisel vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklitele 5 ja 8. Komisjon leiab, et 67 % kasuteguriga vahelduvvoolugeneraatorit võib uuele sõidukitüübile paigaldatud uuendusliku tehnoloogia puhul pidada asjakohaseks võrdlustehnoloogiaks. Kui MELCO GXi tõhus vahelduvvoolugeneraator on paigaldatud olemasolevale sõidukitüübile, peab võrdlustehnoloogia vahelduvvoolugeneraator olema selle viimane turule lastud versioon.

| (7) | Taotleja on esitanud metoodika CO2-heite vähenemise mõõtmiseks; selles on kasutatud valemeid, mis on kooskõlas tehnilistes suunistes tõhusaid generaatoreid käsitleva lihtsustatud lähenemisviisi puhul kirjeldatud valemitega. Komisjon on seisukohal, et katsemetoodika annab kontrollitavaid, korratavaid ja võrreldavaid tulemusi ning võimaldab suure statistilise olulisusega realistlikult tõendada CO2-heite vähendamist uuendusliku tehnoloogia kasutamisega vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklile 6. |
| --- | --- |

(7)

Taotleja on esitanud metoodika CO2-heite vähenemise mõõtmiseks; selles on kasutatud valemeid, mis on kooskõlas tehnilistes suunistes tõhusaid generaatoreid käsitleva lihtsustatud lähenemisviisi puhul kirjeldatud valemitega. Komisjon on seisukohal, et katsemetoodika annab kontrollitavaid, korratavaid ja võrreldavaid tulemusi ning võimaldab suure statistilise olulisusega realistlikult tõendada CO2-heite vähendamist uuendusliku tehnoloogia kasutamisega vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artiklile 6.

| (8) | Taotleja on esitanud metoodika CO2-heite vähenemise mõõtmiseks. See hõlmab valemeid, mis põhinevad tehnilistel suunistel tõhusa vahelduvvoolugeneraatori kohta. Komisjon märgib, et taotleja katsemetoodika ja valemid CO2-heite vähenemise arvutamiseks on mõlemal juhul kõigis valdkondades võrdväärsed metoodikaga, mida on kirjeldatud komisjoni rakendusotsuses 2013/341/EL (5). Sellest tulenevalt leiab komisjon, et rakendusotsuses 2013/341/EL kirjeldatud metoodikat tuleks kasutada selleks, et määrata kindlaks, kui palju väheneb CO2-heide tänu MELCO GXi tõhusa vahelduvvoolugeneraatori kasutamisele. |
| --- | --- |

(8)

Taotleja on esitanud metoodika CO2-heite vähenemise mõõtmiseks. See hõlmab valemeid, mis põhinevad tehnilistel suunistel tõhusa vahelduvvoolugeneraatori kohta. Komisjon märgib, et taotleja katsemetoodika ja valemid CO2-heite vähenemise arvutamiseks on mõlemal juhul kõigis valdkondades võrdväärsed metoodikaga, mida on kirjeldatud komisjoni rakendusotsuses 2013/341/EL (5). Sellest tulenevalt leiab komisjon, et rakendusotsuses 2013/341/EL kirjeldatud metoodikat tuleks kasutada selleks, et määrata kindlaks, kui palju väheneb CO2-heide tänu MELCO GXi tõhusa vahelduvvoolugeneraatori kasutamisele.

| (9) | Seda silmas pidades leiab komisjon, et taotleja on piisavalt tõendanud, et uuendusliku tehnoloogia abil vähendatakse heidet vähemalt 1 g CO2/km. |
| --- | --- |

(9)

Seda silmas pidades leiab komisjon, et taotleja on piisavalt tõendanud, et uuendusliku tehnoloogia abil vähendatakse heidet vähemalt 1 g CO2/km.

| (10) | Komisjon märgib, et uuenduslikust tehnoloogiast tulenevat vähenemist võib osaliselt tõendada standardse katsetsükli abil ning lõplik tõendatav koguvähenemine tuleks seepärast määrata vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 8 lõike 2 teisele lõigule. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon märgib, et uuenduslikust tehnoloogiast tulenevat vähenemist võib osaliselt tõendada standardse katsetsükli abil ning lõplik tõendatav koguvähenemine tuleks seepärast määrata vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 8 lõike 2 teisele lõigule.

| (11) | Komisjon märgib, et kontrolliaruande on koostanud asutus nimega UTAC (Groupe UTAC CERAM) ning aruanne toetab taotluses esitatud järeldusi. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon märgib, et kontrolliaruande on koostanud asutus nimega UTAC (Groupe UTAC CERAM) ning aruanne toetab taotluses esitatud järeldusi.

| (12) | Seda silmas pidades leiab komisjon, et kõnealuse uuendusliku tehnoloogia heakskiitmisele ei tohiks olla vastuväiteid. |
| --- | --- |

(12)

Seda silmas pidades leiab komisjon, et kõnealuse uuendusliku tehnoloogia heakskiitmisele ei tohiks olla vastuväiteid.

| (13) | Selleks et määrata kindlaks ökoinnovatsiooni üldkood, mida kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (6) I, VIII ja IX lisale vastavates asjakohastes tüübikinnitusdokumentides, tuleks kindlaks määrata individuaalne kood, mida kasutatakse käesoleva rakendusotsusega heakskiidetud uuendusliku tehnoloogia tähistamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et määrata kindlaks ökoinnovatsiooni üldkood, mida kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (6) I, VIII ja IX lisale vastavates asjakohastes tüübikinnitusdokumentides, tuleks kindlaks määrata individuaalne kood, mida kasutatakse käesoleva rakendusotsusega heakskiidetud uuendusliku tehnoloogia tähistamiseks.

| (14) | Iga tootja, kes soovib CO2-eriheite sihttaseme saavutamiseks vähendada oma keskmist CO2-eriheidet käesoleva otsusega heakskiidetud uuendusliku tehnoloogia abil, peaks rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 11 lõike 1 kohaselt osutama käesolevale otsusele taotluses, mille ta esitab asjaomasele sõidukile EÜ tüübikinnitustunnistuse saamiseks, |
| --- | --- |

(14)

Iga tootja, kes soovib CO2-eriheite sihttaseme saavutamiseks vähendada oma keskmist CO2-eriheidet käesoleva otsusega heakskiidetud uuendusliku tehnoloogia abil, peaks rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 11 lõike 1 kohaselt osutama käesolevale otsusele taotluses, mille ta esitab asjaomasele sõidukile EÜ tüübikinnitustunnistuse saamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Mitsubishi Electric Corporation GXi tõhus vahelduvvoolugeneraator, mille kasutegur on suurem tänu kolme erineva kao vähendamisele ja mis on ette nähtud M1-kategooria sõidukites kasutamiseks, kiidetakse heaks kui uuenduslik tehnoloogia määruse (EÜ) nr 443/2009 artikli 12 tähenduses.

2.   CO2-heite vähenemine, mis saavutatakse tänu lõikes 1 osutatud vahelduvvoolugeneraatori kasutamisele, tehakse kindlaks rakendusotsuse 2013/341/EL lisas sätestatud metoodika alusel.

3.   Vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 11 lõike 2 teisele lõigule võib käesoleva artikli lõike 2 kohaselt kindlaks tehtud CO2-heite vähenemist tõendada ja kanda direktiivi 2007/46/EÜ I, VIII ja IX lisas määratletud vastavussertifikaati ja asjaomastesse tüübikinnitusdokumentidesse üksnes juhul, kui vähenemine vastab rakendusmääruse (EL) nr 725/2011 artikli 9 lõikes 1 määratletud miinimumtasemele või ületab seda.

4.   Tüübikinnitusdokumentidesse kantav individuaalne ökoinnovatsiooni kood, mida kasutatakse käesolevas otsuses heakskiidetud uuendusliku tehnoloogia tähistamiseks, on „12”.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 24. veebruar 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 725/2011, 25. juuli 2011, millega kehtestatakse sõiduautode vähese CO2-heitega uuenduslike tehnoloogiate heakskiitmise ja sertifitseerimise kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 194, 26.7.2011, lk 19).

2

2

(3)  http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/vehicles/cars/docs/guidelines_en.pdf

3

(4)  ISO 8854. Road vehicles — Alternators with regulators — Test methods and general requirements (Maanteesõidukid. Regulaatoritega vahelduvvoolugeneraatorid. Katsemetoodika ja üldnõuded). Viitenumber ISO 8854:2012(E).

4

(5)  Komisjoni rakendusotsus 2013/341/EL, 27. juuni 2013, millega lubatakse kasutada tehnoloogial Valeo Efficient Generation põhinevat vahelduvvoolugeneraatorit kui uuenduslikku tehnikat sõiduautode CO2-heite vähendamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 443/2009 (ELT L 179, 29.6.2013, lk 98).

5

2

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/46/EÜ, 5. september 2007, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

6

---

| 25.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 53/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 53/14

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/296,

24. veebruar 2015,

millega kehtestatakse menetluskord liikmesriikidevaheliseks koostööks e-identimise valdkonnas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul) artikli 12 lõikele 7

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 910/2014 (e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ), (1) eriti selle artikli 12 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriikidevaheline koostöö e-identimise süsteemide koosvõime ja turvalisuse küsimustes on vajalik soodustada usalduse ja turvalisuse kõrget taset, mis vastaks kõnealuste süsteemide riski astmele. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriikidevaheline koostöö e-identimise süsteemide koosvõime ja turvalisuse küsimustes on vajalik soodustada usalduse ja turvalisuse kõrget taset, mis vastaks kõnealuste süsteemide riski astmele.

| (2) | Määruse (EL) nr 910/2014 artikli 7 punktiga g kohustatakse teavitavat liikmesriiki esitama kõnealuse süsteemi kirjeldus teistele liikmesriikidele kuus kuud varem, et liikmesriigid saaksid määruse (EL) nr 910/2014 artikli 12 lõikes 5 kirjeldatud viisil koostööd teha. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 910/2014 artikli 7 punktiga g kohustatakse teavitavat liikmesriiki esitama kõnealuse süsteemi kirjeldus teistele liikmesriikidele kuus kuud varem, et liikmesriigid saaksid määruse (EL) nr 910/2014 artikli 12 lõikes 5 kirjeldatud viisil koostööd teha.

| (3) | Liikmesriikidevaheliseks koostööks on tarvis lihtsustatud menetlusi. E-identimise süsteemide koosvõimet ja turvalisust ei saa luua eri keeltes läbiviidatavate menetlustega. Inglise keele kasutamine koostöö käigus peaks hõlbustama e-identimise süsteemide koosvõime ja turvalisuse saavutamist, samas ei tohiks juba olemasolevate dokumentide tõlkimine tekitada põhjendamatut koormust. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikidevaheliseks koostööks on tarvis lihtsustatud menetlusi. E-identimise süsteemide koosvõimet ja turvalisust ei saa luua eri keeltes läbiviidatavate menetlustega. Inglise keele kasutamine koostöö käigus peaks hõlbustama e-identimise süsteemide koosvõime ja turvalisuse saavutamist, samas ei tohiks juba olemasolevate dokumentide tõlkimine tekitada põhjendamatut koormust.

| (4) | E-identimise süsteemide eri elemente haldavad liikmesriikides eri asutused või organid. Tõhusa koostöö võimaldamiseks ja haldusmenetluste lihtsustamiseks on asjakohane tagada, et igal liikmesriigil oleks ühtne kontaktpunkt, kelle kaudu saab pöörduda riigi asjaomaste asutuste ja organite poole. |
| --- | --- |

(4)

E-identimise süsteemide eri elemente haldavad liikmesriikides eri asutused või organid. Tõhusa koostöö võimaldamiseks ja haldusmenetluste lihtsustamiseks on asjakohane tagada, et igal liikmesriigil oleks ühtne kontaktpunkt, kelle kaudu saab pöörduda riigi asjaomaste asutuste ja organite poole.

| (5) | Teabe, kogemuste ja heade tavade vahetamine liikmesriikide vahel hõlbustab e-identimise süsteemide väljatöötamist ja aitab saavutada tehnilise koosvõime. Vajadus selliseks koostööks on iseäranis põhjendatud, kui tekib vajadus kohandada juba teavitatud e-identimise süsteeme, muuta e-identimise süsteeme, mille kohta on teave liikmesriikidele esitatud enne teavitamist, ning oluliste arengute või intsidentide korral, mis võivad mõjutada e-identimise süsteemide koosvõimet ja turvalisust. Liikmesriikidel peaksid ka olema vahendid e-identimise süsteemide koosvõimet ja turvalisust käsitleva teabe nõudmiseks teistelt liikmesriikidelt. |
| --- | --- |

(5)

Teabe, kogemuste ja heade tavade vahetamine liikmesriikide vahel hõlbustab e-identimise süsteemide väljatöötamist ja aitab saavutada tehnilise koosvõime. Vajadus selliseks koostööks on iseäranis põhjendatud, kui tekib vajadus kohandada juba teavitatud e-identimise süsteeme, muuta e-identimise süsteeme, mille kohta on teave liikmesriikidele esitatud enne teavitamist, ning oluliste arengute või intsidentide korral, mis võivad mõjutada e-identimise süsteemide koosvõimet ja turvalisust. Liikmesriikidel peaksid ka olema vahendid e-identimise süsteemide koosvõimet ja turvalisust käsitleva teabe nõudmiseks teistelt liikmesriikidelt.

| (6) | E-identimise süsteemide vastastikust hindamist tuleks käsitada ühise õppeprotsessina, mis aitab luua usaldust liikmesriikide vahel ning tagab teavitatud e-identimise süsteemide koosvõime ja turvalisuse. See eeldab teavitavatelt liikmesriikidelt piisava teabe esitamist oma e-identimise süsteemide kohta. Siiski tuleb samuti arvestada liikmesriikide kohustusega hoida teatavat teavet konfidentsiaalsena, kui see on turvalisuse seisukohalt määrava tähtsusega. |
| --- | --- |

(6)

E-identimise süsteemide vastastikust hindamist tuleks käsitada ühise õppeprotsessina, mis aitab luua usaldust liikmesriikide vahel ning tagab teavitatud e-identimise süsteemide koosvõime ja turvalisuse. See eeldab teavitavatelt liikmesriikidelt piisava teabe esitamist oma e-identimise süsteemide kohta. Siiski tuleb samuti arvestada liikmesriikide kohustusega hoida teatavat teavet konfidentsiaalsena, kui see on turvalisuse seisukohalt määrava tähtsusega.

| (7) | Selle tagamiseks, et vastastikuse hindamise protsess oleks kulutõhus ning annaks selgeid ja veenvaid tulemusi, ning selleks, et mitte tekitada liikmesriikidele liigset koormust, peaksid liikmesriigid ühiselt teostama ühtse vastastikuse hindamise. |
| --- | --- |

(7)

Selle tagamiseks, et vastastikuse hindamise protsess oleks kulutõhus ning annaks selgeid ja veenvaid tulemusi, ning selleks, et mitte tekitada liikmesriikidele liigset koormust, peaksid liikmesriigid ühiselt teostama ühtse vastastikuse hindamise.

| (8) | E-identimise süsteemidega seonduvates küsimustes koostööd tehes, sealhulgas vastastikusi hindamisi teostades, peaksid liikmesriigid arvesse võtma sõltumatute kolmandate isikute hinnanguid, kui need on kättesaadavad. |
| --- | --- |

(8)

E-identimise süsteemidega seonduvates küsimustes koostööd tehes, sealhulgas vastastikusi hindamisi teostades, peaksid liikmesriigid arvesse võtma sõltumatute kolmandate isikute hinnanguid, kui need on kättesaadavad.

| (9) | Määruse (EL) nr 910/2014 artikli 12 lõigetes 5 ja 6 sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajaliku menetluskorra hõlbustamiseks tuleks luua koostöövõrk. Selle eesmärk on tagada sellise foorumi toimimine, mis hõlmaks kõiki liikmesriike ning kaasaks neid ametlikult tegema koostööd koosvõime raamistiku ülalpidamise praktiliste aspektide vallas. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EL) nr 910/2014 artikli 12 lõigetes 5 ja 6 sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajaliku menetluskorra hõlbustamiseks tuleks luua koostöövõrk. Selle eesmärk on tagada sellise foorumi toimimine, mis hõlmaks kõiki liikmesriike ning kaasaks neid ametlikult tegema koostööd koosvõime raamistiku ülalpidamise praktiliste aspektide vallas.

| (10) | Koostöövõrk peaks vaatama läbi teatisevormi kavandid, mille liikmesriigid esitavad määruse (EL) nr 910/2014 artikli 7 punkti g kohaselt, ning hindama neis kirjeldatud süsteemide vastavust kõnealuse määruse artikli 7, artikli 8 lõigete 1–2 ja artikli 12 lõike 1 nõuetele ning kõnealuse määruse artikli 8 lõikes 3 osutatud rakendusaktile. Määruse (EL) nr 910/2014 artikli 9 lõike 1 punkti e kohaselt peavad teavitavad liikmesriigid kirjeldama, kuidas on teavitatud e-identimise süsteemi puhul täidetud koosvõime nõuded vastavalt määruse (EL) nr 910/2014 artikli 12 lõikele 1. Liikmesriigid peaksid koostöövõrgu arvamusi silmas pidama eelkõige valmistudes täitma määruse (EL) nr 910/2014 artikli 9 lõike 1 punktis e sätestatud kohustust kirjeldada komisjonile, kuidas on teavitatud e-identimise süsteemi puhul täidetud koosvõime nõuded vastavalt määruse (EL) nr 910/2014 artikli 12 lõikele 1. |
| --- | --- |

(10)

Koostöövõrk peaks vaatama läbi teatisevormi kavandid, mille liikmesriigid esitavad määruse (EL) nr 910/2014 artikli 7 punkti g kohaselt, ning hindama neis kirjeldatud süsteemide vastavust kõnealuse määruse artikli 7, artikli 8 lõigete 1–2 ja artikli 12 lõike 1 nõuetele ning kõnealuse määruse artikli 8 lõikes 3 osutatud rakendusaktile. Määruse (EL) nr 910/2014 artikli 9 lõike 1 punkti e kohaselt peavad teavitavad liikmesriigid kirjeldama, kuidas on teavitatud e-identimise süsteemi puhul täidetud koosvõime nõuded vastavalt määruse (EL) nr 910/2014 artikli 12 lõikele 1. Liikmesriigid peaksid koostöövõrgu arvamusi silmas pidama eelkõige valmistudes täitma määruse (EL) nr 910/2014 artikli 9 lõike 1 punktis e sätestatud kohustust kirjeldada komisjonile, kuidas on teavitatud e-identimise süsteemi puhul täidetud koosvõime nõuded vastavalt määruse (EL) nr 910/2014 artikli 12 lõikele 1.

| (11) | Kõik teavitamise osalised peaksid koostöö-, teavitamis- ja koosvõimemenetlustes lähtuma koostöövõrgu arvamusest. |
| --- | --- |

(11)

Kõik teavitamise osalised peaksid koostöö-, teavitamis- ja koosvõimemenetlustes lähtuma koostöövõrgu arvamusest.

| (12) | Käesoleva otsuse alusel teostatava vastastikuse hindamise protsessi tõhususe tagamiseks on asjakohane, et koostöövõrk annaks liikmesriikidele suuniseid. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsuse alusel teostatava vastastikuse hindamise protsessi tõhususe tagamiseks on asjakohane, et koostöövõrk annaks liikmesriikidele suuniseid.

| (13) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 910/2014 artikli 48 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 910/2014 artikli 48 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Eesmärk

Määruse artikli 12 lõike 7 kohaselt kehtestatakse käesoleva otsusega menetluskord liikmesriikidevahelise koostöö hõlbustamiseks, kuna see on vajalik selleks, et tagada nende e-identimise süsteemide koosvõime ja turvalisus, millest komisjonid kavatsevad komisjonile teatada või on seda juba teinud. Menetluskord on seotud eelkõige järgmisega:

| a) | e-identimise süsteemidega seotud teabe, kogemuste ja heade tavade vahetamine ning e-identimise sektoris toimuvate asjakohaste arengute analüüsimine, nagu on sätestatud II peatükis; |
| --- | --- |

a)

e-identimise süsteemidega seotud teabe, kogemuste ja heade tavade vahetamine ning e-identimise sektoris toimuvate asjakohaste arengute analüüsimine, nagu on sätestatud II peatükis;

| b) | e-identimise süsteemide vastastikune hindamine, nagu on sätestatud III peatükis, ning |
| --- | --- |

b)

e-identimise süsteemide vastastikune hindamine, nagu on sätestatud III peatükis, ning

| c) | koostöövõrgu kaudu tehtav koostöö, nagu on sätestatud IV peatükis. |
| --- | --- |

c)

koostöövõrgu kaudu tehtav koostöö, nagu on sätestatud IV peatükis.

Artikkel 2

Koostöökeel

1.   Kui asjaomased liikmesriigid ei lepi kokku teisiti, on koostöökeel inglise keel.

2.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, ei ole liikmesriigid kohustatud tõlkima artikli 10 lõikes 2 osutatud tõendavaid dokumente, kui see tooks kaasa põhjendamatu koormuse.

Artikkel 3

Ühtsed kontaktpunktid

1.   Määruse (EL) nr 910/2014 artikli 12 lõigetes 5 ja 6 ettenähtud liikmesriikidevahelise koostöö hõlbustamiseks määrab iga liikmesriik ühtse kontaktpunkti.

2.   Iga liikmesriik esitab teistele liikmesriikidele ja komisjonile teabe ühtse kontaktpunkti kohta. Komisjon avaldab ühtsete kontaktpunktide loetelu internetis.

II PEATÜKK

TEABE, KOGEMUSTE JA HEADE TAVADE VAHETAMINE

Artikkel 4

Teabe, kogemuste ja heade tavade vahetamine

1.   Liikmesriigid jagavad teiste liikmesriikidega teavet, kogemusi ja häid tavasid e-identimise süsteemide kohta.

2.   Iga liikmesriik teavitab teisi liikmesriike, kui ta teeb süsteemi koosvõime või usaldusväärsuse tasemetega seoses järgmisi muudatusi, edasiarendusi või kohandusi:

| a) | juba teavitatud e-identimise süsteemi edasiarendused või kohandused, kui need ei nõua määruse (EL) nr 910/2014 artikli 9 lõike 1 kohast teavitamist; |
| --- | --- |

a)

juba teavitatud e-identimise süsteemi edasiarendused või kohandused, kui need ei nõua määruse (EL) nr 910/2014 artikli 9 lõike 1 kohast teavitamist;

| b) | määruse (EL) nr 910/2014 artikli 7 punkti g kohaselt esitatud e-identimise süsteemi kirjelduse muudatused, edasiarendused või kohandused, kui need tehti enne teavitamist. |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr 910/2014 artikli 7 punkti g kohaselt esitatud e-identimise süsteemi kirjelduse muudatused, edasiarendused või kohandused, kui need tehti enne teavitamist.

3.   Kui liikmesriik saab teada mõnest olulisest arengust või intsidendist, mis ei seondu tema teavitatud e-identimise süsteemiga, kuid võib mõjutada muude e-identimise süsteemide turvalisust, teatab ta sellest teistele liikmesriikidele.

Artikkel 5

Koosvõimet ja turvalisust käsitleva teabe nõue

1.   Kui liikmesriik leiab, et e-identimise süsteemide vahelise koosvõime tagamiseks on vaja teavet, mida e-identimise süsteemist teatanud liikmesriik ei ole veel esitanud, võib ta viimaselt seda teavet nõuda. Teavitav liikmesriik esitab kõnealuse teabe, välja arvatud juhul, kui

| a) | ta ei valda kõnealust teavet ning selle saamine tekitaks ebamõistlikku halduskoormust; |
| --- | --- |

a)

ta ei valda kõnealust teavet ning selle saamine tekitaks ebamõistlikku halduskoormust;

| b) | kõnealune teave seondub avaliku julgeoleku või riigi julgeoleku küsimustega; |
| --- | --- |

b)

kõnealune teave seondub avaliku julgeoleku või riigi julgeoleku küsimustega;

| c) | kõnealune teave seondub äri-, töö- või ettevõtte saladuste küsimustega. |
| --- | --- |

c)

kõnealune teave seondub äri-, töö- või ettevõtte saladuste küsimustega.

2.   E-identimise süsteemide turvalisuse suurendamiseks võib liikmesriik, kellel on turvalisusega seonduv probleem, mis mõjutab teavitatud süsteemi või süsteemi, millest teavitamine on pooleli, küsida teavet turvalisusega seonduva probleemi kohta. Taotluse saanud liikmesriik esitab seejärel kõikidele liikmesriikidele nõutud asjakohase teabe, et teha kindlaks, kas on aset leidnud määruse (EL) nr 910/2014 artiklis 10 osutatud turvarikkumine või kas on olemas tõeline oht, et selline rikkumine võib aset leida, välja arvatud juhul, kui

| a) | ta ei valda kõnealust teavet ning selle saamine tekitaks ebamõistlikku halduskoormust; |
| --- | --- |

a)

ta ei valda kõnealust teavet ning selle saamine tekitaks ebamõistlikku halduskoormust;

| b) | kõnealune teave seondub avaliku julgeoleku või riigi julgeoleku küsimustega; |
| --- | --- |

b)

kõnealune teave seondub avaliku julgeoleku või riigi julgeoleku küsimustega;

| c) | kõnealune teave seondub äri-, töö- või ettevõtte saladuste küsimustega. |
| --- | --- |

c)

kõnealune teave seondub äri-, töö- või ettevõtte saladuste küsimustega.

Artikkel 6

Teabevahetus ühtsete kontaktpunktide kaudu

Liikmesriik vahetab artiklite 4 ja 5 kohaselt teavet ühtsete kontaktpunktide kaudu ning esitab nõutud asjakohase teabe põhjendamatu viivituseta.

III PEATÜKK

VASTASTIKUNE HINDAMINE

Artikkel 7

Põhimõtted

1.   Vastastikune hindamine on liikmesriikidevahelise koostöö mehhanism, mis on loodud teavitatud e-identimise süsteemide koosvõime ja turvalisuse tagamiseks.

2.   Liikmesriikide osalemine vastastikuses hindamises on vabatahtlik. Liikmesriik, kelle e-identimise süsteemi suhtes viiakse läbi vastastikune hindamine, ei või keelduda ühegi vastastikust hindamist teostava liikmesriigi osalemisest vastastikuse hindamise protsessis.

3.   Iga vastastikuse hindamise protsessis osalev liikmesriik kannab kõnealuses protsessis osalemisel tekkivad kulud.

4.   Vastastikuse hindamise protsessi kaudu saadavat teavet kasutatakse üksnes sellel eesmärgil. Vastastikust hindamist läbi viivate liikmesriikide esindajad ei tohi kolmandatele isikutele avaldada vastastikuse hindamise käigus saadud tundlikku või konfidentsiaalset teavet.

5.   Vastastikust hindamist teostav liikmesriik avalikustab mis tahes võimaliku huvide konflikti, mis võib tekkida esindajatel, kelle nad on määranud osalema vastastikuses hindamises.

Artikkel 8

Vastastikuse hindamise protsessi algatamine

1.   Vastastikuse hindamise protsessi algatamiseks on kaks viisi.

| a) | Liikmesriik taotleb oma e-identimise süsteemi vastastikust hindamist. |
| --- | --- |

a)

Liikmesriik taotleb oma e-identimise süsteemi vastastikust hindamist.

| b) | Liikmesriik või liikmesriigid avaldavad soovi teise liikmesriigi e-identimise süsteemi vastastikuse hindamise läbiviimiseks. Oma taotluses põhjendavad nad vastastikuse hindamise läbiviimise soovi ning selgitavad, kuidas edendaks vastastikune hindamine liikmesriikide e-identimise süsteemide koosvõimet või turvalisust. |
| --- | --- |

b)

Liikmesriik või liikmesriigid avaldavad soovi teise liikmesriigi e-identimise süsteemi vastastikuse hindamise läbiviimiseks. Oma taotluses põhjendavad nad vastastikuse hindamise läbiviimise soovi ning selgitavad, kuidas edendaks vastastikune hindamine liikmesriikide e-identimise süsteemide koosvõimet või turvalisust.

2.   Lõike 1 kohasest taotlusest antakse vastavalt lõikele 3 teada koostöövõrgule. Iga vastastikuses hindamises osaleda kavatsev liikmesriik teavitab sellest koostöövõrku ühe kuu jooksul.

3.   Liikmesriik, kelle e-identimise süsteemi suhtes viiakse läbi vastastikune hindamine, esitab koostöövõrgule järgmise teabe:

| a) | e-identimise süsteem, mille suhtes viiakse läbi vastastikune hindamine; |
| --- | --- |

a)

e-identimise süsteem, mille suhtes viiakse läbi vastastikune hindamine;

| b) | vastastikust hindamist teostav(ad) liikmesriik (liikmesriigid); |
| --- | --- |

b)

vastastikust hindamist teostav(ad) liikmesriik (liikmesriigid);

| c) | oodatava tulemuse koostöövõrgule esitamise tähtaeg ning |
| --- | --- |

c)

oodatava tulemuse koostöövõrgule esitamise tähtaeg ning

| d) | vastastikuse hindamise läbiviimise menetluskord vastavalt artikli 9 lõikele 2. |
| --- | --- |

d)

vastastikuse hindamise läbiviimise menetluskord vastavalt artikli 9 lõikele 2.

4.   Kahe aasta jooksul pärast vastastikuse hindamise läbiviimist ei teostata e-identimise süsteemi suhtes täiendavat vastastikust hindamist, v.a juhul, kui koostöövõrk lepib kokku teisiti.

Artikkel 9

Vastastikuseks hindamiseks ettevalmistumine

1.   Vastastikust hindamist teostavad liikmesriigid esitavad liikmesriikidele, kelle e-identimise süsteemi hinnatakse, oma vastastikust hindamist teostavate esindajate nimed ja kontaktandmed kahe nädala jooksul pärast seda, kui vastastikust hindamist teostavad liikmesriigid on andnud teada oma kavatsusest osaleda artikli 8 lõike 2 kohases hindamises. Liikmesriik, kelle e-identimise süsteemi suhtes viiakse läbi vastastikust hindamist, võivad huvide konflikti korral keelata mis tahes esindaja osaluse.

2.   Koostöövõrgu esitatud suuniseid arvesse võttes lepivad liikmesriik, kelle e-identimise süsteemi suhtes viiakse läbi vastastikust hindamist, ning vastastikust hindamist teostavad liikmesriigid kokku järgmises:

| a) | vastastikuse hindamise ulatus ja kord, tuginedes määruse (EL) nr 910/2014 artikli 7 punkti g või artikli 9 lõike 1 reguleerimisalale ning vastastikust hindamist teostavate liikmesriikide poolt algatamisel väljendatud huvile; |
| --- | --- |

a)

vastastikuse hindamise ulatus ja kord, tuginedes määruse (EL) nr 910/2014 artikli 7 punkti g või artikli 9 lõike 1 reguleerimisalale ning vastastikust hindamist teostavate liikmesriikide poolt algatamisel väljendatud huvile;

| b) | vastastikuse hindamise ajakava, määrates kindlaks lõpptähtaja, mis ei või ületada kolme kuud pärast seda, kui vastastikust hindamist teostavad liikmesriigid on esitanud oma esindajate nimed ja kontaktandmed vastavalt lõikele 1; |
| --- | --- |

b)

vastastikuse hindamise ajakava, määrates kindlaks lõpptähtaja, mis ei või ületada kolme kuud pärast seda, kui vastastikust hindamist teostavad liikmesriigid on esitanud oma esindajate nimed ja kontaktandmed vastavalt lõikele 1;

| c) | muud vastastikuse hindamise protsessiga seonduvad korralduslikud kokkulepped.
  Liikmesriik, kelle e-identimise süsteemi suhtes viiakse läbi vastastikust hindamist, teavitab koostöövõrku kokkuleppest. |
| --- | --- |

c)

muud vastastikuse hindamise protsessiga seonduvad korralduslikud kokkulepped.

Liikmesriik, kelle e-identimise süsteemi suhtes viiakse läbi vastastikust hindamist, teavitab koostöövõrku kokkuleppest.

Artikkel 10

Vastastikuse hindamise läbiviimine

1.   Osalevad liikmesriigid viivad vastastikuse hindamise läbi ühiselt. Liikmesriikide esindajad valivad endi seast ühe esindaja vastastikuse hindamise koordineerimiseks.

2.   Liikmesriik, kelle e-identimise süsteemi suhtes viiakse läbi vastastikust hindamist, esitab vastastikust hindamist teostavatele liikmesriikidele komisjonile saadetud teatisevormi või määruse (EL) nr 910/2014 artikli 7 punkti g kohase süsteemi kirjelduse, kui vastavast e-identimise süsteemist ei ole veel teavitatud. Samuti esitatakse kõik tõendavad dokumendid ja asjakohane lisateave.

3.   Vastastikune hindamine võib muu hulgas hõlmata üht või mitut järgmist meedet:

| a) | asjaomaste dokumentide hindamine; |
| --- | --- |

a)

asjaomaste dokumentide hindamine;

| b) | menetluste kontroll; |
| --- | --- |

b)

menetluste kontroll;

| c) | tehnilised seminarid ning |
| --- | --- |

c)

tehnilised seminarid ning

| d) | sõltumatu kolmanda isiku hinnangu arvestamine. |
| --- | --- |

d)

sõltumatu kolmanda isiku hinnangu arvestamine.

4.   Vastastikust hindamist teostavad liikmesriigid võivad teavitamisega seoses nõuda lisadokumente. Liikmesriik, kelle e-identimise süsteemi suhtes viiakse läbi vastastikust hindamist, esitab sellise teabe, välja arvatud juhul, kui

| a) | ta ei valda kõnealust teavet ning selle saamine tekitaks ebamõistlikku halduskoormust; |
| --- | --- |

a)

ta ei valda kõnealust teavet ning selle saamine tekitaks ebamõistlikku halduskoormust;

| b) | kõnealune teave seondub avaliku julgeoleku või riigi julgeoleku küsimustega; |
| --- | --- |

b)

kõnealune teave seondub avaliku julgeoleku või riigi julgeoleku küsimustega;

| c) | kõnealune teave seondub äri-, töö- või ettevõtte saladuste küsimustega. |
| --- | --- |

c)

kõnealune teave seondub äri-, töö- või ettevõtte saladuste küsimustega.

Artikkel 11

Vastastikuse hindamise tulemus

Ühe kuu jooksul pärast vastastikuse hindamise protsessi lõppu valmistavad vastastikust hindamist teostavad liikmesriigid ette aruande ning esitavad selle koostöövõrgule. Koostöövõrgu liikmed võivad nõuda lisateavet või selgitusi liikmesriigilt, kelle e-identimise süsteemi suhtes viidi läbi vastastikune hindamine, või vastastikust hindamist teostavatelt liikmesriikidelt.

IV PEATÜKK

KOOSTÖÖVÕRK

Artikkel 12

Loomine ja töömeetodid

Käesolevaga luuakse võrk määruse (EL) nr 910/2014 artikli 12 lõigetes 5–6 ettenähtud koostöö edendamiseks („koostöövõrk”). Koostöövõrk kombineerib oma töös koosolekuid ja kirjalikku menetlust.

Artikkel 13

Teatisevormi kavand

Kui teavitav liikmesriik esitab oma e-identimise süsteemi kirjelduse vastavalt määruse (EL) nr 910/2014 artikli 7 punktile g, esitab ta koostöövõrgule nõuetekohaselt täidetud teatisevormi kavandi ja kõik vajalikud saatedokumendid, nagu on täpsustatud määruse (EL) nr 910/2014 artikli 9 lõikes 1 ning määruse (EL) nr 910/2014 artikli 9 lõikes 5 osutatud rakendusaktis.

Artikkel 14

Ülesanded

Koostöövõrgule antakse järgmised volitused:

| a) | hõlbustada määruse (EL) nr 910/2014 artikli 12 lõigetes 5–6 ettenähtud liikmesriikidevahelist koostööd koosvõime raamistiku loomise ja toimimise vallas teabevahetuse kaudu; |
| --- | --- |

a)

hõlbustada määruse (EL) nr 910/2014 artikli 12 lõigetes 5–6 ettenähtud liikmesriikidevahelist koostööd koosvõime raamistiku loomise ja toimimise vallas teabevahetuse kaudu;

| b) | luua kõigi e-identimise küsimustega seoses tõhusa teabevahetuse meetodid; |
| --- | --- |

b)

luua kõigi e-identimise küsimustega seoses tõhusa teabevahetuse meetodid;

| c) | analüüsida e-identimise sektori asjakohaseid arenguid ning arutada e-identimise süsteemide koosvõime ja turvalisusega seonduvate heade tavade üle ja töötada vastavad tavad välja; |
| --- | --- |

c)

analüüsida e-identimise sektori asjakohaseid arenguid ning arutada e-identimise süsteemide koosvõime ja turvalisusega seonduvate heade tavade üle ja töötada vastavad tavad välja;

| d) | võtta vastu arvamusi määruse (EL) nr 910/2014 artikli 12 lõigetes 2–4 osutatud koosvõime raamistiku arengute kohta; |
| --- | --- |

d)

võtta vastu arvamusi määruse (EL) nr 910/2014 artikli 12 lõigetes 2–4 osutatud koosvõime raamistiku arengute kohta;

| e) | võtta vastu arvamusi minimaalsete tehniliste kirjelduste, standardite ja menetluste arengute kohta seoses usaldusväärsuse tasemetega, mis on sätestatud määruse (EL) nr 910/2014 artikli 8 lõike 3 kohaselt vastu võetud rakendusaktis ning kõnealusele rakendusaktile lisatud suunistes; |
| --- | --- |

e)

võtta vastu arvamusi minimaalsete tehniliste kirjelduste, standardite ja menetluste arengute kohta seoses usaldusväärsuse tasemetega, mis on sätestatud määruse (EL) nr 910/2014 artikli 8 lõike 3 kohaselt vastu võetud rakendusaktis ning kõnealusele rakendusaktile lisatud suunistes;

| f) | võtta vastu suuniseid vastastikuse hindamise ulatuse ja korra kohta; |
| --- | --- |

f)

võtta vastu suuniseid vastastikuse hindamise ulatuse ja korra kohta;

| g) | analüüsida vastastikuse hindamise tulemusi vastavalt artiklile 11; |
| --- | --- |

g)

analüüsida vastastikuse hindamise tulemusi vastavalt artiklile 11;

| h) | kontrollida täidetud teatisevormi kavandeid; |
| --- | --- |

h)

kontrollida täidetud teatisevormi kavandeid;

| i) | võtta vastu arvamusi selle kohta, kuidas teavitatav e-identimise süsteem, mille kirjeldus esitati vastavalt määruse (EL) nr 910/2014 artikli 7 punktile g, vastab kõnealuse määruse artiklis 7, artikli 8 lõigetes 1–2 ja artikli 12 lõikes 1 ning kõnealuse määruse artikli 8 lõikes 3 osutatud rakendusaktis sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

i)

võtta vastu arvamusi selle kohta, kuidas teavitatav e-identimise süsteem, mille kirjeldus esitati vastavalt määruse (EL) nr 910/2014 artikli 7 punktile g, vastab kõnealuse määruse artiklis 7, artikli 8 lõigetes 1–2 ja artikli 12 lõikes 1 ning kõnealuse määruse artikli 8 lõikes 3 osutatud rakendusaktis sätestatud nõuetele.

Artikkel 15

Liikmesus

1.   Koostöövõrgu liikmed on liikmesriigid ning Euroopa Majanduspiirkonna riigid.

2.   Juhataja kutsub ühinevate riikide esindajaid osalema koostöövõrgu koosolekutel vaatlejana alates ühinemislepingu allkirjastamise kuupäevast.

3.   Pärast koostöövõrguga konsulteerimist võib juhataja vajaduse korral kutsuda koostöövõrgu või alarühma töös osalema väliseksperte, kes on pädevad konkreetses päevakorraküsimuses. Lisaks võib juhataja pärast koostöövõrguga konsulteerimist anda vaatleja staatuse üksikisikutele ja organisatsioonidele.

Artikkel 16

Tegevus

1.   Koostöövõrgu koosolekuid juhatab komisjon.

2.   Kokkuleppel komisjoniga võib koostöövõrk luua alarühmi, kes koostöövõrgu määratletud volituste alusel tegelevad konkreetsete küsimustega. Sellised alarühmad lõpetavad tegevuse kohe, kui nende ülesanded on täidetud.

3.   Koostöövõrgu liikmed ning kutsutud eksperdid ja vaatlejad järgivad aluslepingute ja nende rakenduseeskirjade kohaseid ametisaladuse hoidmise kohustusi, samuti komisjoni otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (2) lisa kohaseid turvaeeskirju seoses Euroopa Liidu salastatud teabe kaitsmisega. Kõnealuste nõuete rikkumise korral võib komisjon võtta kõik asjakohased meetmed.

4.   Koostöövõrgu koosolekud toimuvad komisjoni ruumides. Komisjon tagab sekretariaaditeenuste osutamise.

5.   Koostöövõrk avaldab artikli 14 punkti i kohaselt vastuvõetud otsused vastaval veebisaidil. Kui otsus sisaldab konfidentsiaalset teavet, võtab koostöövõrk avaldamise eesmärgil vastu kõnealuse otsuse mittekonfidentsiaalse versiooni.

6.   Koostöövõrk võtab liikmete lihthäälteenamusega vastu oma töökorra.

Artikkel 17

Koosolekutega seotud kulud

1.   Komisjon ei maksa koostöövõrgu tegevusega seotud isikutele osutatud teenuste eest tasu.

2.   Komisjon võib hüvitada koostöövõrgu koosolekutel osalejate reisikulud. Kulud hüvitatakse vastavalt komisjonis kehtivatele eeskirjadele ja nende summade piires, mis on komisjoni talitustele iga-aastase vahendite eraldamise korra kohaselt selleks otstarbeks eraldatud.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 24. veebruar 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 257, 28.8.2014, lk 73.

1

(2)  Komisjoni otsus 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom, 29. november 2001, millega muudetakse komisjoni kodukorda (EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1).

2

---

| 25.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 53/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 53/21

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2015/297,

15. detsember 2014,

millega muudetakse otsust EKP/2010/23 eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade emissioonitulu jaotuse kohta (EKP/2014/56)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 32.2 ja 32.7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsus EKP/2010/23 (1) kehtestab mehhanismi rahapoliitika operatsioonidest tuleneva emissioonitulu ühendamiseks ja jaotamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Otsus EKP/2010/23 (1) kehtestab mehhanismi rahapoliitika operatsioonidest tuleneva emissioonitulu ühendamiseks ja jaotamiseks.

| (2) | Tulenevalt otsustest EKP/2014/40 (2) ja EKP/2014/45 (3) tuleb korrigeerida märgistatavaid varasid, et arvesse võtta realiseeritud kasumit ja kahjumit seoses rahapoliitika eesmärgil hoitavate väärtpaberite võõrandamisega ajavahemikul alates võõrandamisest kuni järgmise kvartali lõpuni. |
| --- | --- |

(2)

Tulenevalt otsustest EKP/2014/40 (2) ja EKP/2014/45 (3) tuleb korrigeerida märgistatavaid varasid, et arvesse võtta realiseeritud kasumit ja kahjumit seoses rahapoliitika eesmärgil hoitavate väärtpaberite võõrandamisega ajavahemikul alates võõrandamisest kuni järgmise kvartali lõpuni.

| (3) | Võttes arvesse asjaolu, et üheaastase või sellest pikema tähtajaga rahapoliitika operatsioonidelt kogunev intress moodustab kogumi enne selle kogumist operatsiooni lõppemisel, tuleb kohustuste baasi ja märgistatavate varade arvestust korrigeerida kooskõlas otsuse EKP/2010/23 I ja II lisaga. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse asjaolu, et üheaastase või sellest pikema tähtajaga rahapoliitika operatsioonidelt kogunev intress moodustab kogumi enne selle kogumist operatsiooni lõppemisel, tuleb kohustuste baasi ja märgistatavate varade arvestust korrigeerida kooskõlas otsuse EKP/2010/23 I ja II lisaga.

| (4) | Otsust EKP/2010/23 tuleb vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Otsust EKP/2010/23 tuleb vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Muudatus

Otsuse EKP/2010/23 I ja II lisa asendatakse tekstiga käesoleva otsuse I ja II lisas.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 31. detsembril 2014.

Frankfurt Maini ääres, 15. detsember 2014

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  25. novembri 2010. aasta otsus EKP/2010/23 eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade emissioonitulu jaotuse kohta (ELT L 35, 9.2.2011, lk 17).

1

(2)  15. oktoobri 2014. aasta otsus EKP/2014/40 tagatud võlakirjade kolmanda ostukava rakendamise kohta (ELT L 335, 22.11.2014, lk 22).

2

(3)  Euroopa Keskpanga 19. novembri 2014. aasta otsus (EL) 2015/5 varaga tagatud väärtpaberite ostukava rakendamise kohta (EKP/2014/45) (ELT L 1, 6.1.2015, lk 4).

3

---

I LISA

„I LISA

KOHUSTUSTE BAASI KOOSSEIS

| A. | Kohustuste baasi kuuluvad ainult:






  1. | Ringluses olevad pangatähed
  Käesoleva lisa eesmärgil kohaldatakse sularahavahetuse aastal iga eurosüsteemiga liituva RKP ringluses oleva sularaha osas järgmist:






  a) | see hõlmab RKP poolt riigi vääringuühikus emiteeritud pangatähed ja |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Kohustuste baasi kuuluvad ainult:

1.

Ringluses olevad pangatähed

Käesoleva lisa eesmärgil kohaldatakse sularahavahetuse aastal iga eurosüsteemiga liituva RKP ringluses oleva sularaha osas järgmist:

a)

see hõlmab RKP poolt riigi vääringuühikus emiteeritud pangatähed ja

| b) | seda vähendatakse eelnevalt jaotatud euro pangatähtedega seotud tasustamata laenusummade võrra, mida pole veel debiteeritud (ühtlustatud bilansi vara kirje 6. osa). |
| --- | --- |

b)

seda vähendatakse eelnevalt jaotatud euro pangatähtedega seotud tasustamata laenusummade võrra, mida pole veel debiteeritud (ühtlustatud bilansi vara kirje 6. osa).

Pärast asjaomast sularahavahetuse aastat tähendab kõikide RKPde ringluses olev sularaha euros vääringustatud pangatähti ning välja jäetakse mis tahes muud pangatähed.

Juhul kui TARGET2 on sularahavahetuse päeval suletud, moodustavad RKP kohustused, mis tulenevad suunise EKP/2006/9 alusel eeljaotatud euro pangatähtedest, mis on läinud ringlusse enne sularahavahetuse päeva, kohustuste baasi osa (osana korrespondentkontost ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 10.4 all), kuni kohustus muutub TARGET2 tehingutest tulenevalt eurosüsteemisiseste kohustuste osaks.

| 2. | Rahapoliitika operatsioonidega seotud eurodes vääringustatud kohustused euroala krediidiasutuste ees, sealhulgas:






  a) | jooksevkontod, k.a kohustusliku reservi nõue EKPSi põhikirja artikli 19.1 alusel (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 2.1); |
| --- | --- | --- |

2.

Rahapoliitika operatsioonidega seotud eurodes vääringustatud kohustused euroala krediidiasutuste ees, sealhulgas:

a)

jooksevkontod, k.a kohustusliku reservi nõue EKPSi põhikirja artikli 19.1 alusel (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 2.1);

| b) | eurosüsteemi hoiustamise püsivõimaluse alusel hoiustatud summad (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 2.2); |
| --- | --- |

b)

eurosüsteemi hoiustamise püsivõimaluse alusel hoiustatud summad (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 2.2);

| c) | tähtajalised hoiused (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 2.3); |
| --- | --- |

c)

tähtajalised hoiused (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 2.3);

| d) | peenhäälestuse pöördtehingutest tulenevad kohustused (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 2.4); |
| --- | --- |

d)

peenhäälestuse pöördtehingutest tulenevad kohustused (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 2.4);

| e) | lisatagatise nõuetega seotud hoiused (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 2.5). |
| --- | --- |

e)

lisatagatise nõuetega seotud hoiused (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 2.5).

| 3. | Hoiuste kohustused lepingurikkumisega seotud eurosüsteemi tehingupoolte ees, mis on ümberliigitatud ühtlustatud bilansi kohustuste kirjest 2.1. |
| --- | --- |

3.

Hoiuste kohustused lepingurikkumisega seotud eurosüsteemi tehingupoolte ees, mis on ümberliigitatud ühtlustatud bilansi kohustuste kirjest 2.1.

| 4. | RKPde eurosüsteemisisesed kohustused, mis tulenevad EKP võlasertifikaatide emissiooni tagavate lihtvekslite emiteerimisest EKP-le suunise EKP/2011/14 (1) I lisa punkti 3.3. kohaselt (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 10.2). |
| --- | --- |

4.

RKPde eurosüsteemisisesed kohustused, mis tulenevad EKP võlasertifikaatide emissiooni tagavate lihtvekslite emiteerimisest EKP-le suunise EKP/2011/14 (1) I lisa punkti 3.3. kohaselt (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 10.2).

| 5. | Eurosüsteemisisesed netokohustused seoses ringluses olevate pangatähtedega, k.a käesoleva otsuse artikli 4 kohaldamisest tulenevad (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 10.3 osa). |
| --- | --- |

5.

Eurosüsteemisisesed netokohustused seoses ringluses olevate pangatähtedega, k.a käesoleva otsuse artikli 4 kohaldamisest tulenevad (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 10.3 osa).

| 6. | Eurosüsteemisisesed netokohustused seoses viitemääraga tasustatud TARGET2 tehingutega (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 10.4 osa). |
| --- | --- |

6.

Eurosüsteemisisesed netokohustused seoses viitemääraga tasustatud TARGET2 tehingutega (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 10.4 osa).

| 7. | Kogunenud intress, mille iga RKP kirjendab kvartali lõpus seoses üheaastase või sellest pikema tähtajaga rahapoliitika kohustustega (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 12.2 osa). |
| --- | --- |

7.

Kogunenud intress, mille iga RKP kirjendab kvartali lõpus seoses üheaastase või sellest pikema tähtajaga rahapoliitika kohustustega (ühtlustatud bilansi kohustuste kirje 12.2 osa).

| B. | Iga RKP kohustuste baasi summa arvutatakse ühtlustatud raamatupidamispõhimõtete ja -reeglite kohaselt, mis on sätestatud suunises EKP/2010/20. |
| --- | --- |

B.

Iga RKP kohustuste baasi summa arvutatakse ühtlustatud raamatupidamispõhimõtete ja -reeglite kohaselt, mis on sätestatud suunises EKP/2010/20.

---

(1)  20. septembri 2011. aasta suunis EKP/2011/14 eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta (ELT L 331, 14.12.2011, lk 1).”

1

---

II LISA

„II LISA

MÄRGISTATAVAD VARAD

| A. | Märgistatavate varade hulka kuuluvad ainult:






  1. | Rahapoliitika operatsioonidega seotud eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele (ühtlustatud bilansi varade kirje 5). |
| --- | --- | --- |

A.

Märgistatavate varade hulka kuuluvad ainult:

1.

Rahapoliitika operatsioonidega seotud eurodes vääringustatud laenud euroala krediidiasutustele (ühtlustatud bilansi varade kirje 5).

| 2. | Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid (ühtlustatud bilansi varade kirje 7.1 osa). |
| --- | --- |

2.

Rahapoliitika eesmärgil hoitavad väärtpaberid (ühtlustatud bilansi varade kirje 7.1 osa).

| 3. | Eurosüsteemisisesed nõuded, mis on samaväärsed välisvaluutareservi, v.a kuld, ülekandmisega EKP-le EKPSi põhikirja artikli 30 kohaselt (ühtlustatud bilansi varade kirje 9.2 osa). |
| --- | --- |

3.

Eurosüsteemisisesed nõuded, mis on samaväärsed välisvaluutareservi, v.a kuld, ülekandmisega EKP-le EKPSi põhikirja artikli 30 kohaselt (ühtlustatud bilansi varade kirje 9.2 osa).

| 4. | Eurosüsteemisisesed netokohustused seoses ringluses olevate pangatähtedega, k.a käesoleva otsuse artikli 4 kohaldamisest tulenevad (ühtlustatud bilansi varade kirje 9.4 osa). |
| --- | --- |

4.

Eurosüsteemisisesed netokohustused seoses ringluses olevate pangatähtedega, k.a käesoleva otsuse artikli 4 kohaldamisest tulenevad (ühtlustatud bilansi varade kirje 9.4 osa).

| 5. | Eurosüsteemisisesed netonõuded seoses viitemääraga tasustatud TARGET2 tehingutega (ühtlustatud bilansi varade kirje 9.5 osa). |
| --- | --- |

5.

Eurosüsteemisisesed netonõuded seoses viitemääraga tasustatud TARGET2 tehingutega (ühtlustatud bilansi varade kirje 9.5 osa).

| 6. | Kuld, k.a nõuded seoses EKP-le ülekantud kullaga, summas, mis võimaldab igal RKP-l märgistada oma kulla osa, mis vastab tema osa märgitud kapitali aluses suhtele kõikide RKPde poolt märgistatavas kogukullas (ühtlustatud bilansi varade kirje 1 ja varade kirje 9.2 osa).
  Käesoleva otsuse eesmärgil hinnatakse kulda eurodes kullahinna alusel puhta untsi kohta 31. detsembril 2002. |
| --- | --- |

6.

Kuld, k.a nõuded seoses EKP-le ülekantud kullaga, summas, mis võimaldab igal RKP-l märgistada oma kulla osa, mis vastab tema osa märgitud kapitali aluses suhtele kõikide RKPde poolt märgistatavas kogukullas (ühtlustatud bilansi varade kirje 1 ja varade kirje 9.2 osa).

Käesoleva otsuse eesmärgil hinnatakse kulda eurodes kullahinna alusel puhta untsi kohta 31. detsembril 2002.

| 7. | Nõuded, mis on seotud euro pangatähtedega, mis on eeljaotatud kooskõlas suunisega EKP/2006/9 ja mis on läinud ringlusse enne sularahavahetuse kuupäeva (osana ühtlustatud bilansi varade kirjest 4.1 kuni sularahavahetuse kuupäevani ja pärast seda osana ühtlustatud bilansi korrespondentkonto vara kirjest 9.5), kui nõue muutub TARGET2 tehingutest tulenevalt eurosüsteemisiseste nõuete osaks. |
| --- | --- |

7.

Nõuded, mis on seotud euro pangatähtedega, mis on eeljaotatud kooskõlas suunisega EKP/2006/9 ja mis on läinud ringlusse enne sularahavahetuse kuupäeva (osana ühtlustatud bilansi varade kirjest 4.1 kuni sularahavahetuse kuupäevani ja pärast seda osana ühtlustatud bilansi korrespondentkonto vara kirjest 9.5), kui nõue muutub TARGET2 tehingutest tulenevalt eurosüsteemisiseste nõuete osaks.

| 8. | Eurosüsteemi krediiditehingute ja/või seonduvate finantsvaradega või nõuetega kolmandate isikute ees seotud täitmata nõuded, mis tulenevad eurosüsteemi tehingupoolte lepingurikkumistest, mis omandatakse tagatisena ja/või saadakse seoses lepingut rikkunud eurosüsteemi tehingupoole poolt antud tagatise realiseerimisel eurosüsteemi krediiditehingute kontekstis, mis liigitatakse ümber ühtlustatud bilansi varade kirjest 5 (ühtlustatud bilansi varade kirje 11.6 osa). |
| --- | --- |

8.

Eurosüsteemi krediiditehingute ja/või seonduvate finantsvaradega või nõuetega kolmandate isikute ees seotud täitmata nõuded, mis tulenevad eurosüsteemi tehingupoolte lepingurikkumistest, mis omandatakse tagatisena ja/või saadakse seoses lepingut rikkunud eurosüsteemi tehingupoole poolt antud tagatise realiseerimisel eurosüsteemi krediiditehingute kontekstis, mis liigitatakse ümber ühtlustatud bilansi varade kirjest 5 (ühtlustatud bilansi varade kirje 11.6 osa).

| 9. | Kogunenud intress, mille iga RKP kirjendab kvartali lõpus seoses ühe aastase või sellest pikema tähtajaga rahapoliitika kohustustega (ühtlustatud bilansi varade kirje 11.5 osa). |
| --- | --- |

9.

Kogunenud intress, mille iga RKP kirjendab kvartali lõpus seoses ühe aastase või sellest pikema tähtajaga rahapoliitika kohustustega (ühtlustatud bilansi varade kirje 11.5 osa).

| B. | Iga RKP üksikult arvestatava vara väärtus arvutatakse kooskõlas suunises EKP/2010/20 sätestatud ühtlustatud raamatupidamispõhimõtete ja -reeglite kohaselt.” |
| --- | --- |

B.

Iga RKP üksikult arvestatava vara väärtus arvutatakse kooskõlas suunises EKP/2010/20 sätestatud ühtlustatud raamatupidamispõhimõtete ja -reeglite kohaselt.”

---

| 25.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 53/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 53/24

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2015/298,

15. detsember 2014,

Euroopa Keskpanga tulu vahepealse jaotamise kohta (EKP/2014/57)

(uuesti sõnastatud)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 33,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse EKP/2010/24 (1) kohaselt jaotab Euroopa Keskpank (EKP) RKPdele: a) ringluses olevatelt euro pangatähtedelt igal majandusaastal koguneva tulu; ja b) väärtpaberituruprogrammi raames ostetud väärtpaberitelt igal majandusaastal teenitava tulu. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse EKP/2010/24 (1) kohaselt jaotab Euroopa Keskpank (EKP) RKPdele: a) ringluses olevatelt euro pangatähtedelt igal majandusaastal koguneva tulu; ja b) väärtpaberituruprogrammi raames ostetud väärtpaberitelt igal majandusaastal teenitava tulu.

| (2) | Otsust EKP/2010/24 tuleb muuta, et võtta arvesse EKP tulu jaotamist, mis tekib seoses tagatud võlakirjade ja varaga tagatud väärtpaberite ostudega kooskõlas otsustega EKP/2014/40 (2) ja EKP/2014/45 (3). Seega tuleb see selguse huvides uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(2)

Otsust EKP/2010/24 tuleb muuta, et võtta arvesse EKP tulu jaotamist, mis tekib seoses tagatud võlakirjade ja varaga tagatud väärtpaberite ostudega kooskõlas otsustega EKP/2014/40 (2) ja EKP/2014/45 (3). Seega tuleb see selguse huvides uuesti sõnastada.

| (3) | Otsus EKP/2010/29 (4) sätestab ringluses olevate euro pangatähtede jaotuse riikide keskpankade vahel proportsionaalselt nende EKP kapitali makstud osadega. Otsuse EKP/2010/29 artikkel 4 ja selle otsuse lisa määrab EKP osaks 8 % ringluses olevate euro pangatähtede koguväärtusest. EKP-l on eurosüsteemisisene nõue RKP-de vastu proportsioonis nende osaga märgitud kapitalis, mille väärtus võrdub tema poolt emiteeritud euro pangatähtede väärtusega. |
| --- | --- |

(3)

Otsus EKP/2010/29 (4) sätestab ringluses olevate euro pangatähtede jaotuse riikide keskpankade vahel proportsionaalselt nende EKP kapitali makstud osadega. Otsuse EKP/2010/29 artikkel 4 ja selle otsuse lisa määrab EKP osaks 8 % ringluses olevate euro pangatähtede koguväärtusest. EKP-l on eurosüsteemisisene nõue RKP-de vastu proportsioonis nende osaga märgitud kapitalis, mille väärtus võrdub tema poolt emiteeritud euro pangatähtede väärtusega.

| (4) | Otsuse EKP/2010/23 (5) artikli 2 lõike 2 kohaselt tasustatakse euro pangatähtede eurosüsteemisiseseid positsioone kooskõlas viitemääraga. Otsuse EKP/2010/23 artikli 2 lõike 3 kohaselt teostatakse see tasustamine TARGET2-maksetena. |
| --- | --- |

(4)

Otsuse EKP/2010/23 (5) artikli 2 lõike 2 kohaselt tasustatakse euro pangatähtede eurosüsteemisiseseid positsioone kooskõlas viitemääraga. Otsuse EKP/2010/23 artikli 2 lõike 3 kohaselt teostatakse see tasustamine TARGET2-maksetena.

| (5) | Otsuse EKP/2010/23 põhjendus 7 sätestab, et tulud, mida EKP saab RKPde eurosüsteemisiseste nõuete tasustamiselt, mis on seotud EKP osaga ringluses olevatest euro pangatähtedest, tuleks reeglina jaotada RKPdele kooskõlas EKP nõukogu otsustega, proportsionaalselt nende osaga kapitali märkimise aluses tulu tekkimise majandusaastal. |
| --- | --- |

(5)

Otsuse EKP/2010/23 põhjendus 7 sätestab, et tulud, mida EKP saab RKPde eurosüsteemisiseste nõuete tasustamiselt, mis on seotud EKP osaga ringluses olevatest euro pangatähtedest, tuleks reeglina jaotada RKPdele kooskõlas EKP nõukogu otsustega, proportsionaalselt nende osaga kapitali märkimise aluses tulu tekkimise majandusaastal.

| (6) | Põhimõtteliselt sama moodi tuleks jaotada EKP tulu, mis tekib väärtpaberituruprogrammi, tagatud võlakirjade kolmanda ostukava ja varaga tagatud väärtpaberite ostukava raames ostetud väärtpaberitelt, RKPdele proportsionaalselt nende osaga kapitali märkimise aluses tulu tekkimise majandusaastal. |
| --- | --- |

(6)

Põhimõtteliselt sama moodi tuleks jaotada EKP tulu, mis tekib väärtpaberituruprogrammi, tagatud võlakirjade kolmanda ostukava ja varaga tagatud väärtpaberite ostukava raames ostetud väärtpaberitelt, RKPdele proportsionaalselt nende osaga kapitali märkimise aluses tulu tekkimise majandusaastal.

| (7) | Kui EKP jaotab tulu ringluses olevatelt euro pangatähtedelt ning väärtpaberituruprogrammi, tagatud võlakirjade kolmanda ostukava ja varaga tagatud väärtpaberite ostukava alusel ostetud väärtpaberitelt, peaks ta arvesse võtma oma finantstulemuste prognoosi sellel aastal, mille alusel saab hinnata vajadust eraldada vahendeid valuutakursi, intressimäära ja kullahinna riski katmiseks ning võimalust eraldisi oodatavate kulude katmiseks kasutada. |
| --- | --- |

(7)

Kui EKP jaotab tulu ringluses olevatelt euro pangatähtedelt ning väärtpaberituruprogrammi, tagatud võlakirjade kolmanda ostukava ja varaga tagatud väärtpaberite ostukava alusel ostetud väärtpaberitelt, peaks ta arvesse võtma oma finantstulemuste prognoosi sellel aastal, mille alusel saab hinnata vajadust eraldada vahendeid valuutakursi, intressimäära ja kullahinna riski katmiseks ning võimalust eraldisi oodatavate kulude katmiseks kasutada.

| (8) | Kui EKP nõukogu määrab EKP puhaskasumi summa, mis tuleb kanda üldreservfondi EKPSi Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 33.1 kohaselt, peab ta arvestama, et selle kasumi mis tahes osa, mis vastab tulule ringluses olevatelt euro pangatähtedelt ning väärtpaberituruprogrammi, tagatud võlakirjade kolmanda ostukava ja varaga tagatud väärtpaberite ostukava alusel ostetud väärtpaberitelt, tuleb täies ulatuses jaotada RKPdele, |
| --- | --- |

(8)

Kui EKP nõukogu määrab EKP puhaskasumi summa, mis tuleb kanda üldreservfondi EKPSi Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 33.1 kohaselt, peab ta arvestama, et selle kasumi mis tahes osa, mis vastab tulule ringluses olevatelt euro pangatähtedelt ning väärtpaberituruprogrammi, tagatud võlakirjade kolmanda ostukava ja varaga tagatud väärtpaberite ostukava alusel ostetud väärtpaberitelt, tuleb täies ulatuses jaotada RKPdele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „RKP” (NCB)— keskpank liikmesriigis, mille rahaühik on euro;

b)   „ringluses olevate euro pangatähtede eurosüsteemisisesed saldod”— nõuded ja kohustused RKP ja EKP vahel ning RKP ja teise RKP vahel, mis tulenevad otsuse EKP/2010/29 artikli 4 kohaldamisest;

c)   „EKP tulu ringluses olevatelt euro pangatähtedelt”— EKP-le seoses tema osaga ringluses olevates euro pangatähtedes ja seoses tema eurosüsteemisiseste nõuetega RKPde vastu kogunev tulu, mis tuleneb otsuse EKP/2010/23 artikli 2 kohaldamisest;

d)   „väärtaberitest tekkiv EKP tulu”— netotulu, mis tekib, kui EKP ostab i) väärtpabereid väärtpaberituruprogrammi alusel kooskõlas otsusega EKP/2010/5 (6), ii) tagatud võlakirju tagatud võlakirjade kolmanda ostukava alusel kooskõlas otsusega EKP/2014/40, ja iii) varaga tagatud väärtpabereid varaga tagatud väärtpaberite ostukava alusel kooskõlas otsusega EKP/2014/45.

Artikkel 2

EKP tulu ringluses olevatelt euro pangatähtedelt ja väärtpaberitest tekkiva EKP tulu vahepealne jaotamine

1.   EKP tulu ringluses olevatelt pangatähtedelt ja väärtpaberitest tekkiv EKP tulu kuulub RKPdele samal majandusaastal, mil see koguneb, ja see tuleb RKPdele jaotada proportsionaalselt nende sissemakstud osaga märgitud EKP kapitalis.

2.   Kui EKP nõukogu ei otsusta teisiti, jaotab EKP RKPdele ringluses olevatelt euro pangatähtedelt kogunenud tulu ja väärtpaberitest tekkiva EKP tulu iga majandusaasta eest sellele järgneva aasta jaanuari viimasel tööpäeval.

3.   Kooskõlas EKP nõukogu otsusega ja EKPSi põhikirja alusel võib EKP tulu summat ringluses olevatelt euro pangatähtedelt vähendada seoses kuludega, mida EKP on kandnud seoses euro pangatähtede emiteerimise ja töötlemisega.

Artikkel 3

Erand artiklist 2

Erandina artiklist 2 otsustab EKP nõukogu enne majandusaasta lõppu, kas selles artiklis osutatud tulu tuleks tervikuna või osaliselt mitte jaotada, kui see on vajalik tagamaks, et jaotatud tulu kogusumma ei ületaks EKP selle aasta netotulu. EKP nõukogu teeb sellise otsuse, kui ta eeldab juhatuse poolt koostatud põhjendatud prognoosi alusel, et EKP lõpetab aasta kahjumiga või et aasta puhaskasum on väiksem kui eeldatav tulu artikli 2 alusel. EKP nõukogu võib otsustada enne majandusaasta lõppu, et EKP tulu ringluses olevatelt euro pangatähtedelt artikli 2 alusel eraldatakse osaliselt või tervikuna valuutakursi, intressimäära ja kullahinna riskide katmiseks.

Artikkel 4

Jõustumine ja kehtetuks tunnistamine

1.   Käesolev otsus jõustub 31. detsembril 2014.

2.   Otsus EKP/2010/24 tunnistatakse kehtetuks alates 31. detsembrist 2014.

3.   Viiteid otsusele EKP/2010/24 käsitletakse viidetena käesolevale otsusele.

Frankfurt Maini ääres, 15. detsember 2014

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  25. novembri 2010. aasta otsus EKP/2010/24 ringluses olevatelt euro pangatähtedelt ja väärtpaberituruprogrammi raames ostetud väärtpaberitelt Euroopa Keskpangale koguneva tulu vahepealse jaotamise kohta (ELT L 6, 11.1.2011, lk 35).

1

(2)  15. oktoobri 2014. aasta otsus EKP/2014/40 tagatud võlakirjade kolmanda ostukava rakendamise kohta (ELT L 335, 22.11.2014, lk 22).

2

(3)  19. novembri 2014. aasta Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2015/5 varaga tagatud väärtpaberite ostukava rakendamise kohta (EKP/2014/45) (ELT L 1, 6.1.2015, lk 4).

3

(4)  13. detsembri 2010. aasta otsus EKP/2010/29 euro pangatähtede emiteerimise kohta (ELT L 35, 9.2.2011, lk 26).

4

(5)  25. novembri 2010. aasta otsus EKP/2010/23 eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade emissioonitulu jaotuse kohta (ELT L 35, 9.2.2011, lk 17).

5

(6)  14. mai 2010. aasta otsus EKP/2010/5 väärtpaberituruprogrammi loomise kohta (ELT L 124, 20.5.2010, lk 8).

6

---

| 25.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 53/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 53/27

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2015/299,

10. veebruar 2015,

millega muudetakse otsust EKP/2014/34 sihtotstarbeliste pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonidega seotud meetmete kohta (EKP/2015/5)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikli 3.1 esimest taanet, artiklit 12.1, artikli 18.1 teist taanet ja artikli 34.1 teist taanet,

võttes arvesse 20. septembri 2011. aasta suunist EKP/2011/14 eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta (1),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Suunise EKP/2011/14 I lisa punkti 1.6 kohaselt võib EKP nõukogu eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide teostamise instrumente, tingimusi, kriteeriume ja menetlusi igal ajal muuta. |
| --- | --- |

(1)

Suunise EKP/2011/14 I lisa punkti 1.6 kohaselt võib EKP nõukogu eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide teostamise instrumente, tingimusi, kriteeriume ja menetlusi igal ajal muuta.

| (2) | 22. jaanuaril 2015 otsustas EKP nõukogu sihtotstarbeliste pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide tulemuslikkuse suurendamiseks jätta kõrvale põhiliste refinantseerimisoperatsioonide 10-baaspunktilise intressimarginaali põhiliste refinantseerimisoperatsioonide osas, mis teostatakse vahemikus märtsist 2015 kuni juunini 2016. Intressimarginaali kaotamine väljendab tähtajapreemia vähendamist asutustele alates sihtotstarbeliste pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide väljakuulutamisest 5. juunil 2014. Otsus ei puuduta intressimäära, mida kohaldati esimestele sihtotstarbelistele pikemaajalistele refinantseerimisoperatsioonidele, mida teostati septembris ja detsembris 2014. Seega jääb see määr muutmata, st see on iga operatsiooni tähtaja jooksul fikseeritud põhilise refinantseerimisoperatsiooni määraga, mis kehtis vastava sihtotstarbelise pikemaajalise refinantseerimisoperatsiooni pakkumise väljakuulutamisel, millele lisandub intressimarginaal 10 baaspunkti. |
| --- | --- |

(2)

22. jaanuaril 2015 otsustas EKP nõukogu sihtotstarbeliste pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide tulemuslikkuse suurendamiseks jätta kõrvale põhiliste refinantseerimisoperatsioonide 10-baaspunktilise intressimarginaali põhiliste refinantseerimisoperatsioonide osas, mis teostatakse vahemikus märtsist 2015 kuni juunini 2016. Intressimarginaali kaotamine väljendab tähtajapreemia vähendamist asutustele alates sihtotstarbeliste pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide väljakuulutamisest 5. juunil 2014. Otsus ei puuduta intressimäära, mida kohaldati esimestele sihtotstarbelistele pikemaajalistele refinantseerimisoperatsioonidele, mida teostati septembris ja detsembris 2014. Seega jääb see määr muutmata, st see on iga operatsiooni tähtaja jooksul fikseeritud põhilise refinantseerimisoperatsiooni määraga, mis kehtis vastava sihtotstarbelise pikemaajalise refinantseerimisoperatsiooni pakkumise väljakuulutamisel, millele lisandub intressimarginaal 10 baaspunkti.

| (3) | Lisaks tuleb teha otsuses EKP/2014/34 väiksemaid parandusi (2). |
| --- | --- |

(3)

Lisaks tuleb teha otsuses EKP/2014/34 väiksemaid parandusi (2).

| (4) | Seetõttu tuleb otsust EKP/2014/34 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleb otsust EKP/2014/34 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Muudatused

Otsust EKP/2014/34 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  Intress
  Intressimäär, mida kohaldati septembris ja detsembris 2014 teostatud sihtotstarbeliste pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide osas, fikseeritakse iga operatsiooni tähtaja jooksul vastavalt põhilise refinantseerimisoperatsiooni määrale, mis kehtis vastava sihtotstarbelise pikemaajalise refinantseerimisoperatsiooni pakkumise väljakuulutamisel, ja sellele lisandub intressimarginaal 10 baaspunkti. Intressimäär, mida kohaldatakse märtsist 2015 kuni juunini 2016 teostatavate sihtotstarbeliste pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide osas, fikseeritakse iga operatsiooni tähtaja jooksul vastavalt põhilise refinantseerimisoperatsiooni määrale, mis kehtib vastava sihtotstarbelise pikemaajalise refinantseerimisoperatsiooni pakkumise väljakuulutamisel.
  Intress tasutakse pärast operatsiooni tähtaja lõppu või ennetähtaegsel tagasimaksmisel kooskõlas artiklitega 6 ja 7 (vastavalt asjaoludele).”; |
| --- | --- |

1)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Intress

Intressimäär, mida kohaldati septembris ja detsembris 2014 teostatud sihtotstarbeliste pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide osas, fikseeritakse iga operatsiooni tähtaja jooksul vastavalt põhilise refinantseerimisoperatsiooni määrale, mis kehtis vastava sihtotstarbelise pikemaajalise refinantseerimisoperatsiooni pakkumise väljakuulutamisel, ja sellele lisandub intressimarginaal 10 baaspunkti. Intressimäär, mida kohaldatakse märtsist 2015 kuni juunini 2016 teostatavate sihtotstarbeliste pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide osas, fikseeritakse iga operatsiooni tähtaja jooksul vastavalt põhilise refinantseerimisoperatsiooni määrale, mis kehtib vastava sihtotstarbelise pikemaajalise refinantseerimisoperatsiooni pakkumise väljakuulutamisel.

Intress tasutakse pärast operatsiooni tähtaja lõppu või ennetähtaegsel tagasimaksmisel kooskõlas artiklitega 6 ja 7 (vastavalt asjaoludele).”

| 2) | I lisa punktis 1 asendatakse teine tabel (laenuvõtmise piirmäärade arvutamine) järgmisega:








  „k | Sihtotstarbelise pikemaajalise refinantseerimisoperatsiooni kuu | Jaotamise võrdluskuu | CNLk |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 | Märts 2015 | Jaanuar 2015 | NLMai

  2014 + NLJuuni

  2014 + ... + NLJaanuar

  2015 |
| 4 | Juuni 2015 | Aprill 2015 | NLMai

  2014 + NLJuuni

  2014 + ... + NLAprill

  2015 |
| 5 | September 2015 | Juuli 2015 | NLMai

  2014 + NLJuuni

  2014 + ... + NLJuuli

  2015 |
| 6 | Detsember 2015 | Oktoober 2015 | NLMai

  2014 + NLJuuni

  2014 + ... + NLoktoober

  2015 |
| 7 | Märts 2016 | Jaanuar 2016 | NLMai

  2014 + NLJuuni

  2014 + ... + NLJaanuar

  2016 |
| 8 | Juuni 2016 | Aprill 2016 | NLMai

  2014 + NLJuuni

  2014 + ... + NL Aprill

  2016” |

2)

I lisa punktis 1 asendatakse teine tabel (laenuvõtmise piirmäärade arvutamine) järgmisega:

„k

Sihtotstarbelise pikemaajalise refinantseerimisoperatsiooni kuu

Jaotamise võrdluskuu

CNLk

3

Märts 2015

Jaanuar 2015

NLMai

  2014 + NLJuuni

  2014 + ... + NLJaanuar

  2015

4

Juuni 2015

Aprill 2015

NLMai

  2014 + NLJuuni

  2014 + ... + NLAprill

  2015

5

September 2015

Juuli 2015

NLMai

  2014 + NLJuuni

  2014 + ... + NLJuuli

  2015

6

Detsember 2015

Oktoober 2015

NLMai

  2014 + NLJuuni

  2014 + ... + NLoktoober

  2015

7

Märts 2016

Jaanuar 2016

NLMai

  2014 + NLJuuni

  2014 + ... + NLJaanuar

  2016

8

Juuni 2016

Aprill 2016

NLMai

  2014 + NLJuuni

  2014 + ... + NL Aprill

  2016”

| 3) | Valem „Osaleja kohustuslik ennetähtaegne tagasimakse 2016. aasta septembris” I lisa punktis 2 (kohustuslike ennetähtaegsete tagasimaksete arvutamine) asendatakse järgmisega:

  , if |
| --- | --- |

3)

Valem „Osaleja kohustuslik ennetähtaegne tagasimakse 2016. aasta septembris” I lisa punktis 2 (kohustuslike ennetähtaegsete tagasimaksete arvutamine) asendatakse järgmisega:

Formula, ifFormula

| 4) | I lisa kolmas joonealune märkus asendatakse järgmisega:
  „Märtsis 2015 teostatavate sihtotstarbelise pikemaajalise refinantseerimisoperatsiooni (k = 3) puhul on piirang C
  3 ≤ max{0, AA
  3}.” |
| --- | --- |

4)

I lisa kolmas joonealune märkus asendatakse järgmisega:

„Märtsis 2015 teostatavate sihtotstarbelise pikemaajalise refinantseerimisoperatsiooni (k = 3) puhul on piirang C
  3 ≤ max{0, AA
  3}.”

| 5) | II lisa neljas joonealune märkus asendatakse järgmisega:
  „Määruses (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) esitatud mittefinantsettevõtete valdusettevõtete liigitust on määrusega (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) muudetud, et võtta arvesse muudatusi rahvusvahelistes statistikastandardites. Määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) kohaselt on mittefinantsettevõtete valdusettevõtted liigitatud ümber finantsinstitutsioonideks. Sihtotstarbeliste pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide aruandlus peab üldjuhul olema kooskõlas bilansiaruandluse raamistikuga: alates detsembrist 2014 ei pea andmed hõlmama valdusettevõtteid ja tuleb teha vastavad korrigeerimised.” |
| --- | --- |

5)

II lisa neljas joonealune märkus asendatakse järgmisega:

„Määruses (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) esitatud mittefinantsettevõtete valdusettevõtete liigitust on määrusega (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) muudetud, et võtta arvesse muudatusi rahvusvahelistes statistikastandardites. Määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) kohaselt on mittefinantsettevõtete valdusettevõtted liigitatud ümber finantsinstitutsioonideks. Sihtotstarbeliste pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide aruandlus peab üldjuhul olema kooskõlas bilansiaruandluse raamistikuga: alates detsembrist 2014 ei pea andmed hõlmama valdusettevõtteid ja tuleb teha vastavad korrigeerimised.”

| 6) | II lisa kolmeteistkümnes joonealune märkus asendatakse järgmisega:
  „Mittefinantsettevõtete valdusettevõtete finantsinstitutsioonideks ümberklassifitseerimise mõju 2014. aasta detsembris tuleks kajastada kirje 3.2C all.” |
| --- | --- |

6)

II lisa kolmeteistkümnes joonealune märkus asendatakse järgmisega:

„Mittefinantsettevõtete valdusettevõtete finantsinstitutsioonideks ümberklassifitseerimise mõju 2014. aasta detsembris tuleks kajastada kirje 3.2C all.”

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 10. veebruaril 2015.

Frankfurt Maini ääres, 10. veebruar 2015

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  ELT L 331, 14.12.2011, lk 1.

1

(2)  29. juuli 2014. aasta otsus EKP/2014/34 sihtotstarbeliste pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonidega seotud meetmete kohta (ELT L 258, 29.8.2014, lk 11).

2

---

| 25.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 53/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 53/29

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2015/300,

10. veebruar 2015,

Kreeka Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide kõlblikkuse kohta (EKP/2015/6)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikli 3.1 esimest taanet ning artikleid 12.1, 18 ja artikli 34.1 teist taanet,

võttes arvesse 20. septembri 2011. aasta suunist EKP/2011/14 eurosüsteemi rahapoliitika instrumentide ja menetluste kohta, (1) eelkõige selle I lisa punkte 1.6, 6.3.1, 6.3.2 ja 6.4.2,

Võttes arvesse 9. juuli 2014. aasta suunist EKP/2014/31 täiendavate ajutiste meetmete kohta seoses eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide ja tagatise kõlblikkusega ning millega muudetakse suunist EKP/2007/9, (2) eelkõige selle artikli 1 lõiget 3, artikleid 6 ja 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 18.1 kohaselt võivad Euroopa Keskpank (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpangad (edaspidi „RKPd”) teha krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turul osalejatega, kui laen on piisavalt tagatud. Tagatise kõlblikkuse määramise standardkriteeriumid eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide jaoks on sätestatud suunise EKP/2011/14 I lisas. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 18.1 kohaselt võivad Euroopa Keskpank (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpangad (edaspidi „RKPd”) teha krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turul osalejatega, kui laen on piisavalt tagatud. Tagatise kõlblikkuse määramise standardkriteeriumid eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide jaoks on sätestatud suunise EKP/2011/14 I lisas.

| (2) | Suunise EKP/2011/14 I lisa punkti 1.6 kohaselt võib EKP nõukogu eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide teostamise instrumente, tingimusi, kriteeriume ja menetlusi igal ajal muuta. Suunise EKP/2011/14 I lisa punkti 6.3.1 kohaselt jätab eurosüsteem endale õiguse mis tahes asjakohaseks peetava teabe põhjal välja selgitada, kas emissioon, emitent, krediidisaaja või garant vastavad tema kõrgetele krediidistandarditele. Täiendavad eurosüsteemi miinimumnõuded krediidikvaliteedi künnisele on sätestatud eurosüsteemi krediidihindamisraamistiku reeglites turukõlblikele varadele suunise EKP/2011/14 I lisa punktis 6.3.2. |
| --- | --- |

(2)

Suunise EKP/2011/14 I lisa punkti 1.6 kohaselt võib EKP nõukogu eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide teostamise instrumente, tingimusi, kriteeriume ja menetlusi igal ajal muuta. Suunise EKP/2011/14 I lisa punkti 6.3.1 kohaselt jätab eurosüsteem endale õiguse mis tahes asjakohaseks peetava teabe põhjal välja selgitada, kas emissioon, emitent, krediidisaaja või garant vastavad tema kõrgetele krediidistandarditele. Täiendavad eurosüsteemi miinimumnõuded krediidikvaliteedi künnisele on sätestatud eurosüsteemi krediidihindamisraamistiku reeglites turukõlblikele varadele suunise EKP/2011/14 I lisa punktis 6.3.2.

| (3) | Eurosüsteemi miinimumnõuete peatamine krediidikvaliteedi künnisele, mida kohaldatakse Kreeka Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblikele võlainstrumentidele, mille kohta tegi EKP nõukogu esialgse otsuse 6. mail 2010, oli erakorraline ja ajutine meede, mis põhines EKP nõukogu positiivsel hinnangul Euroopa Liidu/Rahvusvaheline Valuutafondi programmi järgimise kohta. Otsuse vastuvõtmisel võttis EKP nõukogu arvesse asjaolu, et Kreeka Vabariik kiitis heaks programmi, mida EKP nõukogu pidas kohaseks krediidiriski juhtimise seisukohast, mistõttu Kreeka Vabariigi poolt emiteeritud või tagatud turukõlblikud võlainstrumendid säilitasid kvaliteedistandardi, mis oli piisav eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide jätkuvaks tagatiskõlblikkuseks, olenemata mis tahes sõltumatutest krediidihinnangutest. EKP nõukogu võttis arvesse ka Kreeka Vabariigi tõsist suhtumist selle programmi täitmise kohustusse (3). |
| --- | --- |

(3)

Eurosüsteemi miinimumnõuete peatamine krediidikvaliteedi künnisele, mida kohaldatakse Kreeka Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblikele võlainstrumentidele, mille kohta tegi EKP nõukogu esialgse otsuse 6. mail 2010, oli erakorraline ja ajutine meede, mis põhines EKP nõukogu positiivsel hinnangul Euroopa Liidu/Rahvusvaheline Valuutafondi programmi järgimise kohta. Otsuse vastuvõtmisel võttis EKP nõukogu arvesse asjaolu, et Kreeka Vabariik kiitis heaks programmi, mida EKP nõukogu pidas kohaseks krediidiriski juhtimise seisukohast, mistõttu Kreeka Vabariigi poolt emiteeritud või tagatud turukõlblikud võlainstrumendid säilitasid kvaliteedistandardi, mis oli piisav eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide jätkuvaks tagatiskõlblikkuseks, olenemata mis tahes sõltumatutest krediidihinnangutest. EKP nõukogu võttis arvesse ka Kreeka Vabariigi tõsist suhtumist selle programmi täitmise kohustusse (3).

| (4) | Suunise EKP/2014/31 artikli 8 kohaselt ei kohaldata eurosüsteemi krediidikvaliteedi läve turukõlblike võlainstrumentide suhtes, mida emiteerivad või täielikult tagavad euroala liikmesriikide keskvalitsused, kes on Euroopa Liidu/Rahvusvahelise Valuutafondi programmi all, v.a juhul, kui EKP nõukogu otsustab, et asjaomane liikmesriik ei täida finantstoe ja/või makromajandusliku programmi tingimusi. Selle suunise artikli 1 lõike 3 kohaselt loetakse Kreeka Vabariik selle suunise artikli 6 lõike 1 ja artikli 8 kohaselt Euroopa Liidu/Rahvusvahelise Valuutafondi programmi tingimustele vastavaks euroala liikmesriigiks. |
| --- | --- |

(4)

Suunise EKP/2014/31 artikli 8 kohaselt ei kohaldata eurosüsteemi krediidikvaliteedi läve turukõlblike võlainstrumentide suhtes, mida emiteerivad või täielikult tagavad euroala liikmesriikide keskvalitsused, kes on Euroopa Liidu/Rahvusvahelise Valuutafondi programmi all, v.a juhul, kui EKP nõukogu otsustab, et asjaomane liikmesriik ei täida finantstoe ja/või makromajandusliku programmi tingimusi. Selle suunise artikli 1 lõike 3 kohaselt loetakse Kreeka Vabariik selle suunise artikli 6 lõike 1 ja artikli 8 kohaselt Euroopa Liidu/Rahvusvahelise Valuutafondi programmi tingimustele vastavaks euroala liikmesriigiks.

| (5) | Praegu kättesaadava teabe alusel hindab EKP nõukogu, et praegu ei ole võimalik eeldada Euroopa Liidu/Rahvusvahelise Valuutafondi programmi läbivaatamise positiivset lahendust Kreeka Vabariigi jaoks. Seetõttu ei loeta Kreeka Vabariiki enam programmi tingimusi täitvaks ja seega ei ole enam täidetud tingimused eurosüsteemi krediidikvaliteedi künnise ajutiseks peatamiseks nende instrumentide osas suunise EKP/2014/31 artikli 8 lõike 2 alusel. Seetõttu otsustas EKP nõukogu, et Kreeka Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide osas kohaldatakse eurosüsteemi krediidikvaliteedi krediidikvaliteedi künnist, |
| --- | --- |

(5)

Praegu kättesaadava teabe alusel hindab EKP nõukogu, et praegu ei ole võimalik eeldada Euroopa Liidu/Rahvusvahelise Valuutafondi programmi läbivaatamise positiivset lahendust Kreeka Vabariigi jaoks. Seetõttu ei loeta Kreeka Vabariiki enam programmi tingimusi täitvaks ja seega ei ole enam täidetud tingimused eurosüsteemi krediidikvaliteedi künnise ajutiseks peatamiseks nende instrumentide osas suunise EKP/2014/31 artikli 8 lõike 2 alusel. Seetõttu otsustas EKP nõukogu, et Kreeka Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide osas kohaldatakse eurosüsteemi krediidikvaliteedi krediidikvaliteedi künnist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kreeka Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide kõlblikkuse kohta

1.   Suunise EKP/2014/31 artikli 6 lõike 1 ning artikli 8 tähenduses ei käsitleta Kreeka Vabariiki Euroopa Liidu/Rahvusvahelise Valuutafondi programmi tingimustele vastava euroala liikmesriigina.

2.   Eurosüsteemi krediidikvaliteedi miinimumnõudeid, mis on sätestatud eurosüsteemi krediidihindamisraamistiku reeglites teatavate turukõlblike varade jaoks suunise EKP/2011/14 I lisa punktis 6.3.2, kohaldatakse Kreeka Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide osas.

3.   Käesoleva otsuse ja suuniste EKP/2011/14 ja EKP/2014/31 riigisisese RKP rakendusakti vastuolu korral kohaldatakse käesolevat otsust.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 11. veebruaril 2015.

Frankfurt Maini ääres, 10. veebruar 2015

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  ELT L 331, 14.12.2011, lk 1.

1

(2)  ELT L 240, 13.8.2014, lk 28.

2

(3)  Vt 6. mai 2010. aasta otsus EKP/2010/3 ajutiste meetmete kohta seoses Kreeka valitsuse poolt emiteeritud või tagatud võlainstrumentide kõlblikkusega (ELT L 117, 11.5.2010, lk 102).

3

---