# Az Európai Unió L 80/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 80 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. március 25. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 80

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. március 25.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/454 határozata (2014. július 9.) a Görögország álta az Alpha Bank Csoport javára az Alpha Bank S.A. feltőkésítésével és szerkezetátalakításával, – a Cooperative Bank of Western Macedonia Alpha Bank S.A. részére történő átruházási megbízással való szanálásával, – az Evia Cooperative Bank Alpha Bank S.A. részére történő átruházási megbízással való szanálásával, – a Cooperative Bank of Dodecanese Alpha Bank S.A. részére történő átruházási megbízással való szanálásával kapcsolatban végrehajtott állami támogatásról számú SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N)
  (az értesítés a C(2014) 4662. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/455 határozata (2014. július 23.) a Görögország által a Piraeus Bankcsoportnak a Piraeus Bank S.A. feltőkésítésével és szerkezetátalakításával kapcsolatban végrehajtott SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2014) 5217. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 49 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/456 határozata (2014. szeptember 5.) a Bolgár Köztársaság által az erdőterület-cserékkel kapcsolatban végrehajtott SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) és SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08) állami támogatási programról (az értesítés a C(2014) 6207. számú dokumentummal történt)  (
  1
  ) | 100 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2015/454 határozata (2014. július 9.) a Görögország álta az Alpha Bank Csoport javára az Alpha Bank S.A. feltőkésítésével és szerkezetátalakításával, – a Cooperative Bank of Western Macedonia Alpha Bank S.A. részére történő átruházási megbízással való szanálásával, – az Evia Cooperative Bank Alpha Bank S.A. részére történő átruházási megbízással való szanálásával, – a Cooperative Bank of Dodecanese Alpha Bank S.A. részére történő átruházási megbízással való szanálásával kapcsolatban végrehajtott állami támogatásról számú SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N)
  (az értesítés a C(2014) 4662. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2014) 4662. számú dokumentummal történt)

1

1

*

A Bizottság (EU) 2015/455 határozata (2014. július 23.) a Görögország által a Piraeus Bankcsoportnak a Piraeus Bank S.A. feltőkésítésével és szerkezetátalakításával kapcsolatban végrehajtott SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2014) 5217. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2014) 5217. számú dokumentummal történt)

1

49

*

A Bizottság (EU) 2015/456 határozata (2014. szeptember 5.) a Bolgár Köztársaság által az erdőterület-cserékkel kapcsolatban végrehajtott SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) és SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08) állami támogatási programról (az értesítés a C(2014) 6207. számú dokumentummal történt)  (
  1
  )

1

100

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia között létrejött társulási megállapodáshoz ( HL L 261., 2014.8.30. ) | 128 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia között létrejött társulási megállapodáshoz ( HL L 261., 2014.8.30. )

( HL L 261., 2014.8.30. )

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 25.3.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 80/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/454 HATÁROZATA

(2014. július 9.)

a Görögország álta az Alpha Bank Csoport javára

| — | az Alpha Bank S.A. feltőkésítésével és szerkezetátalakításával, |
| --- | --- |

—

az Alpha Bank S.A. feltőkésítésével és szerkezetátalakításával,

| — | a Cooperative Bank of Western Macedonia Alpha Bank S.A. részére történő átruházási megbízással való szanálásával, |
| --- | --- |

—

a Cooperative Bank of Western Macedonia Alpha Bank S.A. részére történő átruházási megbízással való szanálásával,

| — | az Evia Cooperative Bank Alpha Bank S.A. részére történő átruházási megbízással való szanálásával, |
| --- | --- |

—

az Evia Cooperative Bank Alpha Bank S.A. részére történő átruházási megbízással való szanálásával,

| — | a Cooperative Bank of Dodecanese Alpha Bank S.A. részére történő átruházási megbízással való szanálásával kapcsolatban végrehajtott |
| --- | --- |

—

a Cooperative Bank of Dodecanese Alpha Bank S.A. részére történő átruházási megbízással való szanálásával kapcsolatban végrehajtott

állami támogatásról számú SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N)

(az értesítés a C(2014) 4662. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután a fenti rendelkezések értelmében felkérte a tagállamokat és más érdekelt feleket észrevételeik megtételére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   AZ ALPHA BANKKAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS

| (1) | 2008. november 19-i határozatával a Bizottság jóváhagyott egy „Görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések” elnevezésű rendszert (a „görög banktámogatási program”) a görög pénzügyi rendszer stabilitásának biztosítása céljából. A görög banktámogatási program az alkotóelemeit képező három intézkedés szerint tesz lehetővé támogatásnyújtást: feltőkésítési intézkedés, garanciaintézkedés és államkötvény-kölcsönzési intézkedés (1). 2009 májusában Görögország a feltőkésítési intézkedés szerint feltőkésítette az Alpha Bank Csoportot („a Bank”). |
| --- | --- |

(1)

2008. november 19-i határozatával a Bizottság jóváhagyott egy „Görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések” elnevezésű rendszert (a „görög banktámogatási program”) a görög pénzügyi rendszer stabilitásának biztosítása céljából. A görög banktámogatási program az alkotóelemeit képező három intézkedés szerint tesz lehetővé támogatásnyújtást: feltőkésítési intézkedés, garanciaintézkedés és államkötvény-kölcsönzési intézkedés (1). 2009 májusában Görögország a feltőkésítési intézkedés szerint feltőkésítette az Alpha Bank Csoportot („a Bank”).

| (2) | A 2008. november 19-i határozat (14) preambulumbekezdése rögzítette, hogy egy szerkezetátalakítási tervről értesítik a Bizottságot a feltőkésítési intézkedés kedvezményezettjeire vonatkozólag. |
| --- | --- |

(2)

A 2008. november 19-i határozat (14) preambulumbekezdése rögzítette, hogy egy szerkezetátalakítási tervről értesítik a Bizottságot a feltőkésítési intézkedés kedvezményezettjeire vonatkozólag.

| (3) | 2010. augusztus 2-án a görög hatóságok benyújtottak a Bizottságnak egy szerkezetátalakítási tervet a Bankra vonatkozóan. A Bizottság ezt a tervet és későbbi frissítéseit, valamint a görög hatóságok által benyújtott további információkat SA.30342 (PN 26/2010) sz. ügyként, majd SA.32786 (2011/PN) sz. ügyként vette nyilvántartásba. |
| --- | --- |

(3)

2010. augusztus 2-án a görög hatóságok benyújtottak a Bizottságnak egy szerkezetátalakítási tervet a Bankra vonatkozóan. A Bizottság ezt a tervet és későbbi frissítéseit, valamint a görög hatóságok által benyújtott további információkat SA.30342 (PN 26/2010) sz. ügyként, majd SA.32786 (2011/PN) sz. ügyként vette nyilvántartásba.

| (4) | A Bank több ízben is kedvezményezettje volt az adósságinstrumentumokra és államkötvénykölcsönökre a görög banktámogatási program alapján nyújtott állami garanciáknak (2). Ugyancsak a kedvezményezettje volt az állam által garantált rendkívüli likviditási segítségnyújtásnak („államilag garantált ELA”). |
| --- | --- |

(4)

A Bank több ízben is kedvezményezettje volt az adósságinstrumentumokra és államkötvénykölcsönökre a görög banktámogatási program alapján nyújtott állami garanciáknak (2). Ugyancsak a kedvezményezettje volt az állam által garantált rendkívüli likviditási segítségnyújtásnak („államilag garantált ELA”).

| (5) | 2012. április 20-án a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap („HFSF”) egy levelet adott át a Banknak, elkötelezve magát, hogy részt vesz a Bank tervezett tőkeemelésében. 2012. május 28-án a HFSF 1 900 millió EUR áthidaló feltőkésítést folyósított a Banknak („első áthidaló feltőkésítés”). |
| --- | --- |

(5)

2012. április 20-án a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap („HFSF”) egy levelet adott át a Banknak, elkötelezve magát, hogy részt vesz a Bank tervezett tőkeemelésében. 2012. május 28-án a HFSF 1 900 millió EUR áthidaló feltőkésítést folyósított a Banknak („első áthidaló feltőkésítés”).

| (6) | 2012 májusában a görög hatóságok értesítették a Bizottságot a HFSF által a Banknak adott kötelezettségvállalási nyilatkozatról. A Bizottság ezt be nem jelentett támogatásként vette nyilvántartásba (SA.34823 (2012/NN) ügyszám alatt), mivel az intézkedést addigra már végrehajtották. |
| --- | --- |

(6)

2012 májusában a görög hatóságok értesítették a Bizottságot a HFSF által a Banknak adott kötelezettségvállalási nyilatkozatról. A Bizottság ezt be nem jelentett támogatásként vette nyilvántartásba (SA.34823 (2012/NN) ügyszám alatt), mivel az intézkedést addigra már végrehajtották.

| (7) | 2012. július 27-i határozatával a Bizottság az első áthidaló feltőkésítéssel kapcsolatban hivatalos vizsgálati eljárást indított („az Alphára irányuló eljárás megindításáról szóló határozat”) (3). |
| --- | --- |

(7)

2012. július 27-i határozatával a Bizottság az első áthidaló feltőkésítéssel kapcsolatban hivatalos vizsgálati eljárást indított („az Alphára irányuló eljárás megindításáról szóló határozat”) (3).

| (8) | 2012. október 12-én a HFSF jóváhagyta, hogy a Bank megvásárolja az Emporiki Bankot a Crédit Agricole S.A.-tól („Crédit Agricole”). 2012. október 16-án a Crédit Agricole és a Bank aláírt egy részvényvásárlási megállapodást. |
| --- | --- |

(8)

2012. október 12-én a HFSF jóváhagyta, hogy a Bank megvásárolja az Emporiki Bankot a Crédit Agricole S.A.-tól („Crédit Agricole”). 2012. október 16-án a Crédit Agricole és a Bank aláírt egy részvényvásárlási megállapodást.

| (9) | Ezt megelőzően a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottság szolgálatait a folyamat alakulásáról és az Emporiki Bank lehetséges megvásárlásának feltételeiről. |
| --- | --- |

(9)

Ezt megelőzően a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottság szolgálatait a folyamat alakulásáról és az Emporiki Bank lehetséges megvásárlásának feltételeiről.

| (10) | 2012. november 23-án a Bizottság szolgálatai levelet küldtek a görög hatóságoknak, leírva a kivásárlásra vonatkozó előzetes értékelésüket. |
| --- | --- |

(10)

2012. november 23-án a Bizottság szolgálatai levelet küldtek a görög hatóságoknak, leírva a kivásárlásra vonatkozó előzetes értékelésüket.

| (11) | 2012 decemberében a HFSF egy 1 042 millió EUR összegű második áthidaló feltőkésítést folyósított a Banknak („második áthidaló feltőkésítés”). 2012. december 21-én a HFSF ellátta a Bankot egy arra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozattal is, hogy részt vesz a Bank tőkeemelésében és átváltható tőkeinstrumentumok tervezett kibocsátásában legfeljebb 1 629 millió EUR teljes összeg erejéig (4). A görög hatóságok ezeket az intézkedéseket 2012. december 27-én jelentették be a Bizottságnak (5). |
| --- | --- |

(11)

2012 decemberében a HFSF egy 1 042 millió EUR összegű második áthidaló feltőkésítést folyósított a Banknak („második áthidaló feltőkésítés”). 2012. december 21-én a HFSF ellátta a Bankot egy arra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozattal is, hogy részt vesz a Bank tőkeemelésében és átváltható tőkeinstrumentumok tervezett kibocsátásában legfeljebb 1 629 millió EUR teljes összeg erejéig (4). A görög hatóságok ezeket az intézkedéseket 2012. december 27-én jelentették be a Bizottságnak (5).

| (12) | 2013 májusában a Bank bejelentette 457,1 millió EUR összegű jogosultsági kibocsátásának és az összes olyan részvény kiosztásának sikeres végrehajtását, amelyeket egy további, 92,9 millió EUR értékű magánkibocsátásban kínáltak fel. 2013. június 3-án a HFSF az első és a második áthidaló feltőkésítést részvénytőkére váltotta, és további 1 079 millió EUR tőkét injekciózott a Bankba (a „2013. tavaszi feltőkésítés”). |
| --- | --- |

(12)

2013 májusában a Bank bejelentette 457,1 millió EUR összegű jogosultsági kibocsátásának és az összes olyan részvény kiosztásának sikeres végrehajtását, amelyeket egy további, 92,9 millió EUR értékű magánkibocsátásban kínáltak fel. 2013. június 3-án a HFSF az első és a második áthidaló feltőkésítést részvénytőkére váltotta, és további 1 079 millió EUR tőkét injekciózott a Bankba (a „2013. tavaszi feltőkésítés”).

| (13) | 2013. december 19-én a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a 2013. tavaszi feltőkésítés feltételeiről. |
| --- | --- |

(13)

2013. december 19-én a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a 2013. tavaszi feltőkésítés feltételeiről.

| (14) | 2014. június 12-én a görög hatóságok benyújtottak a Bizottságnak egy végleges szerkezetátalakítási tervet a Bankra vonatkozóan („a szerkezetátalakítási terv”). Ugyanezen a napon tájékoztatást nyújtottak az államilag garantált ELA-ról. Jelezték, hogy szándékukban állt folytatni a Bank likviditási támogatással, valamint adósságinstrumentumokra és államkötvénykölcsönökre nyújtott állami garanciákkal való ellátását a görög banktámogatási program szerint (6). |
| --- | --- |

(14)

2014. június 12-én a görög hatóságok benyújtottak a Bizottságnak egy végleges szerkezetátalakítási tervet a Bankra vonatkozóan („a szerkezetátalakítási terv”). Ugyanezen a napon tájékoztatást nyújtottak az államilag garantált ELA-ról. Jelezték, hogy szándékukban állt folytatni a Bank likviditási támogatással, valamint adósságinstrumentumokra és államkötvénykölcsönökre nyújtott állami garanciákkal való ellátását a görög banktámogatási program szerint (6).

| (15) | A Bizottság számos találkozót és telekonferenciát tartott, továbbá elektronikus levélváltást bonyolított a görög hatóságok és a Bank képviselőivel. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság számos találkozót és telekonferenciát tartott, továbbá elektronikus levélváltást bonyolított a görög hatóságok és a Bank képviselőivel.

| (16) | Görögország elfogadja, hogy e határozat elfogadására kivételesen csak angol nyelven kerül sor. |
| --- | --- |

(16)

Görögország elfogadja, hogy e határozat elfogadására kivételesen csak angol nyelven kerül sor.

1.2.   A HÁROM HITELSZÖVETKEZETNEK NYÚJTOTT ÁLLAMI TÁMOGATÁSSAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS

| (17) | 2013. december 3-án Görögország tájékoztatta a Bizottságot három hitelszövetkezet („a három hitelszövetkezet”), nevezetesen a Co-operative Bank of Dodecanese („Dodecanese Bank”), a Co-operative Bank of Evia („Evia Bank”) és a Co-operative Bank of Western Macedonia („Western Macedonia Bank”) várható szanálásáról. |
| --- | --- |

(17)

2013. december 3-án Görögország tájékoztatta a Bizottságot három hitelszövetkezet („a három hitelszövetkezet”), nevezetesen a Co-operative Bank of Dodecanese („Dodecanese Bank”), a Co-operative Bank of Evia („Evia Bank”) és a Co-operative Bank of Western Macedonia („Western Macedonia Bank”) várható szanálásáról.

| (18) | 2013. december 4-én a Bizottság szolgálatai kérték Görögországot, hogy adjon tájékoztatást a három hitelszövetkezet várható szanálásáról. |
| --- | --- |

(18)

2013. december 4-én a Bizottság szolgálatai kérték Görögországot, hogy adjon tájékoztatást a három hitelszövetkezet várható szanálásáról.

| (19) | 2013. december 5-én Görögország benyújtotta a kért információt a Bizottság szolgálatainak. |
| --- | --- |

(19)

2013. december 5-én Görögország benyújtotta a kért információt a Bizottság szolgálatainak.

| (20) | 2013. december 8-án a Görög Nemzeti Bank megkezdte a három hitelszövetkezet szanálását és a három hitelszövetkezet egyes kötelezettségeinek a Bankra történő átruházását. |
| --- | --- |

(20)

2013. december 8-án a Görög Nemzeti Bank megkezdte a három hitelszövetkezet szanálását és a három hitelszövetkezet egyes kötelezettségeinek a Bankra történő átruházását.

| (21) | 2013. december 17-én Görögország bejelentette a három hitelszövetkezet szanálása keretében nyújtott állami támogatást. |
| --- | --- |

(21)

2013. december 17-én Görögország bejelentette a három hitelszövetkezet szanálása keretében nyújtott állami támogatást.

2.   ISMERTETŐ

2.1.   A BANK ÉS NEHÉZSÉGEI

2.1.1.   A görög bankszektor általános környezete

| (22) | Amint azt az 1. táblázat mutatja, Görögország reál bruttó hazai terméke (GDP) 2008 és 2012 között 20 %-kal esett. Ennek eredményeképpen a görög bankok a görög háztartásoknak és vállalatoknak nyújtott hitelek gyorsan emelkedő nemfizetési rátáival szembesültek (7). Ezek a folyamatok már káros hatással voltak a görög bankok eszközeinek teljesítményére, és tőkeszükségletet eredményeztek.

  1.   táblázat


  Reál-GDP-növekedés Görögországban, 2008–2013












  Görögország | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP-növekedés, % | –0,2 | –3,1 | –4,9 | –7,1 | –7,0 | –3,9 |
| Forrás: | Eurostat, online elérhető http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115 |

(22)

Amint azt az 1. táblázat mutatja, Görögország reál bruttó hazai terméke (GDP) 2008 és 2012 között 20 %-kal esett. Ennek eredményeképpen a görög bankok a görög háztartásoknak és vállalatoknak nyújtott hitelek gyorsan emelkedő nemfizetési rátáival szembesültek (7). Ezek a folyamatok már káros hatással voltak a görög bankok eszközeinek teljesítményére, és tőkeszükségletet eredményeztek.

1.   táblázat

Reál-GDP-növekedés Görögországban, 2008–2013

Görögország

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reál-GDP-növekedés, %

–0,2

–3,1

–4,9

–7,1

–7,0

–3,9

Forrás:

Eurostat, online elérhető http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

| (23) | Ráadásul 2012 februárjában Görögország végrehajtott a magánszektorral egy, a magánszektor bevonásaként (Private Sector Involvement) ismert kötvénycserét („a PSI program”). Görög bankok vettek részt a PSI programban, amelynek során a görög kormány a meglévő magán kötvénytulajdonosoknak új értékpapírokat (köztük új görög államkötvényeket („GGB-k”), a GDP-hez kötött értékpapírokat és az Európai Pénzügyi Stabilitási Alap („EFSF”) által kibocsátott PSI fizetési kötelezvényeket) kínált meglévő GGB-kért cserébe, 53,5 %-os névérték alatti árfolyamon és hosszabb lejáratokkal (8). A görög hatóságok 2012. március 9-én tették közzé a kötvénycsere eredményeit (9). A csere jelentős veszteségeket eredményezett a kötvénytulajdonosok számára (a Görög Nemzeti Bank becslése szerint a veszteség a görög bankok számára átlagosan a régi GGB-k névértékének 78 %-át tette ki), továbbá tőkeigénnyel is járt, amelyet visszamenőleg könyveltek el a görög bankok 2011-es pénzügyi kimutatásaiban.

  2.   táblázat


  A legfontosabb görög bankok PSI veszteségei összesen (millió EUR)














  Bankok | Névérték GGB-k névértéke (1) | Államhoz köthető hitelek névértéke (2) | Névérték összesen (3)=(1)+(2) | GGB-k PSI vesztesége (4) | Államhoz köthető hitelek PSI vesztesége (5) | Összes bruttó PSI veszteség (6)=(4)+(5) | Összes bruttó PSI veszteség /Core Tier 1 (10) (2011. dec.) (%) | Összes bruttó PSI veszteség /Eszközök összesen (2011. dec.) (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 13 748 | 1 001 | 14 749 | 10 985 | 751 | 11 735 | 161,0 | 11,0 |
| Eurobank | 7 001 | 335 | 7 336 | 5 517 | 264 | 5 781 | 164,5 | 7,5 |
| Alpha | 3 898 | 2 145 | 6 043 | 3 087 | 1 699 | 4 786 | 105,7 | 8,1 |
| Piraeus | 7 063 | 280 | 7 343 | 5 686 | 225 | 5 911 | 226,0 | 12,0 |
| Emporiki | 351 | 415 | 766 | 270 | 320 | 590 | 40,3 | 2,7 |
| Forrás: | Görög Nemzeti Bank, Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról, 2012. december, 14. o. |

(23)

Ráadásul 2012 februárjában Görögország végrehajtott a magánszektorral egy, a magánszektor bevonásaként (Private Sector Involvement) ismert kötvénycserét („a PSI program”). Görög bankok vettek részt a PSI programban, amelynek során a görög kormány a meglévő magán kötvénytulajdonosoknak új értékpapírokat (köztük új görög államkötvényeket („GGB-k”), a GDP-hez kötött értékpapírokat és az Európai Pénzügyi Stabilitási Alap („EFSF”) által kibocsátott PSI fizetési kötelezvényeket) kínált meglévő GGB-kért cserébe, 53,5 %-os névérték alatti árfolyamon és hosszabb lejáratokkal (8). A görög hatóságok 2012. március 9-én tették közzé a kötvénycsere eredményeit (9). A csere jelentős veszteségeket eredményezett a kötvénytulajdonosok számára (a Görög Nemzeti Bank becslése szerint a veszteség a görög bankok számára átlagosan a régi GGB-k névértékének 78 %-át tette ki), továbbá tőkeigénnyel is járt, amelyet visszamenőleg könyveltek el a görög bankok 2011-es pénzügyi kimutatásaiban.

2.   táblázat

A legfontosabb görög bankok PSI veszteségei összesen (millió EUR)

Bankok

Névérték GGB-k névértéke (1)

Államhoz köthető hitelek névértéke (2)

Névérték összesen (3)=(1)+(2)

GGB-k PSI vesztesége (4)

Államhoz köthető hitelek PSI vesztesége (5)

Összes bruttó PSI veszteség (6)=(4)+(5)

Összes bruttó PSI veszteség /Core Tier 1 (10) (2011. dec.) (%)

Összes bruttó PSI veszteség /Eszközök összesen (2011. dec.) (%)

NBG

13 748

1 001

14 749

10 985

751

11 735

161,0

11,0

Eurobank

7 001

335

7 336

5 517

264

5 781

164,5

7,5

Alpha

3 898

2 145

6 043

3 087

1 699

4 786

105,7

8,1

Piraeus

7 063

280

7 343

5 686

225

5 911

226,0

12,0

Emporiki

351

415

766

270

320

590

40,3

2,7

Forrás:

Görög Nemzeti Bank, Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról, 2012. december, 14. o.

| (24) | Mivel a görög bankok a PSI program és a folytatódó recesszió következtében jelentős tőkehiányban szenvedtek, a második görög kiigazítási programnak a görög kormány, az Európai Unió, a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és az Európai Központi Bank (EKB) közötti 2012. március 11-i gazdaság- és pénzügypolitikai memoranduma („MEFP”) pénzeszközöket tett elérhetővé e bankok feltőkésítése céljából. A görög hatóságok a program által finanszírozandó teljes bankfeltőkésítési szükségleteket és szanálási költségeket 50 milliárd EUR-ra becsülték (11). Az összeget a Görög Nemzeti Bank által a 2011 decemberével kezdődött és 2014 decemberével végződött időszakra vonatkozóan elvégzett stresszteszt („a 2012-es stresszteszt”) alapján számították ki, amely a Blackrock által készített hitelveszteségi előrejelzésre támaszkodott (12). A görög bankok feltőkésítésére a pénzeszközök a HFSF-en keresztül állnak rendelkezésre. A 3. táblázat a legfontosabb görög bankok 2012-es stresszteszt eredményei szerinti tőkekövetelményeinek számítását foglalja össze.

  3.   táblázat


  A 2012-es stresszteszt: A legfontosabb görög bankok tőkekövetelményei (millió EUR)














  Bankok | Referencia elsődleges alapvető tőke (2011. dec.) (1) | Összes bruttó PSI veszteség (2011. dec.) (2) | A PSI-vel kapcsolatos tartalékok (2011. jún.) (3) | Hitelkockázatra vonatkozó bruttó halmozott veszteség-előrejelzések (4) | Tartalékok hitelveszteségek fedezésére (2011. dec.) (5) | Belső tőkeemelés (6) | Elsődleges alapvető tőke cél (2014. dec.) (7) | Tőkekövetelmények (8)=(7)-[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 7 287 | –11 735 | 1 646 | –8 366 | 5 390 | 4 681 | 8 657 | 9 756 |
| Eurobank | 3 515 | –5 781 | 830 | –8 226 | 3 514 | 2 904 | 2 595 | 5 839 |
| Alpha | 4 526 | –4 786 | 673 | –8 493 | 3 115 | 2 428 | 2 033 | 4 571 |
| Piraeus | 2 615 | –5 911 | 1 005 | –6 281 | 2 565 | 1 080 | 2 408 | 7 335 |
| Emporiki | 1 462 | – 590 | 71 | –6 351 | 3 969 | 114 | 1 151 | 2 475 |
| Postbank (TT Bank) | 557 | –3 444 | 566 | –1 482 | 1 284 | – 315 | 903 | 3 737 |
| Forrás: | Görög Nemzeti Bank, Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról, 2012. december, 8. o. |

(24)

Mivel a görög bankok a PSI program és a folytatódó recesszió következtében jelentős tőkehiányban szenvedtek, a második görög kiigazítási programnak a görög kormány, az Európai Unió, a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és az Európai Központi Bank (EKB) közötti 2012. március 11-i gazdaság- és pénzügypolitikai memoranduma („MEFP”) pénzeszközöket tett elérhetővé e bankok feltőkésítése céljából. A görög hatóságok a program által finanszírozandó teljes bankfeltőkésítési szükségleteket és szanálási költségeket 50 milliárd EUR-ra becsülték (11). Az összeget a Görög Nemzeti Bank által a 2011 decemberével kezdődött és 2014 decemberével végződött időszakra vonatkozóan elvégzett stresszteszt („a 2012-es stresszteszt”) alapján számították ki, amely a Blackrock által készített hitelveszteségi előrejelzésre támaszkodott (12). A görög bankok feltőkésítésére a pénzeszközök a HFSF-en keresztül állnak rendelkezésre. A 3. táblázat a legfontosabb görög bankok 2012-es stresszteszt eredményei szerinti tőkekövetelményeinek számítását foglalja össze.

3.   táblázat

A 2012-es stresszteszt: A legfontosabb görög bankok tőkekövetelményei (millió EUR)

Bankok

Referencia elsődleges alapvető tőke (2011. dec.) (1)

Összes bruttó PSI veszteség (2011. dec.) (2)

A PSI-vel kapcsolatos tartalékok (2011. jún.) (3)

Hitelkockázatra vonatkozó bruttó halmozott veszteség-előrejelzések (4)

Tartalékok hitelveszteségek fedezésére (2011. dec.) (5)

Belső tőkeemelés (6)

Elsődleges alapvető tőke cél (2014. dec.) (7)

Tőkekövetelmények (8)=(7)-[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)]

NBG

7 287

–11 735

1 646

–8 366

5 390

4 681

8 657

9 756

Eurobank

3 515

–5 781

830

–8 226

3 514

2 904

2 595

5 839

Alpha

4 526

–4 786

673

–8 493

3 115

2 428

2 033

4 571

Piraeus

2 615

–5 911

1 005

–6 281

2 565

1 080

2 408

7 335

Emporiki

1 462

– 590

71

–6 351

3 969

114

1 151

2 475

Postbank (TT Bank)

557

–3 444

566

–1 482

1 284

– 315

903

3 737

Forrás:

Görög Nemzeti Bank, Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról, 2012. december, 8. o.

| (25) | Az MEFP szerint „a megvalósítható tőkebevonási terveket benyújtó bankoknak lehetőségük lesz állami támogatást kérni és kapni olyan módon, amely további tőkebefektetésre ösztönzi a magánszektort, és így minimalizálja az adófizetők terheit” (13). A Görög Nemzeti Bank úgy találta, hogy csak a négy legnagyobb bank (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank és Alpha Bank) nyújtott be megvalósítható tőkeemelési terveket (14). E bankok 2012. májusában kapták az első áthidaló feltőkésítést a HFSF-től. |
| --- | --- |

(25)

Az MEFP szerint „a megvalósítható tőkebevonási terveket benyújtó bankoknak lehetőségük lesz állami támogatást kérni és kapni olyan módon, amely további tőkebefektetésre ösztönzi a magánszektort, és így minimalizálja az adófizetők terheit” (13). A Görög Nemzeti Bank úgy találta, hogy csak a négy legnagyobb bank (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank és Alpha Bank) nyújtott be megvalósítható tőkeemelési terveket (14). E bankok 2012. májusában kapták az első áthidaló feltőkésítést a HFSF-től.

| (26) | 2009 vége és 2012 júniusa között a recesszió és a politikai bizonytalanság miatt a belföldi betétek a görögországi bankokban összesen 37 %-kal csökkentek. Ezeknek a bankoknak magasabb kamatokat kellett fizetniük, hogy megpróbálják megtartani a betéteket. A betétek költségei emelkedtek, így a bankok nettó kamatkülönbözete csökkent. Mivel a görög bankokat kizárták a bankközi finanszírozási piacokról, teljes mértékben az eurórendszerből származó finanszírozástól váltak függővé (15), amelynek emelkedő hányada öltötte a Görög Nemzeti Bank által biztosított államilag garantált ELA formáját. |
| --- | --- |

(26)

2009 vége és 2012 júniusa között a recesszió és a politikai bizonytalanság miatt a belföldi betétek a görögországi bankokban összesen 37 %-kal csökkentek. Ezeknek a bankoknak magasabb kamatokat kellett fizetniük, hogy megpróbálják megtartani a betéteket. A betétek költségei emelkedtek, így a bankok nettó kamatkülönbözete csökkent. Mivel a görög bankokat kizárták a bankközi finanszírozási piacokról, teljes mértékben az eurórendszerből származó finanszírozástól váltak függővé (15), amelynek emelkedő hányada öltötte a Görög Nemzeti Bank által biztosított államilag garantált ELA formáját.

| (27) | 2012. december 3-án Görögország egy visszavásárlási programot indított a PSI program keretében a befektetők által kapott új GGB-kre vonatkozóan, azok névértékének 30,2 %-a és 40,1 %-a közötti árakon (16). A görög bankok részt vettek ebben a visszavásárlási programban, amely további veszteségekre világított rá a mérlegeikben, mivel a PSI program idején az említett új GBB-ken elkönyvelt számviteli veszteség (vagyis a piaci érték és a névérték közötti különbség) nagyobbik hányada véglegessé és visszafordíthatatlanná vált (17). |
| --- | --- |

(27)

2012. december 3-án Görögország egy visszavásárlási programot indított a PSI program keretében a befektetők által kapott új GGB-kre vonatkozóan, azok névértékének 30,2 %-a és 40,1 %-a közötti árakon (16). A görög bankok részt vettek ebben a visszavásárlási programban, amely további veszteségekre világított rá a mérlegeikben, mivel a PSI program idején az említett új GBB-ken elkönyvelt számviteli veszteség (vagyis a piaci érték és a névérték közötti különbség) nagyobbik hányada véglegessé és visszafordíthatatlanná vált (17).

| (28) | 2012 decemberében a négy legnagyobb görög bank egy második áthidaló feltőkésítést kapott a HFSF-től. |
| --- | --- |

(28)

2012 decemberében a négy legnagyobb görög bank egy második áthidaló feltőkésítést kapott a HFSF-től.

| (29) | 2013 tavaszán a négy bank áthidaló feltőkésítését rendes részvények formájában állandó feltőkésítéssé alakították úgy, hogy a HFSF-é lett mind a négy bank részvényállományának 80 %-a. Azon bankok esetében, amelyeknek sikerült előre meghatározott összegű magántőkét vonzaniuk (a Bank, a Piraeus Bank S.A. és a National Bank of Greece S.A.), a HFSF szavazatra nem jogosító részvényeket kapott, míg a magánbefektetők részvényutalványt kaptak a HFSF részvényeire. |
| --- | --- |

(29)

2013 tavaszán a négy bank áthidaló feltőkésítését rendes részvények formájában állandó feltőkésítéssé alakították úgy, hogy a HFSF-é lett mind a négy bank részvényállományának 80 %-a. Azon bankok esetében, amelyeknek sikerült előre meghatározott összegű magántőkét vonzaniuk (a Bank, a Piraeus Bank S.A. és a National Bank of Greece S.A.), a HFSF szavazatra nem jogosító részvényeket kapott, míg a magánbefektetők részvényutalványt kaptak a HFSF részvényeire.

| (30) | 2013 júliusában a Görög Nemzeti Bank megbízott egy tanácsadót, hogy készítsen diagnosztikai tanulmányt az összes görög bank kölcsönállományáról. Ez a tanácsadó hitelveszteség-előrejelzéseket („CLP-k”) készített a görög bankok összes belföldi kölcsönportfóliójáról, valamint külföldi fiókoknál és leányvállalatoknál görög kockázatot hordozó hitelekről egy három és fél éves és egy hitellejárat szerinti horizonton. Az elemzés két (egy alap- és egy kedvezőtlen) makrogazdasági forgatókönyv szerinti CLP-kkel szolgált. A külföldi hitelportfóliókra vonatkozó CLP-ket a Görög Nemzeti Bank a tanácsadótól kapott bizonyos információk felhasználásával becsülte. |
| --- | --- |

(30)

2013 júliusában a Görög Nemzeti Bank megbízott egy tanácsadót, hogy készítsen diagnosztikai tanulmányt az összes görög bank kölcsönállományáról. Ez a tanácsadó hitelveszteség-előrejelzéseket („CLP-k”) készített a görög bankok összes belföldi kölcsönportfóliójáról, valamint külföldi fiókoknál és leányvállalatoknál görög kockázatot hordozó hitelekről egy három és fél éves és egy hitellejárat szerinti horizonton. Az elemzés két (egy alap- és egy kedvezőtlen) makrogazdasági forgatókönyv szerinti CLP-kkel szolgált. A külföldi hitelportfóliókra vonatkozó CLP-ket a Görög Nemzeti Bank a tanácsadótól kapott bizonyos információk felhasználásával becsülte.

| (31) | A CLP-k tanácsadó általi értékelése alapján 2013 őszén a Görög Nemzeti Bank új stresszteszt gyakorlatot („a 2013-as stresszteszt”) indított a görög bankok tőkehelyzete szilárdságának felmérésére egy alap- és egy kedvezőtlen forgatókönyv szerint. A Görög Nemzeti Bank egy második tanácsadó technikai támogatásával végezte el a tőkekövetelmények értékelését. |
| --- | --- |

(31)

A CLP-k tanácsadó általi értékelése alapján 2013 őszén a Görög Nemzeti Bank új stresszteszt gyakorlatot („a 2013-as stresszteszt”) indított a görög bankok tőkehelyzete szilárdságának felmérésére egy alap- és egy kedvezőtlen forgatókönyv szerint. A Görög Nemzeti Bank egy második tanácsadó technikai támogatásával végezte el a tőkekövetelmények értékelését.

| (32) | A 2013-as stresszteszt szerinti tőkekövetelmény-értékelés alapvető fontosságú összetevői voltak: i. a bankok kölcsönportfólióira vonatkozó CLP-k (18) konszolidált alapon a görög kockázatra és a külföldi kockázatra vonatkozóan, a meglévő hitelveszteségi tartalékok nélkül; ii. a bankok becsült működési jövedelmezősége a 2013 júniusa és 2016 decembere közötti időszakban, a 2013 negyedik negyedéve során a Görög Nemzeti Banknak benyújtott szerkezetátalakítási tervek konzervatív kiigazítása alapján. A 4. táblázat a legfontosabb görög bankok tőkekövetelményeinek számítását foglalja össze konszolidált alapon a 2013-as stresszteszt alapforgatókönyve szerint.

  4.   táblázat


  A 2013-as stresszteszt: Görög bankok tőkekövetelményei konszolidált alapon az alapforgatókönyvben (millió EUR)













  Bankok | Referencia elsődleges alapvető tőke (2013. jún.) (1) | Tartalékok hitelveszteségek fedezésére (2013. jún.) (2) | CLP-k görög kockázatra (3) | CLP-k külföldi kockázatra (19) (4) | Belső tőketermelés (5) | Stresszteszt Core Tier 1 mutató (2016. dec.) (6) | Tőkekövetelmények (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG (20) | 4 821 | 8 134 | –8 745 | –3 100 | 1 451 | 4 743 | 2 183 |
| Eurobank (21) | 2 228 | 7 000 | –9 519 | –1 628 | 2 106 | 3 133 | 2 945 |
| Alpha | 7 380 | 10 416 | –14 720 | –2 936 | 4 047 | 4 450 | 262 |
| Piraeus | 8 294 | 12 362 | –16 132 | –2 342 | 2 658 | 5 265 | 425 |
| Attica | 225 | 403 | – 888 | 0 | 106 | 243 | 397 |
| Panellinia | 61 | 66 | – 237 | 0 | –26 | 31 | 169 |
| Forrás: | Görög Nemzeti Bank, A görög bankszektor 2013-as stressztesztje, 2014. március, 42. o. |

(32)

A 2013-as stresszteszt szerinti tőkekövetelmény-értékelés alapvető fontosságú összetevői voltak: i. a bankok kölcsönportfólióira vonatkozó CLP-k (18) konszolidált alapon a görög kockázatra és a külföldi kockázatra vonatkozóan, a meglévő hitelveszteségi tartalékok nélkül; ii. a bankok becsült működési jövedelmezősége a 2013 júniusa és 2016 decembere közötti időszakban, a 2013 negyedik negyedéve során a Görög Nemzeti Banknak benyújtott szerkezetátalakítási tervek konzervatív kiigazítása alapján. A 4. táblázat a legfontosabb görög bankok tőkekövetelményeinek számítását foglalja össze konszolidált alapon a 2013-as stresszteszt alapforgatókönyve szerint.

4.   táblázat

A 2013-as stresszteszt: Görög bankok tőkekövetelményei konszolidált alapon az alapforgatókönyvben (millió EUR)

Bankok

Referencia elsődleges alapvető tőke (2013. jún.) (1)

Tartalékok hitelveszteségek fedezésére (2013. jún.) (2)

CLP-k görög kockázatra (3)

CLP-k külföldi kockázatra (19) (4)

Belső tőketermelés (5)

Stresszteszt Core Tier 1 mutató (2016. dec.) (6)

Tőkekövetelmények (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)

NBG (20)

4 821

8 134

–8 745

–3 100

1 451

4 743

2 183

Eurobank (21)

2 228

7 000

–9 519

–1 628

2 106

3 133

2 945

Alpha

7 380

10 416

–14 720

–2 936

4 047

4 450

262

Piraeus

8 294

12 362

–16 132

–2 342

2 658

5 265

425

Attica

225

403

– 888

0

106

243

397

Panellinia

61

66

– 237

0

–26

31

169

Forrás:

Görög Nemzeti Bank, A görög bankszektor 2013-as stressztesztje, 2014. március, 42. o.

| (33) | 2014. március 6-án a Görög Nemzeti Bank közölte a 2013-as stresszteszt eredményeit, és kérte a bankokat, hogy 2014 áprilisának közepéig nyújtsák be az alapforgatókönyv szerinti tőkekövetelmények teljesítését biztosító tőkebevonási terveiket. |
| --- | --- |

(33)

2014. március 6-án a Görög Nemzeti Bank közölte a 2013-as stresszteszt eredményeit, és kérte a bankokat, hogy 2014 áprilisának közepéig nyújtsák be az alapforgatókönyv szerinti tőkekövetelmények teljesítését biztosító tőkebevonási terveiket.

| (34) | 2013 márciusának vége és 2014 májusának eleje között a bankok folytatták a tőkeemeléseket. |
| --- | --- |

(34)

2013 márciusának vége és 2014 májusának eleje között a bankok folytatták a tőkeemeléseket.

2.1.2.   A kedvezményezett

| (35) | A Bank teljes körű banki szolgáltatásokat nyújt elsősorban Görögországban és Délkelet-Európában (Ciprus, Románia, Bulgária, Szerbia, Albánia, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság („FYROM”)), valamint az Egyesült Királyságban. Banki és pénzügyi termékek és szolgáltatások teljes körét kínálja a háztartásoknak és vállalkozásoknak. Aktív a lakossági, vállalati és egyedi ügyfélkiszolgálás, vagyonkezelés, treasury és befektetési banki tevékenység területén. A Bank Görögországban van bejegyezve, és részvényeit jegyzik az Athéni Értéktőzsdén. 2012. szeptember 30-án a Bank összesen 17 119 főt foglalkoztatott, akiknek körülbelül egyharmada Délkelet-Európában és az Egyesült Királyságban állt alkalmazásban, a maradék kétharmad pedig Görögországban (22). |
| --- | --- |

(35)

A Bank teljes körű banki szolgáltatásokat nyújt elsősorban Görögországban és Délkelet-Európában (Ciprus, Románia, Bulgária, Szerbia, Albánia, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság („FYROM”)), valamint az Egyesült Királyságban. Banki és pénzügyi termékek és szolgáltatások teljes körét kínálja a háztartásoknak és vállalkozásoknak. Aktív a lakossági, vállalati és egyedi ügyfélkiszolgálás, vagyonkezelés, treasury és befektetési banki tevékenység területén. A Bank Görögországban van bejegyezve, és részvényeit jegyzik az Athéni Értéktőzsdén. 2012. szeptember 30-án a Bank összesen 17 119 főt foglalkoztatott, akiknek körülbelül egyharmada Délkelet-Európában és az Egyesült Királyságban állt alkalmazásban, a maradék kétharmad pedig Görögországban (22).

| (36) | A Bank részt vett a PSI programban, és 6 043 millió EUR névértékben cserélt GGB-ket és államhoz kötődő hiteleket. PSI-vel kapcsolatos teljes kiadása adózás előtt mintegy 4 786 millió EUR-t tett ki, és teljes mértékben a 2011-es számláiban került könyvelésre (23). A 2012. decemberi visszavásárlási program során a Bank jóval a névérték alatt adta el a PSI keretében korábban kapott új GGB-ket. Az eladás egyértelművé tette az új GGB-ken elszenvedett veszteségeit. |
| --- | --- |

(36)

A Bank részt vett a PSI programban, és 6 043 millió EUR névértékben cserélt GGB-ket és államhoz kötődő hiteleket. PSI-vel kapcsolatos teljes kiadása adózás előtt mintegy 4 786 millió EUR-t tett ki, és teljes mértékben a 2011-es számláiban került könyvelésre (23). A 2012. decemberi visszavásárlási program során a Bank jóval a névérték alatt adta el a PSI keretében korábban kapott új GGB-ket. Az eladás egyértelművé tette az új GGB-ken elszenvedett veszteségeit.

| (37) | A Bank 2010. decemberi, 2011. decemberi, 2012. decemberi és 2013. decemberi legfontosabb adatait (összevont adatok) az 5. táblázat mutatja.

  5.   táblázat


  Az Alpha Bank legfontosabb adatai, 2010, 2011, 2012 és 2013











  Eredmény
  (millió EUR) | 2010 | 2011 | 2012 | Pro forma 2012
  (az Emporikit beleértve) | 2013
  (az Emporikit beleértve) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettó kamatjövedelem | 1 819 | 1 784 | 1 397 | 1 755 | 1 658 |
| Üzemi eredmény összesen | 2 249 | 2 283 | 1 506 | 1 826 | 2 344 |
| Működési költségek összesen | –1 148 | –1 096 | –1 179 | –1 746 | –1 426 |
| Tartalékolás előtti jövedelem | 1 101 | 1 187 | 327 | 80 | 918 |
| Értékvesztés miatti veszteségek hitelkockázat fedezésére | – 885 | –1 130 | –1 669 | –2 802 | –1 923 |
| Értékvesztés miatti veszteségek a GGB-ken és PSI-re alkalmas hiteleken | — | –4 789 | — | — | — |
| Negatív goodwill | | | | | 3 283 |
| Nettó eredmény | 86 | –3 810 | –1 086 | n. a. | 2 922 |
| Szelektív volumenadatok
  (millió EUR) | 2010 | 2011 | 2012 | Pro forma 2012
  (az Emporikit beleértve) | 2013
  (az Emporikit beleértve) |
| Kinnlevőségek ügyfeleknél összesen (nettó) | 49 305 | 44 876 | 40 495 | 55 459 | 51 678 |
| Betétek | 38 293 | 29 399 | 28 451 | 41 348 | 42 485 |
| Eszközök összesen | 66 798 | 59 148 | 58 357 | 76 518 | 73 697 |
| Saját tőke összesen (24) | 5 784 | 1 966 | 773 | 3 423 | 8 312 |
| Források: | 2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
  Pro forma 2012: Az Alpha Bank szerkezetátalakítási terve, 2014. június, 24. o.
  2012 és 2011: Pénzügyi eredmények 2012 – Konszolidált pénzügyi kimutatások: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
  2010: Pénzügyi eredmények 2011 – Konszolidált pénzügyi kimutatások: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf |

(37)

A Bank 2010. decemberi, 2011. decemberi, 2012. decemberi és 2013. decemberi legfontosabb adatait (összevont adatok) az 5. táblázat mutatja.

5.   táblázat

Az Alpha Bank legfontosabb adatai, 2010, 2011, 2012 és 2013

Eredmény

(millió EUR)

2010

2011

2012

Pro forma 2012

(az Emporikit beleértve)

2013

(az Emporikit beleértve)

Nettó kamatjövedelem

1 819

1 784

1 397

1 755

1 658

Üzemi eredmény összesen

2 249

2 283

1 506

1 826

2 344

Működési költségek összesen

–1 148

–1 096

–1 179

–1 746

–1 426

Tartalékolás előtti jövedelem

1 101

1 187

327

80

918

Értékvesztés miatti veszteségek hitelkockázat fedezésére

– 885

–1 130

–1 669

–2 802

–1 923

Értékvesztés miatti veszteségek a GGB-ken és PSI-re alkalmas hiteleken

—

–4 789

—

—

—

Negatív goodwill

3 283

Nettó eredmény

86

–3 810

–1 086

n. a.

2 922

Szelektív volumenadatok

(millió EUR)

2010

2011

2012

Pro forma 2012

(az Emporikit beleértve)

2013

(az Emporikit beleértve)

Kinnlevőségek ügyfeleknél összesen (nettó)

49 305

44 876

40 495

55 459

51 678

Betétek

38 293

29 399

28 451

41 348

42 485

Eszközök összesen

66 798

59 148

58 357

76 518

73 697

Saját tőke összesen (24)

5 784

1 966

773

3 423

8 312

Források:

2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf

Pro forma 2012: Az Alpha Bank szerkezetátalakítási terve, 2014. június, 24. o.

2012 és 2011: Pénzügyi eredmények 2012 – Konszolidált pénzügyi kimutatások: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf

2010: Pénzügyi eredmények 2011 – Konszolidált pénzügyi kimutatások: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf

| (38) | Az 5. táblázat azt szemlélteti, hogy – a PSI program miatt 2011-ben elkönyvelt óriási (4 786 millió EUR (25)) veszteségen kívül – a Bank csökkenő jövedelemtől (amelynek okát – többek között – a betétek magasabb költségei jelentették), valamint görögországi és külföldi hitelportfólióinak magas és emelkedő értékvesztés miatti veszteségeitől is szenvedett. A Bank likviditási pozícióját rosszul érintették a betétkiáramlások, és hitel/betét mutatója 2011. december 31-én elérte a 152 %-ot (26), miközben mérlegének 34 %-át akkoriban az eurórendszer finanszírozta (27). |
| --- | --- |

(38)

Az 5. táblázat azt szemlélteti, hogy – a PSI program miatt 2011-ben elkönyvelt óriási (4 786 millió EUR (25)) veszteségen kívül – a Bank csökkenő jövedelemtől (amelynek okát – többek között – a betétek magasabb költségei jelentették), valamint görögországi és külföldi hitelportfólióinak magas és emelkedő értékvesztés miatti veszteségeitől is szenvedett. A Bank likviditási pozícióját rosszul érintették a betétkiáramlások, és hitel/betét mutatója 2011. december 31-én elérte a 152 %-ot (26), miközben mérlegének 34 %-át akkoriban az eurórendszer finanszírozta (27).

| (39) | A 2013-as stresszteszt szerint a Görög Nemzeti Bank a Bank tőkekövetelményét az alapforgatókönyv esetén 262 millió EUR-ra becsülte. |
| --- | --- |

(39)

A 2013-as stresszteszt szerint a Görög Nemzeti Bank a Bank tőkekövetelményét az alapforgatókönyv esetén 262 millió EUR-ra becsülte.

| (40) | 2014 márciusában a Bank 1,2 milliárd EUR összegű tőkeemelést kezdett a (39) preambulumbekezdésben említett tőkekövetelmény teljesítése, valamint a Görögország által 940 millió EUR értékben tartott elsőbbségi részvények visszafizetése érdekében (28). Ellentétben az Eurobank 2014. áprilisi tőkeemelésével, a HFSF nem vállalt kötelezettséget arra, hogy tőkét injekciózzon a Bank tőkeemelésébe, ha nem lenne elegendő magánkereslet. Utóbbi tőkeemelését nemzetközi befektetőknek szóló, elővételi jogot nem biztosító részvénykibocsátással (azaz a részvényesek elővásárlási jogainak érvénytelenítésével járó tőkeemeléssel) és görögországi nyilvános kibocsátással érték el. A jegyzési árfolyamot részvényenként 0,66 EUR-ban állapították meg. |
| --- | --- |

(40)

2014 márciusában a Bank 1,2 milliárd EUR összegű tőkeemelést kezdett a (39) preambulumbekezdésben említett tőkekövetelmény teljesítése, valamint a Görögország által 940 millió EUR értékben tartott elsőbbségi részvények visszafizetése érdekében (28). Ellentétben az Eurobank 2014. áprilisi tőkeemelésével, a HFSF nem vállalt kötelezettséget arra, hogy tőkét injekciózzon a Bank tőkeemelésébe, ha nem lenne elegendő magánkereslet. Utóbbi tőkeemelését nemzetközi befektetőknek szóló, elővételi jogot nem biztosító részvénykibocsátással (azaz a részvényesek elővásárlási jogainak érvénytelenítésével járó tőkeemeléssel) és görögországi nyilvános kibocsátással érték el. A jegyzési árfolyamot részvényenként 0,66 EUR-ban állapították meg.

| (41) | A tőkeemelést követően a Bank 2014. április 17-én közölte, hogy 940 millió EUR teljes összegben visszafizette az elsőbbségi részvényeket Görögországnak. |
| --- | --- |

(41)

A tőkeemelést követően a Bank 2014. április 17-én közölte, hogy 940 millió EUR teljes összegben visszafizette az elsőbbségi részvényeket Görögországnak.

2.2.   A BANK TULAJDONSZERZÉSE GÖRÖG BANKTEVÉKENYSÉGEKBEN

2.2.1.   Az Emporiki Bank megvétele

| (42) | Az Emporiki Bankot 1882-ben alapították. |
| --- | --- |

(42)

Az Emporiki Bankot 1882-ben alapították.

| (43) | 2000-ben a Crédit Agricole Csoport előbb 6,7 %-os részesedést szerzett az Emporiki Bankban. Az Emporiki Bank 2006-ban vált a Crédit Agricole leányvállalatává, amikor a Crédit Agricole ellenőrző részvénypakettet szerzett. Ekkor a Crédit Agricole az Emporiki Bankban levő részvénytulajdonát 94,99 %-ra növelte. |
| --- | --- |

(43)

2000-ben a Crédit Agricole Csoport előbb 6,7 %-os részesedést szerzett az Emporiki Bankban. Az Emporiki Bank 2006-ban vált a Crédit Agricole leányvállalatává, amikor a Crédit Agricole ellenőrző részvénypakettet szerzett. Ekkor a Crédit Agricole az Emporiki Bankban levő részvénytulajdonát 94,99 %-ra növelte.

| (44) | Az Emporiki Bank minden banki tevékenységben (lakossági, vállalati) működött, ideértve a befektetési banki tevékenységeket, vagyonkezelést, portfóliókezelést és általános pénzügyi szolgáltatásokat is. Görögországban 323 fiókból álló hálózatán keresztül kínálta szolgáltatásait, külföldön pedig a ciprusi fiókja, valamint Cipruson, Bulgáriában, Albániában és Romániában levő leányvállalatai révén (29). 2012. december 31-én4 230 alkalmazottja volt. |
| --- | --- |

(44)

Az Emporiki Bank minden banki tevékenységben (lakossági, vállalati) működött, ideértve a befektetési banki tevékenységeket, vagyonkezelést, portfóliókezelést és általános pénzügyi szolgáltatásokat is. Görögországban 323 fiókból álló hálózatán keresztül kínálta szolgáltatásait, külföldön pedig a ciprusi fiókja, valamint Cipruson, Bulgáriában, Albániában és Romániában levő leányvállalatai révén (29). 2012. december 31-én4 230 alkalmazottja volt.

| (45) | A Bank részt vett a PSI programban, és 766 millió EUR névértékben cserélt GGB-ket és más elfogadható értékpapírokat. Amint azt a 2. táblázat szemlélteti, a PSI-vel kapcsolatos teljes kiadása adózás előtt mintegy 590 millió EUR-t tett ki, és teljes mértékben a 2011-es számláiban került könyvelésre. A 3. táblázatból láthatóan az Emporiki Bank tőkeszükségletét 2 475 millió EUR-ra becsülték, és egy, a Görög Nemzeti Bank által a 2011. december 31. és 2014. december 31. közötti időszakra vonatkozóan elvégzett 2012-es stresszteszt alapján számították ki, amely a Blackrock által készített hitelveszteségi előrejelzésre támaszkodott. |
| --- | --- |

(45)

A Bank részt vett a PSI programban, és 766 millió EUR névértékben cserélt GGB-ket és más elfogadható értékpapírokat. Amint azt a 2. táblázat szemlélteti, a PSI-vel kapcsolatos teljes kiadása adózás előtt mintegy 590 millió EUR-t tett ki, és teljes mértékben a 2011-es számláiban került könyvelésre. A 3. táblázatból láthatóan az Emporiki Bank tőkeszükségletét 2 475 millió EUR-ra becsülték, és egy, a Görög Nemzeti Bank által a 2011. december 31. és 2014. december 31. közötti időszakra vonatkozóan elvégzett 2012-es stresszteszt alapján számították ki, amely a Blackrock által készített hitelveszteségi előrejelzésre támaszkodott.

| (46) | 2012. október 12-én a HFSF jóváhagyta, hogy a Bank megvásárolja az Emporiki Bankot a Crédit Agricole-tól. |
| --- | --- |

(46)

2012. október 12-én a HFSF jóváhagyta, hogy a Bank megvásárolja az Emporiki Bankot a Crédit Agricole-tól.

| (47) | 2012. október 16-án a Crédit Agricole és a Bank aláírta a Crédit Agricole S.A. és az Alpha Bank S.A. közötti 2012. október 16-i. részvényvásárlási megállapodást az Emporiki Bank of Greece S.A. adásvételére vonatkozóan. A pénzügyi átvilágítás elvégzését követően a Crédit Agricole összesen 2 893 millió eurós tőkeinjekciót hajtott végre, és teljes mértékben lejegyzett egy, a Bank által kibocsátott 150 millió EUR értékű átváltható kötvényt (30). Ekkor a Bank egy euróért szerezhette meg a teljesen feltőkésített Emporiki Bankot. A részvényvásárlási megállapodás értelmében a Bank nem szerezte meg az Emporiki Bank külföldi leányvállalatait, amelyek a Crédit Agricole-nál maradtak, kivéve az Emporiki Bank ciprusi fiókját, amely 0,5 milliárd EUR-t tett ki az eszközökből, és amely része volt a Bank által megvásároltaknak. |
| --- | --- |

(47)

2012. október 16-án a Crédit Agricole és a Bank aláírta a Crédit Agricole S.A. és az Alpha Bank S.A. közötti 2012. október 16-i. részvényvásárlási megállapodást az Emporiki Bank of Greece S.A. adásvételére vonatkozóan. A pénzügyi átvilágítás elvégzését követően a Crédit Agricole összesen 2 893 millió eurós tőkeinjekciót hajtott végre, és teljes mértékben lejegyzett egy, a Bank által kibocsátott 150 millió EUR értékű átváltható kötvényt (30). Ekkor a Bank egy euróért szerezhette meg a teljesen feltőkésített Emporiki Bankot. A részvényvásárlási megállapodás értelmében a Bank nem szerezte meg az Emporiki Bank külföldi leányvállalatait, amelyek a Crédit Agricole-nál maradtak, kivéve az Emporiki Bank ciprusi fiókját, amely 0,5 milliárd EUR-t tett ki az eszközökből, és amely része volt a Bank által megvásároltaknak.

| (48) | 2012. december 31-én, a Crédit Agricole általi feltőkésítést követően az Emporiki Bank tőkemegfelelési mutatója 17,6 % volt, miközben Tier 1 mutatója 13,5 %-ot tett ki. |
| --- | --- |

(48)

2012. december 31-én, a Crédit Agricole általi feltőkésítést követően az Emporiki Bank tőkemegfelelési mutatója 17,6 % volt, miközben Tier 1 mutatója 13,5 %-ot tett ki.

| (49) | 2013. február 1-jén a Bank bejelentette, hogy megtörtént az Emporiki Bank teljes részvénytőkéjének átruházása a Bankra (31). |
| --- | --- |

(49)

2013. február 1-jén a Bank bejelentette, hogy megtörtént az Emporiki Bank teljes részvénytőkéjének átruházása a Bankra (31).

| (50) | Az Emporiki Bank legfontosabb 2010. decemberi, 2011. decemberi, 2012. decemberi és 2013. januári adatait a 6. táblázat mutatja.

  6.   táblázat


  Az Emporiki Bank legfontosabb adatai, 2010, 2011, 2012 és 2013. január










  Milliárd EUR-ban | 2010. december 31.
  (konszolidált) | 2011. december 31.
  (konszolidált) | 2012. december
  (a Bank általi tulajdonszerzés terjedelme) | 2013. január
  (a Bank általi tulajdonszerzés terjedelme) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eszközök összesen | 26,78 | 21,7 | 19,5 | 18,2 |
| Bruttó kinnlevőségek ügyfeleknél összesen | 24 | 23,48 | 19,85 | 19,8 |
| Céltartalékok | 2,8 | 4,4 | 5 | 5 |
| Ügyfelekkel szembeni kötelezettségek | 12,2 | 11,3 | 12,68 | 12,9 |
| Eurórendszeri finanszírozás | 0,3 | 1,77 | 1,2 | 1,2 |
| Saját tőke összesen | 0,9 | 0,9 | 1,73 | 2,3 |
| Adózás utáni veszteség | –0,87 | –1,76 | –1,5 | |
| Nettó hitelek/betétek | 173,8 % | 169,1 % | 117,2 % | 114,1 % |
| Források: | 2013. január: Az Alpha Bank eredményei a 2012-es pénzügyi évben, 2013. március 27-i prezentáció (online elérhető: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
  2012. december: Az Alpha Bank és az Emporiki Bank fő mutatói, online elérhető: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
  2011 és 2010: Az Emporiki Bank 2011. december 31-i konszolidált pénzügyi kimutatásai |

(50)

Az Emporiki Bank legfontosabb 2010. decemberi, 2011. decemberi, 2012. decemberi és 2013. januári adatait a 6. táblázat mutatja.

6.   táblázat

Az Emporiki Bank legfontosabb adatai, 2010, 2011, 2012 és 2013. január

Milliárd EUR-ban

2010. december 31.

(konszolidált)

2011. december 31.

(konszolidált)

2012. december

(a Bank általi tulajdonszerzés terjedelme)

2013. január

(a Bank általi tulajdonszerzés terjedelme)

Eszközök összesen

26,78

21,7

19,5

18,2

Bruttó kinnlevőségek ügyfeleknél összesen

24

23,48

19,85

19,8

Céltartalékok

2,8

4,4

5

5

Ügyfelekkel szembeni kötelezettségek

12,2

11,3

12,68

12,9

Eurórendszeri finanszírozás

0,3

1,77

1,2

1,2

Saját tőke összesen

0,9

0,9

1,73

2,3

Adózás utáni veszteség

–0,87

–1,76

–1,5

Nettó hitelek/betétek

173,8 %

169,1 %

117,2 %

114,1 %

Források:

2013. január: Az Alpha Bank eredményei a 2012-es pénzügyi évben, 2013. március 27-i prezentáció (online elérhető: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)

2012. december: Az Alpha Bank és az Emporiki Bank fő mutatói, online elérhető: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2

2011 és 2010: Az Emporiki Bank 2011. december 31-i konszolidált pénzügyi kimutatásai

2.2.2.   A három hitelszövetkezet egyes kötelezettségeinek megvásárlása

| (51) | 2013. december 8-án a Görög Nemzeti Bank úgy döntött, hogy hozzálát a három hitelszövetkezet, a Dodecanese Bank, az Evia Bank és a Western Macedonia Bank szanálásához. |
| --- | --- |

(51)

2013. december 8-án a Görög Nemzeti Bank úgy döntött, hogy hozzálát a három hitelszövetkezet, a Dodecanese Bank, az Evia Bank és a Western Macedonia Bank szanálásához.

| (52) | A Görög Nemzeti Bank „vásárlást és átvételt” (32) kezdett, amikor is minden betétet (beleértve a bankközi betéteket), valamint a Görög Betéti és Befektetési Garancia Alappal szembeni követelést és kötelezettséget átruháznak a vevőre, de a hiteleket nem. A Görög Nemzeti Bank kapcsolatba lépett a rendszerszempontból jelentős négy görög bankkal, mivel – a Görög Nemzeti Bank szerint – a betéteket teljesen feltőkésített intézményekre kell átruházni. Csak a Bank és az Eurobank nyújtott be kötelező ajánlatot, 2013. december 5-én. A Görög Nemzeti Bank a Bank ajánlatát részesítette előnyben. A Bank az átadott betétek 2,1 %-ának megfelelő összeget ajánlott ellenértékként. |
| --- | --- |

(52)

A Görög Nemzeti Bank „vásárlást és átvételt” (32) kezdett, amikor is minden betétet (beleértve a bankközi betéteket), valamint a Görög Betéti és Befektetési Garancia Alappal szembeni követelést és kötelezettséget átruháznak a vevőre, de a hiteleket nem. A Görög Nemzeti Bank kapcsolatba lépett a rendszerszempontból jelentős négy görög bankkal, mivel – a Görög Nemzeti Bank szerint – a betéteket teljesen feltőkésített intézményekre kell átruházni. Csak a Bank és az Eurobank nyújtott be kötelező ajánlatot, 2013. december 5-én. A Görög Nemzeti Bank a Bank ajánlatát részesítette előnyben. A Bank az átadott betétek 2,1 %-ának megfelelő összeget ajánlott ellenértékként.

2.2.2.1.   Dodecanese Bank

| (53) | A Dodecanese Bankot 1994-ben alapították. |
| --- | --- |

(53)

A Dodecanese Bankot 1994-ben alapították.

| (54) | 2013. július 22-én a Görög Nemzeti Bank kérte a Dodecanese Bankot, hogy állítsa helyre Core Tier 1 mutatóját. A Dodecanese Bank tőkeemelést kezdett szövetkezeti részvények nyilvános kibocsátása révén. A kibocsátási körlevél szerint a Dodecanese Bank Core Tier 1 mutatóját a bank 2013. június 30-i pénzügyi adatai alapján számítva 3,5 %-ra becsülték, ezért elmaradt a Görög Nemzeti Bank által megállapított minimális tőkemegfelelési követelményektől. Ugyanakkor a tőkeemelés nem vonzott elegendő befektetői keresletet. |
| --- | --- |

(54)

2013. július 22-én a Görög Nemzeti Bank kérte a Dodecanese Bankot, hogy állítsa helyre Core Tier 1 mutatóját. A Dodecanese Bank tőkeemelést kezdett szövetkezeti részvények nyilvános kibocsátása révén. A kibocsátási körlevél szerint a Dodecanese Bank Core Tier 1 mutatóját a bank 2013. június 30-i pénzügyi adatai alapján számítva 3,5 %-ra becsülték, ezért elmaradt a Görög Nemzeti Bank által megállapított minimális tőkemegfelelési követelményektől. Ugyanakkor a tőkeemelés nem vonzott elegendő befektetői keresletet.

| (55) | Ezért 2013. december 8-án a Görög Nemzeti Bank megkezdte a Dodecanese Bank szanálását. Visszavonták a Dodecanese Bank engedélyét, és a bankot felszámolás alá helyezték (33). A Dodecanese Bank egyes kötelezettségeit átruházták a Bankra (34). A Görög Nemzeti Bank szerint (35) az átadott eszközök valós értéke mintegy 6 millió EUR-tmíg az átruházott kötelezettségek valós értéke 255 millió EUR-t tett ki. A különbség a 249 millió EUR finanszírozási rés. (36) A finanszírozási rést a 3601/2007 törvény 63(D)(13) cikke értelmében a HFSF fedezte. 2013 decemberében a HFSF folyósította a teljes finanszírozási rés kétharmadát, azaz 166 millió EUR-t, EFSF kötvényekben, és kötelezettséget vállalt, hogy a maradék 83 millió EUR összeg a finanszírozási rés végleges meghatározásakor kerül kifizetésre. 2014. június 16-án a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Dodecanese Bank végleges finanszírozási rése 258,5 millió EUR-t tett ki. A HFSF fedezi a finanszírozási rés ki nem fizetett részét. |
| --- | --- |

(55)

Ezért 2013. december 8-án a Görög Nemzeti Bank megkezdte a Dodecanese Bank szanálását. Visszavonták a Dodecanese Bank engedélyét, és a bankot felszámolás alá helyezték (33). A Dodecanese Bank egyes kötelezettségeit átruházták a Bankra (34). A Görög Nemzeti Bank szerint (35) az átadott eszközök valós értéke mintegy 6 millió EUR-tmíg az átruházott kötelezettségek valós értéke 255 millió EUR-t tett ki. A különbség a 249 millió EUR finanszírozási rés. (36) A finanszírozási rést a 3601/2007 törvény 63(D)(13) cikke értelmében a HFSF fedezte. 2013 decemberében a HFSF folyósította a teljes finanszírozási rés kétharmadát, azaz 166 millió EUR-t, EFSF kötvényekben, és kötelezettséget vállalt, hogy a maradék 83 millió EUR összeg a finanszírozási rés végleges meghatározásakor kerül kifizetésre. 2014. június 16-án a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Dodecanese Bank végleges finanszírozási rése 258,5 millió EUR-t tett ki. A HFSF fedezi a finanszírozási rés ki nem fizetett részét.

| (56) | 2013. szeptember 30-án a Dodecanese Banknak 132 alkalmazottja és 11 fiókja volt. A szanálás keretében a Bank nem vett át fiókot a Dodecanese Banktól, de jelezte, hogy a felszámolóbiztos által igazgatott négy kis fiók bérlésével fenntartja a fizikai jelenlétet azokon a területeken, ahol nincs hálózati átfedés (nevezetesen négy szigeten, ahol más bank nincs jelen). A Dodecanese Bank alkalmazottait elbocsátották, és közülük valamennyit a Bank ismét alkalmazott. |
| --- | --- |

(56)

2013. szeptember 30-án a Dodecanese Banknak 132 alkalmazottja és 11 fiókja volt. A szanálás keretében a Bank nem vett át fiókot a Dodecanese Banktól, de jelezte, hogy a felszámolóbiztos által igazgatott négy kis fiók bérlésével fenntartja a fizikai jelenlétet azokon a területeken, ahol nincs hálózati átfedés (nevezetesen négy szigeten, ahol más bank nincs jelen). A Dodecanese Bank alkalmazottait elbocsátották, és közülük valamennyit a Bank ismét alkalmazott.

2.2.2.2.   Evia Bank

| (57) | Az Evia Bankot 1995-ben alapították. |
| --- | --- |

(57)

Az Evia Bankot 1995-ben alapították.

| (58) | 2013. július 22-én a Görög Nemzeti Bank kérte az Evia Bankot, hogy állítsa helyre Core Tier 1 mutatóját. Az Evia Bank tőkeemelést kezdett szövetkezeti részvények nyilvános kibocsátása révén. A kibocsátási körlevél szerint az Evia Bank Core Tier 1 mutatóját a bank 2013. június 30-i pénzügyi adatai alapján számítva 1,8 %-ra becsülték, ezért elmaradt a Görög Nemzeti Bank által megállapított minimális tőkemegfelelési követelményektől. Ugyanakkor a tőkeemelés nem vonzott elegendő befektetői keresletet. |
| --- | --- |

(58)

2013. július 22-én a Görög Nemzeti Bank kérte az Evia Bankot, hogy állítsa helyre Core Tier 1 mutatóját. Az Evia Bank tőkeemelést kezdett szövetkezeti részvények nyilvános kibocsátása révén. A kibocsátási körlevél szerint az Evia Bank Core Tier 1 mutatóját a bank 2013. június 30-i pénzügyi adatai alapján számítva 1,8 %-ra becsülték, ezért elmaradt a Görög Nemzeti Bank által megállapított minimális tőkemegfelelési követelményektől. Ugyanakkor a tőkeemelés nem vonzott elegendő befektetői keresletet.

| (59) | Ezért 2013. december 8-án a Görög Nemzeti Bank megkezdte az Evia Bank szanálását. Visszavonták az Evia Bank engedélyét, és az Evia Bankot felszámolás alá helyezték (37). Az Evia Bank egyes kötelezettségeit átruházták a Bankra (38). A Görög Nemzeti Bank szerint (39) az átadott eszközök valós értéke 2 millió EUR-t tett ki, míg az átruházott kötelezettségek valós értéke 98 millió EUR-ra rúgott. A különbség a 96 millió EUR finanszírozási rés. A finanszírozási rést a 3601/2007 törvény 63(D)(13) cikke értelmében a HFSF fedezte. 2013 decemberében a HFSF folyósította a teljes finanszírozási rés kétharmadát, azaz 64 millió EUR-t, EFSF kötvényekben, és kötelezettséget vállalt, hogy a maradék 32 millió EUR összeg a finanszírozási rés végleges meghatározásakor kerül kifizetésre. 2014. június 16-án a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy az Evia Bank végleges finanszírozási rése 105 millió EUR-t tett ki. A HFSF fedezi a finanszírozási rés ki nem fizetett részét.
  2013. szeptember 30-án az Evia Banknak 59 alkalmazottja és 4 fiókja volt. A Bank nem vett át fiókot az Evia Banktól. Az Evia Bank alkalmazottait elbocsátották, és közülük valamennyit a Bank ismét alkalmazott. |
| --- | --- |

(59)

Ezért 2013. december 8-án a Görög Nemzeti Bank megkezdte az Evia Bank szanálását. Visszavonták az Evia Bank engedélyét, és az Evia Bankot felszámolás alá helyezték (37). Az Evia Bank egyes kötelezettségeit átruházták a Bankra (38). A Görög Nemzeti Bank szerint (39) az átadott eszközök valós értéke 2 millió EUR-t tett ki, míg az átruházott kötelezettségek valós értéke 98 millió EUR-ra rúgott. A különbség a 96 millió EUR finanszírozási rés. A finanszírozási rést a 3601/2007 törvény 63(D)(13) cikke értelmében a HFSF fedezte. 2013 decemberében a HFSF folyósította a teljes finanszírozási rés kétharmadát, azaz 64 millió EUR-t, EFSF kötvényekben, és kötelezettséget vállalt, hogy a maradék 32 millió EUR összeg a finanszírozási rés végleges meghatározásakor kerül kifizetésre. 2014. június 16-án a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy az Evia Bank végleges finanszírozási rése 105 millió EUR-t tett ki. A HFSF fedezi a finanszírozási rés ki nem fizetett részét.

2013. szeptember 30-án az Evia Banknak 59 alkalmazottja és 4 fiókja volt. A Bank nem vett át fiókot az Evia Banktól. Az Evia Bank alkalmazottait elbocsátották, és közülük valamennyit a Bank ismét alkalmazott.

2.2.2.3.   Western Macedonia Bank

| (60) | 1995-ben megalapították a Kozani Prefektúra Fejlesztési Hitelszövetkezeti Társaságát. 2008-ban a Szövetkezet új név alatt működött: „Cooperative Bank of Western Macedonia”. |
| --- | --- |

(60)

1995-ben megalapították a Kozani Prefektúra Fejlesztési Hitelszövetkezeti Társaságát. 2008-ban a Szövetkezet új név alatt működött: „Cooperative Bank of Western Macedonia”.

| (61) | 2013. július 22-én a Görög Nemzeti Bank kérte a Western Macedonia Bankot, hogy állítsa helyre Core Tier 1 mutatóját. A Western Macedonia Bank tőkeemelést kezdett szövetkezeti részvények nyilvános kibocsátása révén. A kibocsátási körlevél szerint a Western Macedonia Bank Core Tier 1 mutatóját a bank 2013. szeptember 30-i pénzügyi adatai alapján számítva –11 %-ra becsülték, ezért elmaradt a Görög Nemzeti Bank által megállapított minimális tőkemegfelelési követelményektől. Ugyanakkor a tőkeemelés nem vonzott elegendő befektetői keresletet. |
| --- | --- |

(61)

2013. július 22-én a Görög Nemzeti Bank kérte a Western Macedonia Bankot, hogy állítsa helyre Core Tier 1 mutatóját. A Western Macedonia Bank tőkeemelést kezdett szövetkezeti részvények nyilvános kibocsátása révén. A kibocsátási körlevél szerint a Western Macedonia Bank Core Tier 1 mutatóját a bank 2013. szeptember 30-i pénzügyi adatai alapján számítva –11 %-ra becsülték, ezért elmaradt a Görög Nemzeti Bank által megállapított minimális tőkemegfelelési követelményektől. Ugyanakkor a tőkeemelés nem vonzott elegendő befektetői keresletet.

| (62) | Ezért 2013. december 8-án a Görög Nemzeti Bank megkezdte a Western Macedonia Bank szanálását. Visszavonták a Western Macedonia Bank engedélyét, és a bankot felszámolás alá helyezték (40). A Western Macedonia Bank egyes kötelezettségeit átruházták a Bankra (41). A Görög Nemzeti Bank szerint (42) az átadott eszközök valós értéke 2 millió EUR-t tett ki, míg az átruházott kötelezettségek valós értéke 84 millió EUR-ra rúgott. A különbség a 82 millió EUR finanszírozási rés. A finanszírozási rést a 3601/2007 törvény 63(D)(13) cikke értelmében a HFSF fedezte. 2013 decemberében a HFSF folyósította a teljes finanszírozási rés kétharmadát, azaz 55 millió EUR-t, EFSF kötvényekben, és kötelezettséget vállalt, hogy a maradék 27 millió EUR összeg a finanszírozási rés végleges meghatározásakor kerül kifizetésre. |
| --- | --- |

(62)

Ezért 2013. december 8-án a Görög Nemzeti Bank megkezdte a Western Macedonia Bank szanálását. Visszavonták a Western Macedonia Bank engedélyét, és a bankot felszámolás alá helyezték (40). A Western Macedonia Bank egyes kötelezettségeit átruházták a Bankra (41). A Görög Nemzeti Bank szerint (42) az átadott eszközök valós értéke 2 millió EUR-t tett ki, míg az átruházott kötelezettségek valós értéke 84 millió EUR-ra rúgott. A különbség a 82 millió EUR finanszírozási rés. A finanszírozási rést a 3601/2007 törvény 63(D)(13) cikke értelmében a HFSF fedezte. 2013 decemberében a HFSF folyósította a teljes finanszírozási rés kétharmadát, azaz 55 millió EUR-t, EFSF kötvényekben, és kötelezettséget vállalt, hogy a maradék 27 millió EUR összeg a finanszírozási rés végleges meghatározásakor kerül kifizetésre.

| (63) | 2013. szeptember 30-án a Western Macedonia Banknak 36 alkalmazottja és 3 fiókja volt. A Bank nem vett át fiókot a Western Macedonia Banktól. A Western Macedonia Bank alkalmazottait elbocsátották, és közülük valamennyit a Bank ismét alkalmazott. |
| --- | --- |

(63)

2013. szeptember 30-án a Western Macedonia Banknak 36 alkalmazottja és 3 fiókja volt. A Bank nem vett át fiókot a Western Macedonia Banktól. A Western Macedonia Bank alkalmazottait elbocsátották, és közülük valamennyit a Bank ismét alkalmazott.

| (64) | A három hitelszövetkezet legfontosabb adatait a 7. táblázat mutatja be.

  7.   táblázat


  A három hitelszövetkezet legfontosabb adatai (millió EUR) | (A) | (B) | (C) | (D) = (B)-(A) | (E) = 2.1 %* (C) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Átadott eszközök valós értéke | Átadott kötelezettségek valós értéke | ebből: átruházott betétek | Kezdeti finanszírozási rés | Ellenérték
  (átruházott betétek 2,1 %-a) |
| Dodecanese Bank | 6 | 255 | 255 | 249 | 5 |
| Evia Bank | 2 | 98 | 95 | 96 | 2 |
| Western Macedonia Bank | 2 | 84 | 82 | 82 | 2 |
| Összesen | | | | 427 | 9 |
| Források: | A Görög Nemzeti Bank Hitel- és Biztosítási Bizottságának 2013.2.8-i 97/1, 97/2, 97/3 sz. határozatai.
  A Görög Nemzeti Bank Szanálási Intézkedések Bizottságának 2013.12.8-i 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8 sz. határozatai. |

(64)

A három hitelszövetkezet legfontosabb adatait a 7. táblázat mutatja be.

7.   táblázat

A három hitelszövetkezet legfontosabb adatai (millió EUR)

(A)

(B)

(C)

(D) = (B)-(A)

(E) = 2.1 %* (C)

Átadott eszközök valós értéke

Átadott kötelezettségek valós értéke

ebből: átruházott betétek

Kezdeti finanszírozási rés

Ellenérték

(átruházott betétek 2,1 %-a)

Dodecanese Bank

6

255

255

249

5

Evia Bank

2

98

95

96

2

Western Macedonia Bank

2

84

82

82

2

Összesen

427

9

Források:

A Görög Nemzeti Bank Hitel- és Biztosítási Bizottságának 2013.2.8-i 97/1, 97/2, 97/3 sz. határozatai.

A Görög Nemzeti Bank Szanálási Intézkedések Bizottságának 2013.12.8-i 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8 sz. határozatai.

2.2.3.   A Citibank Greece megvétele

| (65) | A Citibank Internationalt 1812-ben alapították. A Citibankot Görögországban 1964-ben nyitották meg, elsősorban azért, hogy a hajózási és a vállalati szektor szükségleteit elégítse ki. 1980-ban a Citibank Greece terjeszkedni kezdett a lakossági banktevékenység területére is. Jelenleg a Citibank Greece aktív mind a fogyasztói, mind a vállalati üzletágban, és 20 fiókból álló hálózatot működtet az országban. |
| --- | --- |

(65)

A Citibank Internationalt 1812-ben alapították. A Citibankot Görögországban 1964-ben nyitották meg, elsősorban azért, hogy a hajózási és a vállalati szektor szükségleteit elégítse ki. 1980-ban a Citibank Greece terjeszkedni kezdett a lakossági banktevékenység területére is. Jelenleg a Citibank Greece aktív mind a fogyasztói, mind a vállalati üzletágban, és 20 fiókból álló hálózatot működtet az országban.

| (66) | 2014. május 29-én a HFSF egy arra vonatkozó kérést kapott a Banktól, hogy hagyja jóvá a Citibank Greece megvásárlását, beleértve a Diners Club Greece-t („Diners”) is (43). |
| --- | --- |

(66)

2014. május 29-én a HFSF egy arra vonatkozó kérést kapott a Banktól, hogy hagyja jóvá a Citibank Greece megvásárlását, beleértve a Diners Club Greece-t („Diners”) is (43).

| (67) | A Bank kifejezésre juttatta a Citibank Greece tevékenységeinek megvásárlására irányuló szándékát, beleértve az ügyfelek hiteleit (összesen nettó 442 millió EUR-ért és 1 115 millió EUR nemteljesítő hitel („NPL”) teljes leírásáért), az ügyfelek betéteit (összesen 1 067 millió EUR), a kezelés alatt álló vagyont (1 186 millió EUR), a lakossági fiókokat, a bankautomata-hálózatot (ATM) (44) és az alkalmazottakat (45). Továbbá a Bank kifejezte azon szándékát, hogy megvásárolja a Diners törzsrészvénytőkéjének 100 %-át. |
| --- | --- |

(67)

A Bank kifejezésre juttatta a Citibank Greece tevékenységeinek megvásárlására irányuló szándékát, beleértve az ügyfelek hiteleit (összesen nettó 442 millió EUR-ért és 1 115 millió EUR nemteljesítő hitel („NPL”) teljes leírásáért), az ügyfelek betéteit (összesen 1 067 millió EUR), a kezelés alatt álló vagyont (1 186 millió EUR), a lakossági fiókokat, a bankautomata-hálózatot (ATM) (44) és az alkalmazottakat (45). Továbbá a Bank kifejezte azon szándékát, hogy megvásárolja a Diners törzsrészvénytőkéjének 100 %-át.

| (68) | Az árat 2 millió EUR-ban állapították meg. |
| --- | --- |

(68)

Az árat 2 millió EUR-ban állapították meg.

| (69) | 2014. június 5-én a HFSF jóváhagyta a Citibank Greece Bank általi megvásárlását. |
| --- | --- |

(69)

2014. június 5-én a HFSF jóváhagyta a Citibank Greece Bank általi megvásárlását.

2.3.   TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK

2.3.1.   A görög banktámogatási program alapján a Banknak nyújtott támogatási intézkedések (L1. és A. intézkedés)

| (70) | A Bank a görög banktámogatási program keretében több formában jutott támogatáshoz: a feltőkésítési intézkedés, a garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedés alapján. |
| --- | --- |

(70)

A Bank a görög banktámogatási program keretében több formában jutott támogatáshoz: a feltőkésítési intézkedés, a garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedés alapján.

2.3.1.1.   A garancia- és az államkötvény-kölcsönzési intézkedések szerint nyújtott állami likviditási támogatás (L1. intézkedés)

| (71) | A Bank a garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedés szerinti támogatásban részesült és továbbra is részesül. E határozatban e támogatás megnevezése „L1. intézkedés”. 2013. november 30-án a Banknak nyújtott garanciák összege mintegy 14,0 milliárd EUR volt. 2011. szeptember 30-án a Bank 1,6 milliárd EUR összegű kölcsönt kapott államkötvényekben (46). |
| --- | --- |

(71)

A Bank a garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedés szerinti támogatásban részesült és továbbra is részesül. E határozatban e támogatás megnevezése „L1. intézkedés”. 2013. november 30-án a Banknak nyújtott garanciák összege mintegy 14,0 milliárd EUR volt. 2011. szeptember 30-án a Bank 1,6 milliárd EUR összegű kölcsönt kapott államkötvényekben (46).

| (72) | A Bank szerkezetátalakítási tervében, amelyet a görög hatóságok 2014. június 12-én nyújtottak be a Bizottságnak, a görög hatóságok jelezték szándékukat, hogy továbbra is adnak garanciákat és kölcsönöznek államkötvényeket a görög banktámogatási program szerint a szerkezetátalakítási időszak folyamán. |
| --- | --- |

(72)

A Bank szerkezetátalakítási tervében, amelyet a görög hatóságok 2014. június 12-én nyújtottak be a Bizottságnak, a görög hatóságok jelezték szándékukat, hogy továbbra is adnak garanciákat és kölcsönöznek államkötvényeket a görög banktámogatási program szerint a szerkezetátalakítási időszak folyamán.

2.3.1.2.   A feltőkésítési intézkedés (A. intézkedés) szerint nyújtott állami feltőkésítés

| (73) | 2009 májusában a Bank 940 millió EUR tőkeinjekciót (A. intézkedés) kapott a görög banktámogatási program feltőkésítési intézkedése alapján. Ez a tőkeinjekció a Bank akkori kockázattal súlyozott eszközeinek (47) („RWA”) mintegy 2 %-ával volt egyenlő. |
| --- | --- |

(73)

2009 májusában a Bank 940 millió EUR tőkeinjekciót (A. intézkedés) kapott a görög banktámogatási program feltőkésítési intézkedése alapján. Ez a tőkeinjekció a Bank akkori kockázattal súlyozott eszközeinek (47) („RWA”) mintegy 2 %-ával volt egyenlő.

| (74) | A feltőkésítés Görögország által jegyzett, 10 %-os szelvénykamatlábú, ötéves lejáratú elsőbbségi részvények formájában történt. |
| --- | --- |

(74)

A feltőkésítés Görögország által jegyzett, 10 %-os szelvénykamatlábú, ötéves lejáratú elsőbbségi részvények formájában történt.

| (75) | A Bank 2014. április 17-én a (41) preambulumbekezdésben leírtak szerint visszaváltotta az elsőbbségi részvényeket. |
| --- | --- |

(75)

A Bank 2014. április 17-én a (41) preambulumbekezdésben leírtak szerint visszaváltotta az elsőbbségi részvényeket.

2.3.2.   Államilag garantált ELA (L2. intézkedés)

| (76) | Az ELA egy kivételes intézkedés, amely lehetővé teszi egy ideiglenes likviditási problémákkal küzdő, de hitelképes pénzügyi intézmény számára, hogy finanszírozáshoz jusson az eurórendszertől anélkül, hogy e művelet az egységes monetáris politika része lenne. Egy pénzügyi intézmény által az ELA-ért fizetett kamatláb [...] (48) bázisponttal magasabb annál a kamatnál, amelyet a szokásos központi banki refinanszírozásért fizet. |
| --- | --- |

(76)

Az ELA egy kivételes intézkedés, amely lehetővé teszi egy ideiglenes likviditási problémákkal küzdő, de hitelképes pénzügyi intézmény számára, hogy finanszírozáshoz jusson az eurórendszertől anélkül, hogy e művelet az egységes monetáris politika része lenne. Egy pénzügyi intézmény által az ELA-ért fizetett kamatláb [...] (48) bázisponttal magasabb annál a kamatnál, amelyet a szokásos központi banki refinanszírozásért fizet.

| (77) | Az ELA programért a Görög Nemzeti Bank felel, ami azt jelenti, hogy az ELA nyújtásának minden költségét és az ebből eredő kockázatokat a Görög Nemzeti Bank viseli. Görögország a Görög Nemzeti Banknak egy olyan állami garanciát nyújtott, amely a Görög Nemzeti Bank által adott ELA teljes összegére vonatkozik (49). A 2362/1995. sz. törvény 65. cikkének (1) bekezdését módosító 3943/2011. sz. törvény 50. cikke (7) bekezdésének elfogadása lehetővé tette, hogy a pénzügyminiszter garanciákat adjon az állam nevében a Görög Nemzeti Banknak a Görög Nemzeti Bank hitelintézetekkel szembeni követeléseinek védelme érdekében. Az ELA-t igénybe vevő bankoknak [...] bázispontnak megfelelő garanciadíjat kell fizetniük az állam részére. |
| --- | --- |

(77)

Az ELA programért a Görög Nemzeti Bank felel, ami azt jelenti, hogy az ELA nyújtásának minden költségét és az ebből eredő kockázatokat a Görög Nemzeti Bank viseli. Görögország a Görög Nemzeti Banknak egy olyan állami garanciát nyújtott, amely a Görög Nemzeti Bank által adott ELA teljes összegére vonatkozik (49). A 2362/1995. sz. törvény 65. cikkének (1) bekezdését módosító 3943/2011. sz. törvény 50. cikke (7) bekezdésének elfogadása lehetővé tette, hogy a pénzügyminiszter garanciákat adjon az állam nevében a Görög Nemzeti Banknak a Görög Nemzeti Bank hitelintézetekkel szembeni követeléseinek védelme érdekében. Az ELA-t igénybe vevő bankoknak [...] bázispontnak megfelelő garanciadíjat kell fizetniük az állam részére.

| (78) | 2011. december 31-én a Bank 6,7 milliárd EUR államilag garantált ELA kedvezményezettje volt (50), míg 2012. december 31-én 23,6 milliárd EUR államilag garantált ELA-t vett igénybe (51). |
| --- | --- |

(78)

2011. december 31-én a Bank 6,7 milliárd EUR államilag garantált ELA kedvezményezettje volt (50), míg 2012. december 31-én 23,6 milliárd EUR államilag garantált ELA-t vett igénybe (51).

2.3.3.   A Banknak a HFSF-en keresztül nyújtott támogatási intézkedések (B1., B2, B3. és B4. intézkedés)

| (79) | 2012 óta a Bank több, a HFSF által biztosított tőketámogatási intézkedés kedvezményezettje volt. A 8. táblázat e támogatási intézkedéseket tekinti át.

  8.   táblázat


  A Banknak a HFSF révén nyújtott támogatási intézkedések | 1. áthidaló feltőkésítés – 2012. május | 2. áthidaló feltőkésítés – 2012. dec. | Kötelezettségvállalási nyilatkozat – 2012. dec. | A HFSF részvétele a 2013. tavaszi feltőkésítésben – 2013. május |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intézkedés | B1. | B2. | B3. | B4. |
| Összeg
  (millió EUR) | 1 900 | 1 042 | 1 629 | 4 021 |

(79)

2012 óta a Bank több, a HFSF által biztosított tőketámogatási intézkedés kedvezményezettje volt. A 8. táblázat e támogatási intézkedéseket tekinti át.

8.   táblázat

A Banknak a HFSF révén nyújtott támogatási intézkedések

1. áthidaló feltőkésítés – 2012. május

2. áthidaló feltőkésítés – 2012. dec.

Kötelezettségvállalási nyilatkozat – 2012. dec.

A HFSF részvétele a 2013. tavaszi feltőkésítésben – 2013. május

Intézkedés

B1.

B2.

B3.

B4.

Összeg

(millió EUR)

1 900

1 042

1 629

4 021

2.3.3.1.   Az első áthidaló feltőkésítés (B1. intézkedés)

| (80) | Az Alphára irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (52) (14)–(32) preambulumbekezdései részletesen leírták a 2012. májusi első áthidaló feltőkésítést (B1. intézkedés). Ezen intézkedés hátterét és fő jellemzőit e szakasz rendszerezi. |
| --- | --- |

(80)

Az Alphára irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (52) (14)–(32) preambulumbekezdései részletesen leírták a 2012. májusi első áthidaló feltőkésítést (B1. intézkedés). Ezen intézkedés hátterét és fő jellemzőit e szakasz rendszerezi.

| (81) | 2012. április 20-án a HFSF egy levélben közölte a Bankkal, hogy vállalja a Bank tervezett részvénytőke-emelésében való részvételt legfeljebb 1,9 milliárd EUR összegig. |
| --- | --- |

(81)

2012. április 20-án a HFSF egy levélben közölte a Bankkal, hogy vállalja a Bank tervezett részvénytőke-emelésében való részvételt legfeljebb 1,9 milliárd EUR összegig.

| (82) | A B1. intézkedés alapján 2012. május 28-án a HFSF 1,9 milliárd EUR értékben adott át a Banknak EFSF kötvényeket, a HFSF-et létrehozó 3864/2010. sz. törvényben („HFSF törvény”) meghatározott áthidaló feltőkésítési rendelkezéseknek megfelelően. A Banknak juttatott EFSF kötvények hat- és tízéves lejáratú, 2012. április 19-i kibocsátási dátumú változó kamatozású EFSF kötvények voltak. Az Alphára irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (48) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy „A 2012. május 28-án lezárult áthidaló feltőkésítés a kötelezettségvállalási nyilatkozatban vállalt kötelezettségnek a végrehajtása, vagyis ugyanannak a támogatásnak a folytatása”. Mind a kötelezettségvállalási nyilatkozatban, mind az első áthidaló feltőkésítésben szereplő összegeket a Görög Nemzeti Bank úgy számította ki, hogy biztosítsa a Bank 8 %-os teljestőke-megfelelési mutatójának elérését 2011. december 31-én, amely az áthidaló feltőkésítés visszamenőleges könyvelésének dátuma a Bank nyilvántartásában. Amint a 3. táblázatból látható, a B1. intézkedés a 2012-es stresszteszt által azonosított teljes tőkekövetelménynek csak egy korlátozott részét fedezte. A Bankkal szembeni elvárás az volt, hogy egy jövőbeli tőkeemeléssel tovább növelje a tőkét, és az áthidaló feltőkésítéssel csak az volt a szándék, hogy megőrizzék a Bank EKB finanszírozásra való jogosultságát, amíg az említett tőkeemelés megtörténik. |
| --- | --- |

(82)

A B1. intézkedés alapján 2012. május 28-án a HFSF 1,9 milliárd EUR értékben adott át a Banknak EFSF kötvényeket, a HFSF-et létrehozó 3864/2010. sz. törvényben („HFSF törvény”) meghatározott áthidaló feltőkésítési rendelkezéseknek megfelelően. A Banknak juttatott EFSF kötvények hat- és tízéves lejáratú, 2012. április 19-i kibocsátási dátumú változó kamatozású EFSF kötvények voltak. Az Alphára irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (48) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy „A 2012. május 28-án lezárult áthidaló feltőkésítés a kötelezettségvállalási nyilatkozatban vállalt kötelezettségnek a végrehajtása, vagyis ugyanannak a támogatásnak a folytatása”. Mind a kötelezettségvállalási nyilatkozatban, mind az első áthidaló feltőkésítésben szereplő összegeket a Görög Nemzeti Bank úgy számította ki, hogy biztosítsa a Bank 8 %-os teljestőke-megfelelési mutatójának elérését 2011. december 31-én, amely az áthidaló feltőkésítés visszamenőleges könyvelésének dátuma a Bank nyilvántartásában. Amint a 3. táblázatból látható, a B1. intézkedés a 2012-es stresszteszt által azonosított teljes tőkekövetelménynek csak egy korlátozott részét fedezte. A Bankkal szembeni elvárás az volt, hogy egy jövőbeli tőkeemeléssel tovább növelje a tőkét, és az áthidaló feltőkésítéssel csak az volt a szándék, hogy megőrizzék a Bank EKB finanszírozásra való jogosultságát, amíg az említett tőkeemelés megtörténik.

| (83) | Az első áthidaló feltőkésítés dátuma és az első áthidaló feltőkésítés rendes részvényekké és más átváltható pénzügyi eszközökké történő átváltásának dátuma közötti időszakra a Bank és a HFSF közötti előzetes részvényjegyzési megállapodás úgy rendelkezett, hogy a Bank a HFSH-nak az EFSF kötvények névértéke után évi 1 % díjat fog fizetni, és arra az időszakra vonatkozóan az EFSF kötvények minden kamatszelvény-fizetése és felhalmozott kamata a HFSF által a Banknak juttatott kiegészítő tőke-hozzájárulásnak számít (53). |
| --- | --- |

(83)

Az első áthidaló feltőkésítés dátuma és az első áthidaló feltőkésítés rendes részvényekké és más átváltható pénzügyi eszközökké történő átváltásának dátuma közötti időszakra a Bank és a HFSF közötti előzetes részvényjegyzési megállapodás úgy rendelkezett, hogy a Bank a HFSH-nak az EFSF kötvények névértéke után évi 1 % díjat fog fizetni, és arra az időszakra vonatkozóan az EFSF kötvények minden kamatszelvény-fizetése és felhalmozott kamata a HFSF által a Banknak juttatott kiegészítő tőke-hozzájárulásnak számít (53).

2.3.3.2.   A második áthidaló feltőkésítés (B2. intézkedés)

| (84) | 2012 őszén a Bank további veszteségeket könyvelt el. Ezért a tőkéje ismét azon minimális tőkekövetelmény alá esett, amely ahhoz szükséges, hogy továbbra is jogosult maradjon az EKB általi refinanszírozásra. |
| --- | --- |

(84)

2012 őszén a Bank további veszteségeket könyvelt el. Ezért a tőkéje ismét azon minimális tőkekövetelmény alá esett, amely ahhoz szükséges, hogy továbbra is jogosult maradjon az EKB általi refinanszírozásra.

| (85) | Következésképpen egy második áthidaló feltőkésítés vált szükségessé. 2012. december 21-én a HFSF végrehajtott egy második, 1 042 millió EUR-s áthidaló feltőkésítést (B2. intézkedés), amelyet megint EFSF kötvényeknek a Bank részére történő átadásával fizettek. |
| --- | --- |

(85)

Következésképpen egy második áthidaló feltőkésítés vált szükségessé. 2012. december 21-én a HFSF végrehajtott egy második, 1 042 millió EUR-s áthidaló feltőkésítést (B2. intézkedés), amelyet megint EFSF kötvényeknek a Bank részére történő átadásával fizettek.

2.3.3.3.   A 2012. december 21-i kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3. intézkedés)

| (86) | A második áthidaló feltőkésítés mellett 2012. december 21-én a HFSF ellátta a Bankot egy arra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozattal is, hogy részt vesz a Bank tőkeemelésében és a kibocsátandó átváltható instrumentumokban legfeljebb 1 629 millió EUR teljes összeg erejéig (B3. intézkedés). |
| --- | --- |

(86)

A második áthidaló feltőkésítés mellett 2012. december 21-én a HFSF ellátta a Bankot egy arra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozattal is, hogy részt vesz a Bank tőkeemelésében és a kibocsátandó átváltható instrumentumokban legfeljebb 1 629 millió EUR teljes összeg erejéig (B3. intézkedés).

| (87) | A két áthidaló feltőkésítés (B1. és B2. intézkedés) és a 2012 decemberében vállalt további összeg (B3. intézkedés) együttesen azt jelentette, hogy a HFSF kötelezettséget vállalt a 2012-es stresszteszt alapján meghatározott teljes tőkeszükségletre (4 571 millió EUR (54)). |
| --- | --- |

(87)

A két áthidaló feltőkésítés (B1. és B2. intézkedés) és a 2012 decemberében vállalt további összeg (B3. intézkedés) együttesen azt jelentette, hogy a HFSF kötelezettséget vállalt a 2012-es stresszteszt alapján meghatározott teljes tőkeszükségletre (4 571 millió EUR (54)).

2.3.3.4.   A HFSF részvétele a 2013. tavaszi feltőkésítésben (B4. intézkedés)

| (88) | 2013. április 16-án a Bank részvényeseinek közgyűlése jóváhagyta a Bank tőkeemelését. 2013. május 1-jén a Bank bejelentette a 457 millió EUR összegű elővételijog-felajánlás teljes jegyzését és egy magánkibocsátás indítását legfeljebb 93 millió EUR összegig, új részvényenként 0,44 EUR áron (55). |
| --- | --- |

(88)

2013. április 16-án a Bank részvényeseinek közgyűlése jóváhagyta a Bank tőkeemelését. 2013. május 1-jén a Bank bejelentette a 457 millió EUR összegű elővételijog-felajánlás teljes jegyzését és egy magánkibocsátás indítását legfeljebb 93 millió EUR összegig, új részvényenként 0,44 EUR áron (55).

| (89) | 2013. június 3-án a Bank bejelentette a jogosultsági kibocsátás befejezését, valamint a magánkibocsátás teljes kiosztását (56). Így a teljes magánrészvétel a Bank tőkeemelésében elérte az 550 millió EUR-t. |
| --- | --- |

(89)

2013. június 3-án a Bank bejelentette a jogosultsági kibocsátás befejezését, valamint a magánkibocsátás teljes kiosztását (56). Így a teljes magánrészvétel a Bank tőkeemelésében elérte az 550 millió EUR-t.

| (90) | Ugyanezen a napon a Bank azt is bejelentette, hogy a HFSF 9 138 636 364. részvényt jegyez részvényenként 0,44 EUR áron. Ennek eredményeképpen a 2013. tavaszi feltőkésítéssel a HFSF összesen 4 021 millió EUR tőkét injekciózott a Bankba rendes részvények formájában (B4. intézkedés). Az összeg megegyezik a B1., B2. és B3. intézkedések összegével a magánrészvétel összegének levonása után. A HFSF tulajdonában levő részvények korlátozott szavazati jogot biztosítanak neki, mivel a teljes magánrészvétel elérte a tőkeemelés 12 %-át. A HFSF törvény úgy rendelkezett, hogy a magánbefektetők akkor tartják meg a Bank ellenőrzését, ha a Bank által igényelt tőke több mint 10 %-át injekciózzák be. Ugyanakkor a HFSF megtartja a teljes szavazati jogokat a kulcsfontosságú vállalati döntésekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(90)

Ugyanezen a napon a Bank azt is bejelentette, hogy a HFSF 9 138 636 364. részvényt jegyez részvényenként 0,44 EUR áron. Ennek eredményeképpen a 2013. tavaszi feltőkésítéssel a HFSF összesen 4 021 millió EUR tőkét injekciózott a Bankba rendes részvények formájában (B4. intézkedés). Az összeg megegyezik a B1., B2. és B3. intézkedések összegével a magánrészvétel összegének levonása után. A HFSF tulajdonában levő részvények korlátozott szavazati jogot biztosítanak neki, mivel a teljes magánrészvétel elérte a tőkeemelés 12 %-át. A HFSF törvény úgy rendelkezett, hogy a magánbefektetők akkor tartják meg a Bank ellenőrzését, ha a Bank által igényelt tőke több mint 10 %-át injekciózzák be. Ugyanakkor a HFSF megtartja a teljes szavazati jogokat a kulcsfontosságú vállalati döntésekre vonatkozóan.

| (91) | A Bank tőkeemelése (B4. intézkedés) révén az első és második áthidaló feltőkésítést (B1. és B2. intézkedés) állandó feltőkésítéssé alakították, és részben teljesítették a további tőketámogatás nyújtására vonatkozó kötelezettséget (B3. intézkedés). |
| --- | --- |

(91)

A Bank tőkeemelése (B4. intézkedés) révén az első és második áthidaló feltőkésítést (B1. és B2. intézkedés) állandó feltőkésítéssé alakították, és részben teljesítették a további tőketámogatás nyújtására vonatkozó kötelezettséget (B3. intézkedés).

| (92) | Az új részvények árát az ajánlati ár meghatározását megelőző 50 tőzsdei nap forgalommal súlyozott átlagos részvényárfolyama 50 %-ában állapították meg. Egy részvényösszevonás (57) eredményeként, amelyet a részvényesek 2012. április 16-i rendkívüli közgyűlése (58) határozott el, az új részvények árát részvényenként 0,44 EUR-ban rögzítették. |
| --- | --- |

(92)

Az új részvények árát az ajánlati ár meghatározását megelőző 50 tőzsdei nap forgalommal súlyozott átlagos részvényárfolyama 50 %-ában állapították meg. Egy részvényösszevonás (57) eredményeként, amelyet a részvényesek 2012. április 16-i rendkívüli közgyűlése (58) határozott el, az új részvények árát részvényenként 0,44 EUR-ban rögzítették.

| (93) | A 2013. tavaszi feltőkésítést követően a HFSF 83,66 %-os részesedéssel azonnal a Bank többségi részvényesévé vált (59). A HFSF 1 233 503 482. részvényutalványt adott ki, és a magánbefektetőknek minden egyes jegyzett részvényért egy utalványt adott ellenszolgáltatás nélkül (60). Minden egyes utalvány a HFSF 7,40. részvényének a megvásárlására jogosít kiválasztott időközönként és bázisáron. Az első érvényesítési időpont 2013. december 10. volt; ezt követően az utalványokat évente kétszer lehet érvényesíteni 2017. december 10-ig. Az elszámolási árfolyam megegyezik egy éves kamattal (4 % az első évre, 5 % a második évre, 6 % a harmadik évre, 7 % a negyedik évre, majd 8 % az utolsó hat hónapra évesítve) növelt 0,44 EUR jegyzési árfolyammal (61). |
| --- | --- |

(93)

A 2013. tavaszi feltőkésítést követően a HFSF 83,66 %-os részesedéssel azonnal a Bank többségi részvényesévé vált (59). A HFSF 1 233 503 482. részvényutalványt adott ki, és a magánbefektetőknek minden egyes jegyzett részvényért egy utalványt adott ellenszolgáltatás nélkül (60). Minden egyes utalvány a HFSF 7,40. részvényének a megvásárlására jogosít kiválasztott időközönként és bázisáron. Az első érvényesítési időpont 2013. december 10. volt; ezt követően az utalványokat évente kétszer lehet érvényesíteni 2017. december 10-ig. Az elszámolási árfolyam megegyezik egy éves kamattal (4 % az első évre, 5 % a második évre, 6 % a harmadik évre, 7 % a negyedik évre, majd 8 % az utolsó hat hónapra évesítve) növelt 0,44 EUR jegyzési árfolyammal (61).

| (94) | A 2014-ben módosított HFSF törvény rendelkezése szerint csak az utalványok bázisára igazítható ki jogosultsági kibocsátás esetén. Ezenkívül minden ilyen kiigazításra ex post kerül sor, és csak a HFSF elővásárlási jogainak eladásából realizált bevétel összegéig. Elővételi jogot nem biztosító tőkeemelés esetén nincs korrekció. |
| --- | --- |

(94)

A 2014-ben módosított HFSF törvény rendelkezése szerint csak az utalványok bázisára igazítható ki jogosultsági kibocsátás esetén. Ezenkívül minden ilyen kiigazításra ex post kerül sor, és csak a HFSF elővásárlási jogainak eladásából realizált bevétel összegéig. Elővételi jogot nem biztosító tőkeemelés esetén nincs korrekció.

2.3.4.   Állami támogatási intézkedések a három hitelszövetkezet számára

| (95) | A 2.2.2. szakaszban már említettek szerint a Görög Nemzeti Bank a Dodecanese Bank, az Evia Bank és a Western Macedonia Bank finanszírozási réseit 249 millió EUR-ra, 96 millió EUR-ra, illetve 82 millió EUR-ra becsülte. Így a finanszírozási rések teljes becsült összege 427 millió EUR volt. Ezeket a HFSF fedezte, amely megfelelő összegben EFSF kötvényeket juttatott a Banknak. |
| --- | --- |

(95)

A 2.2.2. szakaszban már említettek szerint a Görög Nemzeti Bank a Dodecanese Bank, az Evia Bank és a Western Macedonia Bank finanszírozási réseit 249 millió EUR-ra, 96 millió EUR-ra, illetve 82 millió EUR-ra becsülte. Így a finanszírozási rések teljes becsült összege 427 millió EUR volt. Ezeket a HFSF fedezte, amely megfelelő összegben EFSF kötvényeket juttatott a Banknak.

2.4.   A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV

| (96) | 2014. június 12-én Görögország benyújtotta a Bank szerkezetátalakítási tervét, amely elmagyarázza, hogy a Bank (az Emporiki Bank és a három hitelszövetkezet betéteinek megszerzéséből eredő kombinált gazdálkodó egységként) miként szándékozik helyreállítani hosszú távú életképességét. |
| --- | --- |

(96)

2014. június 12-én Görögország benyújtotta a Bank szerkezetátalakítási tervét, amely elmagyarázza, hogy a Bank (az Emporiki Bank és a három hitelszövetkezet betéteinek megszerzéséből eredő kombinált gazdálkodó egységként) miként szándékozik helyreállítani hosszú távú életképességét.

2.4.1.   Belföldi műveletek

| (97) | A szerkezetátalakítási terv révén a Bank görögországi alapvető banki tevékenységeire fog összpontosítani. Miközben nemzetközi műveletei az összes eszköz több mint 20 %-át tették ki 2009 decemberében és 15 %-át 2013 júniusában (62), ennek az aránynak 2018 végére körülbelül [...]-ra kellene csökkennie (63). |
| --- | --- |

(97)

A szerkezetátalakítási terv révén a Bank görögországi alapvető banki tevékenységeire fog összpontosítani. Miközben nemzetközi műveletei az összes eszköz több mint 20 %-át tették ki 2009 decemberében és 15 %-át 2013 júniusában (62), ennek az aránynak 2018 végére körülbelül [...]-ra kellene csökkennie (63).

| (98) | A Bank fő prioritása a görögországi banki műveleteinek újbóli nyereségessé és életképessé tétele. E célból a szerkezetátalakítási terv számos olyan intézkedést tartalmaz, amelyek célja a Bank működési hatékonyságának és nettó kamatkülönbözetének javítása, valamint olyan intézkedéseket, amelyek javítják tőkehelyzetét és mérlegszerkezetét. |
| --- | --- |

(98)

A Bank fő prioritása a görögországi banki műveleteinek újbóli nyereségessé és életképessé tétele. E célból a szerkezetátalakítási terv számos olyan intézkedést tartalmaz, amelyek célja a Bank működési hatékonyságának és nettó kamatkülönbözetének javítása, valamint olyan intézkedéseket, amelyek javítják tőkehelyzetét és mérlegszerkezetét.

| (99) | Ami a működési hatékonyságot illeti, a Bank már jóval az Emporiki Bank és a három hitelszövetkezet megszerzése előtt elindított egy kiterjedt racionalizálási programot. 2010. december 31. és 2012. szeptember 30. között a Bank csökkentette fizikai jelenlétét Görögországban. A fiókjai számát a 2010-es 458-ról 2012-ben 426-ra csökkentette, (64) és ugyanezen időszakban több száz fővel apasztotta az alkalmazotti létszámot a görögországi banki és nem banki tevékenységek területén (65). |
| --- | --- |

(99)

Ami a működési hatékonyságot illeti, a Bank már jóval az Emporiki Bank és a három hitelszövetkezet megszerzése előtt elindított egy kiterjedt racionalizálási programot. 2010. december 31. és 2012. szeptember 30. között a Bank csökkentette fizikai jelenlétét Görögországban. A fiókjai számát a 2010-es 458-ról 2012-ben 426-ra csökkentette, (64) és ugyanezen időszakban több száz fővel apasztotta az alkalmazotti létszámot a görögországi banki és nem banki tevékenységek területén (65).

| (100) | A Bank azt tervezi, hogy 2012 decembere és 2017 decembere között tovább csökkenti a görögországi fiókok számát 739-ről [...]-ra/-re. A banki és nem banki tevékenységekben alkalmazottak száma Görögországban 11 435-ről [...]-ra/-re fog csökkenni (66). |
| --- | --- |

(100)

A Bank azt tervezi, hogy 2012 decembere és 2017 decembere között tovább csökkenti a görögországi fiókok számát 739-ről [...]-ra/-re. A banki és nem banki tevékenységekben alkalmazottak száma Görögországban 11 435-ről [...]-ra/-re fog csökkenni (66).

| (101) | A fiókokkal és a létszámmal kapcsolatban megnőtt hatékonyság segíteni fog a Bank görögországi tevékenységei teljes költségének [...]%-kal történő levitelében a 2012-es pro forma 1 345 millió EUR-ról [...] millió EUR-ra 2017-ben (67). Ennek eredményeképpen görögországi banki tevékenységeinek várható költség/bevétel aránya a szerkezetátalakítási időszak végére [...]% alá esik. |
| --- | --- |

(101)

A fiókokkal és a létszámmal kapcsolatban megnőtt hatékonyság segíteni fog a Bank görögországi tevékenységei teljes költségének [...]%-kal történő levitelében a 2012-es pro forma 1 345 millió EUR-ról [...] millió EUR-ra 2017-ben (67). Ennek eredményeképpen görögországi banki tevékenységeinek várható költség/bevétel aránya a szerkezetátalakítási időszak végére [...]% alá esik.

| (102) | A szerkezetátalakítási terv azt is leírja, hogyan fogja a Bank csökkenteni a finanszírozási költségeit, ami kulcsfontosságú az életképesség helyreállítása érdekében. Várakozása szerint a Bank képes lesz alacsonyabb kamatlábakat fizetni a betéteire a stabilabb környezet és különösen a 2014-től várhatóan ismét növekedő görög gazdaság előre látott stabilizációja és fellendülése következtében. A betétekre fizetett kamatok (a lekötött betétek, látra szóló betétek és megtakarítási kamatlábak átlaga) várhatóan csökkenni fognak Görögországban. Ezt a csökkenést főként azzal érnék el, hogy sokkal alacsonyabb kamatot fizetnének a lekötött betétekre. Hasonlóképpen, a Bank államilag garantált ELA-tól és szélesebb körű eurórendszeri finanszírozástól való függősége a 2012-es összes eszköze 32 %-áról 2017-ben mindössze [...]%-ra fog csökkenni (68). |
| --- | --- |

(102)

A szerkezetátalakítási terv azt is leírja, hogyan fogja a Bank csökkenteni a finanszírozási költségeit, ami kulcsfontosságú az életképesség helyreállítása érdekében. Várakozása szerint a Bank képes lesz alacsonyabb kamatlábakat fizetni a betéteire a stabilabb környezet és különösen a 2014-től várhatóan ismét növekedő görög gazdaság előre látott stabilizációja és fellendülése következtében. A betétekre fizetett kamatok (a lekötött betétek, látra szóló betétek és megtakarítási kamatlábak átlaga) várhatóan csökkenni fognak Görögországban. Ezt a csökkenést főként azzal érnék el, hogy sokkal alacsonyabb kamatot fizetnének a lekötött betétekre. Hasonlóképpen, a Bank államilag garantált ELA-tól és szélesebb körű eurórendszeri finanszírozástól való függősége a 2012-es összes eszköze 32 %-áról 2017-ben mindössze [...]%-ra fog csökkenni (68).

| (103) | A szerkezetátalakítási terv előrejelzése szerint a Bank a mérlegét is meg fogja erősíteni. Görögországi nettó hitel/betét mutatója 2018-ban [...]%-ra fog csökkenni (a 2012-es 131 %-ról (69)), miközben tőkemegfelelése tovább javul. |
| --- | --- |

(103)

A szerkezetátalakítási terv előrejelzése szerint a Bank a mérlegét is meg fogja erősíteni. Görögországi nettó hitel/betét mutatója 2018-ban [...]%-ra fog csökkenni (a 2012-es 131 %-ról (69)), miközben tőkemegfelelése tovább javul.

| (104) | A Bank egy másik prioritása a nemteljesítő hitelek kezelése. A Bank erősíteni fogja hitelezési folyamatait mind a hitelnyújtást (jobb biztosítéki fedezet, csökkentett limitek), mind a nemteljesítő hitelek kezelését illetően. Az NPL aránya 2014-ben eléri a [...]%-ot, majd csökkenni kezd, és a szerkezetátalakítási időszak végére várhatóan [...]% lesz (70). A kockázati költség (értékvesztések) a 2012-es pro forma alapon (vagyis az Emporiki Bankot beleértve) számított 2 799 millió EUR-ról 2018-ban [...] millió EUR-ra (71) fog csökkenni a görög gazdaság fellendülése következtében. |
| --- | --- |

(104)

A Bank egy másik prioritása a nemteljesítő hitelek kezelése. A Bank erősíteni fogja hitelezési folyamatait mind a hitelnyújtást (jobb biztosítéki fedezet, csökkentett limitek), mind a nemteljesítő hitelek kezelését illetően. Az NPL aránya 2014-ben eléri a [...]%-ot, majd csökkenni kezd, és a szerkezetátalakítási időszak végére várhatóan [...]% lesz (70). A kockázati költség (értékvesztések) a 2012-es pro forma alapon (vagyis az Emporiki Bankot beleértve) számított 2 799 millió EUR-ról 2018-ban [...] millió EUR-ra (71) fog csökkenni a görög gazdaság fellendülése következtében.

| (105) | A működési hatékonyság javulása, a nettó kamatkülönbözet növekedése és a csökkenő kockázati költség lehetővé teszi, hogy a Bank Görögországban 2015-től kezdődően nyereséges legyen. [...]. Sajáttőke-arányos nyeresége Görögországban 2018-ban eléri a(z) [...]%-ot (72). |
| --- | --- |

(105)

A működési hatékonyság javulása, a nettó kamatkülönbözet növekedése és a csökkenő kockázati költség lehetővé teszi, hogy a Bank Görögországban 2015-től kezdődően nyereséges legyen. [...]. Sajáttőke-arányos nyeresége Görögországban 2018-ban eléri a(z) [...]%-ot (72).

2.4.2.   Nemzetközi banki tevékenységek

| (106) | A Bank már megkezdte nemzetközi hálózata tőkeáttételének csökkentését és szerkezetátalakítását. 2013 augusztusában eladta ukrajnai leányvállalatát. Délkelet-Európában a fiókok számát a 2009-es 622-ről 2012-ben 488-ra csökkentették (73). |
| --- | --- |

(106)

A Bank már megkezdte nemzetközi hálózata tőkeáttételének csökkentését és szerkezetátalakítását. 2013 augusztusában eladta ukrajnai leányvállalatát. Délkelet-Európában a fiókok számát a 2009-es 622-ről 2012-ben 488-ra csökkentették (73).

| (107) | A Bank folytatni fogja nemzetközi hálózata szerkezetátalakítását és tőkeáttételének csökkentését. A Bank [...] milliárd EUR-ra szándékozik korlátozni nemzetközi eszközeinek méretét. E célkitűzésnek való megfelelés érdekében a Bank megfontolja elidegenítések bármilyen kombinációját vagy portfóliója tőkeáttételének csökkentését. A Bank nemzetközi eszközeinek szándékolt mérete 2012. december 31-i külföldi eszközeinek [...] [...]%-kal történő csökkentését jelenti. |
| --- | --- |

(107)

A Bank folytatni fogja nemzetközi hálózata szerkezetátalakítását és tőkeáttételének csökkentését. A Bank [...] milliárd EUR-ra szándékozik korlátozni nemzetközi eszközeinek méretét. E célkitűzésnek való megfelelés érdekében a Bank megfontolja elidegenítések bármilyen kombinációját vagy portfóliója tőkeáttételének csökkentését. A Bank nemzetközi eszközeinek szándékolt mérete 2012. december 31-i külföldi eszközeinek [...] [...]%-kal történő csökkentését jelenti.

| (108) | A szerkezetátalakítási terv rámutat annak szükségességére, hogy csökkenteni kell a külföldi leányvállalatok görög anyavállalatukra való ráutaltságát a likviditási helyzetet illetően. A külföldi leányvállalatoknak nyújtott csoporton belüli finanszírozás a 2013-as 4 172 millió EUR-ról 2017-re [...] millió EUR-ra fog csökkenni (74). |
| --- | --- |

(108)

A szerkezetátalakítási terv rámutat annak szükségességére, hogy csökkenteni kell a külföldi leányvállalatok görög anyavállalatukra való ráutaltságát a likviditási helyzetet illetően. A külföldi leányvállalatoknak nyújtott csoporton belüli finanszírozás a 2013-as 4 172 millió EUR-ról 2017-re [...] millió EUR-ra fog csökkenni (74).

| (109) | Külföldi tevékenységei jövedelmezőségének javítása érdekében a Bank egy jelentős költségcsökkentési program végrehajtását tervezi a nemzetközi hálózatban, a fiókok és alkalmazottak számának csökkentésével. [...]-ban/ben például a(z) [...] fiókból [...] kerül bezárásra, miközben a létszám [...] alkalmazottal (-[...]) fog csökkenni 2012 és 2018 között (75). |
| --- | --- |

(109)

Külföldi tevékenységei jövedelmezőségének javítása érdekében a Bank egy jelentős költségcsökkentési program végrehajtását tervezi a nemzetközi hálózatban, a fiókok és alkalmazottak számának csökkentésével. [...]-ban/ben például a(z) [...] fiókból [...] kerül bezárásra, miközben a létszám [...] alkalmazottal (-[...]) fog csökkenni 2012 és 2018 között (75).

| (110) | Ennek eredményeképpen a sajáttőke-arányos nyereség eléri a [...] (76). |
| --- | --- |

(110)

Ennek eredményeképpen a sajáttőke-arányos nyereség eléri a [...] (76).

2.4.3.   Magántőke-bevonás, valamint meglévő részvényesek és alárendelt hitelezők általi hozzájárulás

| (111) | A Banknak sikerült jelentős összegben tőkét emelnie a piacról, így csökkentette a Bank számára szükséges állami támogatás összegét. |
| --- | --- |

(111)

A Banknak sikerült jelentős összegben tőkét emelnie a piacról, így csökkentette a Bank számára szükséges állami támogatás összegét.

| (112) | A Bank először némi magántőkét vont be 2009-ben egy 986 millió EUR-os jogosultsági kibocsátással (77). A (89) preambulumbekezdésben említettek szerint a Banknak sikerült tőkét bevonnia magánbefektetőktől is a 2013. tavaszi feltőkésítés révén. A korábban meglévő részvényeseket is erősen felhígította a 2013. tavaszi feltőkésítés, mivel azt követően a HFSF megkapta a Bank részvényeinek 83,66 %-át, és így a korábbi részvényeseknek mindössze 4,9 %-nyi részvénytulajdona maradt. 2008 óta nem fizettek osztalékot készpénzben. |
| --- | --- |

(112)

A Bank először némi magántőkét vont be 2009-ben egy 986 millió EUR-os jogosultsági kibocsátással (77). A (89) preambulumbekezdésben említettek szerint a Banknak sikerült tőkét bevonnia magánbefektetőktől is a 2013. tavaszi feltőkésítés révén. A korábban meglévő részvényeseket is erősen felhígította a 2013. tavaszi feltőkésítés, mivel azt követően a HFSF megkapta a Bank részvényeinek 83,66 %-át, és így a korábbi részvényeseknek mindössze 4,9 %-nyi részvénytulajdona maradt. 2008 óta nem fizettek osztalékot készpénzben.

| (113) | A Bank 2014 márciusában 1,2 milliárd EUR tőkét vont be a piacról további tőkeszükséglete fedezése és a Görögország által birtokolt elsőbbségi részvények visszafizetése érdekében. Ezeket az új részvényeket magasabb részvényenkénti áron bocsátották ki, mint amennyit a HFSF fizetett a 2013. tavaszi feltőkésítéskor. |
| --- | --- |

(113)

A Bank 2014 márciusában 1,2 milliárd EUR tőkét vont be a piacról további tőkeszükséglete fedezése és a Görögország által birtokolt elsőbbségi részvények visszafizetése érdekében. Ezeket az új részvényeket magasabb részvényenkénti áron bocsátották ki, mint amennyit a HFSF fizetett a 2013. tavaszi feltőkésítéskor.

| (114) | 2012. április 20-án a Bank ajánlatot tett Tier 1 értékpapírok, upper Tier 2 értékpapírok és lower Tier 2 értékpapírok készpénzben történő visszavásárlására névértékük 40 %-ának, 60 %-ának, illetve 60 %-ának megfelelő vételáron. Ezt a visszavásárlási árat az instrumentumok piaci ára alapján határozták meg, és tíz százalékpontnál nem több prémiumot tartalmazott, amelyet azért adtak hozzá, hogy a befektetőket ösztönözzék a visszavásárlásban való részvételre. 2012. május 7-én a Bank közölte a visszavásárlás eredményeit (78). Az összesített részvétel elérte a 66 %-ot, 333 millió EUR teljes tőkenyereséggel. 2013. április 19-én a Bank egy másik forrásmenedzsment gyakorlatot jelentett be 316 millió EUR kiegyenlítetlen névleges összegre. A Bank ajánlatot tett Tier 1 értékpapírok, upper Tier 2 és lower Tier 2 értékpapírok készpénzben történő visszavásárlására névértékük 35 %-ának, 55 %-ának, illetve 55 %-ának megfelelő vételáron. A visszavásárlási árat az instrumentumok piaci ára alapján határozták meg, és tíz százalékpontnál nem több prémiumot tartalmazott, amelyet azért adtak hozzá, hogy a befektetőket ösztönözzék a visszavásárlásban való részvételre. Az elfogadási arány 58 %, a tőkenyereség pedig 103 millió EUR volt. |
| --- | --- |

(114)

2012. április 20-án a Bank ajánlatot tett Tier 1 értékpapírok, upper Tier 2 értékpapírok és lower Tier 2 értékpapírok készpénzben történő visszavásárlására névértékük 40 %-ának, 60 %-ának, illetve 60 %-ának megfelelő vételáron. Ezt a visszavásárlási árat az instrumentumok piaci ára alapján határozták meg, és tíz százalékpontnál nem több prémiumot tartalmazott, amelyet azért adtak hozzá, hogy a befektetőket ösztönözzék a visszavásárlásban való részvételre. 2012. május 7-én a Bank közölte a visszavásárlás eredményeit (78). Az összesített részvétel elérte a 66 %-ot, 333 millió EUR teljes tőkenyereséggel. 2013. április 19-én a Bank egy másik forrásmenedzsment gyakorlatot jelentett be 316 millió EUR kiegyenlítetlen névleges összegre. A Bank ajánlatot tett Tier 1 értékpapírok, upper Tier 2 és lower Tier 2 értékpapírok készpénzben történő visszavásárlására névértékük 35 %-ának, 55 %-ának, illetve 55 %-ának megfelelő vételáron. A visszavásárlási árat az instrumentumok piaci ára alapján határozták meg, és tíz százalékpontnál nem több prémiumot tartalmazott, amelyet azért adtak hozzá, hogy a befektetőket ösztönözzék a visszavásárlásban való részvételre. Az elfogadási arány 58 %, a tőkenyereség pedig 103 millió EUR volt.

| (115) | A két visszavásárlás eredményeképpen az alárendelt és hibrid adósság állománya 985 millió EUR-ról 134 millió EUR-ra csökkent. |
| --- | --- |

(115)

A két visszavásárlás eredményeképpen az alárendelt és hibrid adósság állománya 985 millió EUR-ról 134 millió EUR-ra csökkent.

2.5.   A GÖRÖG HATÓSÁGOK KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAI

| (116) | 2012. június 12-én Görögország kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank és leányvállalatai megvalósítják az ugyanezen a napon benyújtott szerkezetátalakítási tervet, és további kötelezettségeket vállalt a szerkezetátalakítási terv végrehajtásával kapcsolatban. Ez a szakasz a fent említett további – a mellékletben felsorolt kötelezettségeket – foglalja össze. |
| --- | --- |

(116)

2012. június 12-én Görögország kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank és leányvállalatai megvalósítják az ugyanezen a napon benyújtott szerkezetátalakítási tervet, és további kötelezettségeket vállalt a szerkezetátalakítási terv végrehajtásával kapcsolatban. Ez a szakasz a fent említett további – a mellékletben felsorolt kötelezettségeket – foglalja össze.

| (117) | Először Görögország vállalta, hogy a Bank átszervezi görögországi üzleti műveleteit, meghatározva a fiókok és alkalmazottak maximális számát, továbbá a maximális összköltséget, amelynek 2017. december 31-én meg kell felelni (79). |
| --- | --- |

(117)

Először Görögország vállalta, hogy a Bank átszervezi görögországi üzleti műveleteit, meghatározva a fiókok és alkalmazottak maximális számát, továbbá a maximális összköltséget, amelynek 2017. december 31-én meg kell felelni (79).

| (118) | Görögország azt is vállalta, hogy a Bank csökkenti a Görögországban gyűjtött betétek költségét, és 2017. december 31-ére eleget tesz egy maximális nettó hitel/betét aránynak (80). |
| --- | --- |

(118)

Görögország azt is vállalta, hogy a Bank csökkenti a Görögországban gyűjtött betétek költségét, és 2017. december 31-ére eleget tesz egy maximális nettó hitel/betét aránynak (80).

| (119) | A Bank külföldi leányvállalatait illetően Görögország arra vállalt kötelezettséget, hogy a Bank nem ad további tőketámogatást, hacsak előre meghatározott feltételek nem teljesülnek. Görögország olyan kötelezettséget is vállalt, hogy a Bank 2018. június 30-ára jelentősen csökkenti nemzetközi eszközei tőkeáttételét (81). |
| --- | --- |

(119)

A Bank külföldi leányvállalatait illetően Görögország arra vállalt kötelezettséget, hogy a Bank nem ad további tőketámogatást, hacsak előre meghatározott feltételek nem teljesülnek. Görögország olyan kötelezettséget is vállalt, hogy a Bank 2018. június 30-ára jelentősen csökkenti nemzetközi eszközei tőkeáttételét (81).

| (120) | Görögország kötelezettséget vállalt, hogy a Bank elidegenít számos értékpapírt, továbbá csökkenteni fogja magántőke-portfóliójának méretét. Ráadásul a Bank – korlátozott kivételekkel – nem fog befektetésre nem ajánlott kategóriájú értékpapírokat vásárolni (82). |
| --- | --- |

(120)

Görögország kötelezettséget vállalt, hogy a Bank elidegenít számos értékpapírt, továbbá csökkenteni fogja magántőke-portfóliójának méretét. Ráadásul a Bank – korlátozott kivételekkel – nem fog befektetésre nem ajánlott kategóriájú értékpapírokat vásárolni (82).

| (121) | Görögország számos kötelezettséget vállalt a Bank irányítására vonatkozóan. Vállalta a Bank alkalmazottai és vezetői javadalmazásának korlátozását, hogy a Bank megfeleljen a vállalatirányításra vonatkozó görög jogszabályoknak, továbbá vállalta egy hatékony és megfelelő szervezeti rend felállítását (83). |
| --- | --- |

(121)

Görögország számos kötelezettséget vállalt a Bank irányítására vonatkozóan. Vállalta a Bank alkalmazottai és vezetői javadalmazásának korlátozását, hogy a Bank megfeleljen a vállalatirányításra vonatkozó görög jogszabályoknak, továbbá vállalta egy hatékony és megfelelő szervezeti rend felállítását (83).

| (122) | Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank magas minőségű hitelpolitikát fog érvényesíteni annak biztosítása érdekében, hogy a hitelek nyújtására és átstrukturálására vonatkozó döntések célja a Bank életképességének és jövedelmezőségének maximalizálása legyen. Görögország vállalta, hogy a Bank magas szintű követelményeknek fog eleget tenni a hitelkockázat nyomon követését és a hitelek szerkezetátalakítását illetően (84). |
| --- | --- |

(122)

Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank magas minőségű hitelpolitikát fog érvényesíteni annak biztosítása érdekében, hogy a hitelek nyújtására és átstrukturálására vonatkozó döntések célja a Bank életképességének és jövedelmezőségének maximalizálása legyen. Görögország vállalta, hogy a Bank magas szintű követelményeknek fog eleget tenni a hitelkockázat nyomon követését és a hitelek szerkezetátalakítását illetően (84).

| (123) | Számos kötelezettségvállalás foglalkozik a Bank kapcsolt hitelfelvevőkkel folytatott műveleteivel. E kötelezettségvállalások célja annak biztosítása, hogy a Bank ne térjen el a körültekintő banki gyakorlatoktól, amikor hiteleket nyújt alkalmazottainak, vezetőinek és részvényeseinek, valamint nyilvánosan működő gazdálkodó egységeknek, politikai pártoknak és médiavállalatoknak, vagy amikor e hitelek szerkezetét átalakítja (85). |
| --- | --- |

(123)

Számos kötelezettségvállalás foglalkozik a Bank kapcsolt hitelfelvevőkkel folytatott műveleteivel. E kötelezettségvállalások célja annak biztosítása, hogy a Bank ne térjen el a körültekintő banki gyakorlatoktól, amikor hiteleket nyújt alkalmazottainak, vezetőinek és részvényeseinek, valamint nyilvánosan működő gazdálkodó egységeknek, politikai pártoknak és médiavállalatoknak, vagy amikor e hitelek szerkezetét átalakítja (85).

| (124) | Végül Görögország kötelezettséget vállalt, hogy a Bank megfelel bizonyos viselkedési korlátozásoknak, úgymint osztalékszelvény-beváltási és osztalékfizetési tilalom, felvásárlási tilalom és állami támogatás hirdetésének tilalma (86). |
| --- | --- |

(124)

Végül Görögország kötelezettséget vállalt, hogy a Bank megfelel bizonyos viselkedési korlátozásoknak, úgymint osztalékszelvény-beváltási és osztalékfizetési tilalom, felvásárlási tilalom és állami támogatás hirdetésének tilalma (86).

| (125) | E kötelezettségvállalásokat 2018. december 31-ig egy ellenőrző megbízott fogja nyomon követni. |
| --- | --- |

(125)

E kötelezettségvállalásokat 2018. december 31-ig egy ellenőrző megbízott fogja nyomon követni.

| (126) | Görögország külön jelezte, hogy kérni fogja a Bizottság jóváhagyását, mielőtt a Bank vagy bármely állami intézmény (beleértve a HFSF-et) utalványokat vásárolna vissza (87). |
| --- | --- |

(126)

Görögország külön jelezte, hogy kérni fogja a Bizottság jóváhagyását, mielőtt a Bank vagy bármely állami intézmény (beleértve a HFSF-et) utalványokat vásárolna vissza (87).

3.   AZ ELSŐ ÁTHIDALÓ FELTŐKÉSÍTÉSRE VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

| (127) | 2012. július 27-én a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított annak ellenőrzésére, hogy betartották-e a bankokról szóló 2008. évi közlemény (88) feltételeit a HFSF által a Bank javára biztosított első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét, szükségességét és arányosságát illetően (B1. intézkedés). |
| --- | --- |

(127)

2012. július 27-én a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított annak ellenőrzésére, hogy betartották-e a bankokról szóló 2008. évi közlemény (88) feltételeit a HFSF által a Bank javára biztosított első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét, szükségességét és arányosságát illetően (B1. intézkedés).

| (128) | Az intézkedés megfelelőségét illetően, tekintettel a tényre, hogy a támogatásra előzetes feltőkésítést és likviditási támogatást követően került sor, továbbá tekintettel az elhúzódott megmentési időszakra, a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a Bank megtett-e minden lehetséges intézkedést, hogy a jövőben ne legyen szükség támogatásra (89). Ezenkívül a Bizottság számára nem volt világos, ki ellenőrizné a Bankot, miután az első áthidaló feltőkésítést felváltotta egy állandó feltőkésítés (90), mivel a Bank vagy az állam, vagy kisebbségi magántulajdonosok ellenőrzése alá kerülhet. A Bizottság megjegyezte, szeretné biztosítani, hogy a Bank gazdálkodásának minősége, nevezetesen a hitelezési eljárása egyik esetben se romoljon. |
| --- | --- |

(128)

Az intézkedés megfelelőségét illetően, tekintettel a tényre, hogy a támogatásra előzetes feltőkésítést és likviditási támogatást követően került sor, továbbá tekintettel az elhúzódott megmentési időszakra, a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a Bank megtett-e minden lehetséges intézkedést, hogy a jövőben ne legyen szükség támogatásra (89). Ezenkívül a Bizottság számára nem volt világos, ki ellenőrizné a Bankot, miután az első áthidaló feltőkésítést felváltotta egy állandó feltőkésítés (90), mivel a Bank vagy az állam, vagy kisebbségi magántulajdonosok ellenőrzése alá kerülhet. A Bizottság megjegyezte, szeretné biztosítani, hogy a Bank gazdálkodásának minősége, nevezetesen a hitelezési eljárása egyik esetben se romoljon.

| (129) | Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét illetően az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (66) preambulumbekezdésében a Bizottság megkérdőjelezte, minden lehetséges intézkedést megtettek-e annak elkerülése érdekében, hogy a Banknak a jövőben is támogatásra legyen szüksége. Ráadásul, mivel az áthidaló feltőkésítési időszak hossza bizonytalan volt, a Bizottság nem tudta eldönteni, hogy az elegendő volt-e és megfelelt-e az állami támogatási szabályok szerinti ellentételezési és tehermegosztási elveknek. Továbbá, mivel az első áthidaló feltőkésítés állandó feltőkésítéssé alakításának feltételei nem voltak ismertek az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának idején, a Bizottság azokat nem tudta értékelni. |
| --- | --- |

(129)

Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét illetően az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (66) preambulumbekezdésében a Bizottság megkérdőjelezte, minden lehetséges intézkedést megtettek-e annak elkerülése érdekében, hogy a Banknak a jövőben is támogatásra legyen szüksége. Ráadásul, mivel az áthidaló feltőkésítési időszak hossza bizonytalan volt, a Bizottság nem tudta eldönteni, hogy az elegendő volt-e és megfelelt-e az állami támogatási szabályok szerinti ellentételezési és tehermegosztási elveknek. Továbbá, mivel az első áthidaló feltőkésítés állandó feltőkésítéssé alakításának feltételei nem voltak ismertek az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának idején, a Bizottság azokat nem tudta értékelni.

| (130) | Az intézkedés arányosságát illetően a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a védőintézkedések (az állami támogatás hirdetésének tilalma, a kamatszelvény- és osztalékfizetési tilalom, a vételi opció tilalma és a visszavásárlási tilalom az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (71) preambulumbekezdésében leírtak szerint) elegendőek voltak-e az első áthidaló feltőkésítés esetében. Ezenfelül az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (72) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy a verseny torzulásait okozhatja az olyan szabályok hiánya, amelyek megakadályoznák, hogy a HFSF koordinálja a négy legnagyobb görög bankot (nevezetesen a Bankot, az Eurobankot, a National Bank of Greece-t és a Piraeus Bankot), valamint az azt garantáló megfelelő biztosítékok hiánya, hogy azok kereskedelmileg érzékeny információt ne oszthassanak meg egymással. Ezért a Bizottság javasolta egy ellenőrző megbízott kinevezését, aki fizikailag jelen lenne a Bankban. |
| --- | --- |

(130)

Az intézkedés arányosságát illetően a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a védőintézkedések (az állami támogatás hirdetésének tilalma, a kamatszelvény- és osztalékfizetési tilalom, a vételi opció tilalma és a visszavásárlási tilalom az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (71) preambulumbekezdésében leírtak szerint) elegendőek voltak-e az első áthidaló feltőkésítés esetében. Ezenfelül az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (72) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy a verseny torzulásait okozhatja az olyan szabályok hiánya, amelyek megakadályoznák, hogy a HFSF koordinálja a négy legnagyobb görög bankot (nevezetesen a Bankot, az Eurobankot, a National Bank of Greece-t és a Piraeus Bankot), valamint az azt garantáló megfelelő biztosítékok hiánya, hogy azok kereskedelmileg érzékeny információt ne oszthassanak meg egymással. Ezért a Bizottság javasolta egy ellenőrző megbízott kinevezését, aki fizikailag jelen lenne a Bankban.

4.   ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI AZ ELSŐ ÁTHIDALÓ FELTŐKÉSÍTÉSRE VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN

4.1.   A BANK ÉSZREVÉTELEI

| (131) | 2012. augusztus 30-án a Bizottság észrevételeket kapott a Banktól az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(131)

2012. augusztus 30-án a Bizottság észrevételeket kapott a Banktól az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatban.

| (132) | Az intézkedés megfelelőségére vonatkozóan a Bank megjegyezte, hogy rendszerkockázati szempontból fontos mind Görögországban, mind azokon a bankpiacokon, ahol működik. Azt is hozzátette, hogy üzleti modellje életképes, ami hosszú és kiváló történelme során is megmutatkozott. |
| --- | --- |

(132)

Az intézkedés megfelelőségére vonatkozóan a Bank megjegyezte, hogy rendszerkockázati szempontból fontos mind Görögországban, mind azokon a bankpiacokon, ahol működik. Azt is hozzátette, hogy üzleti modellje életképes, ami hosszú és kiváló történelme során is megmutatkozott.

| (133) | A Bank azt is észrevételezte, hogy mindkét feltőkésítési hullám egy súlyosan romló gazdasági környezet mellékterméke volt, és a további támogatási intézkedésekre a pénzügyi válság elmélyülésének eredményeként került sor. Kifejtette, hogy a nagy görög bankok közül eddig a legkisebb arányú állami támogatást kapta. A Bank megjegyezte: a szerkezetátalakítási terv átfogó adatokkal szolgál a már végrehajtott, folyamatban levő és tervezett tehermegosztási intézkedésekről azt illetően, hogy minden lehetséges intézkedés megtételére azonnal sor került-e annak érdekében, hogy a Banknak a jövőben ne legyen szüksége további támogatásra. A Bank azt is megjegyezte, az adott intézkedések biztosították, hogy egyetlen érdekelt se maradjon érintetlen. A meglévő erős üzleti alappal és a tőkeértékelési folyamat megalapozottságával hozzájárulnak annak biztosításához, hogy a Bank megfelelően tőkésítve legyen, ami az életképesség helyreállításához és végül az állami támogatásból való kilépéshez vezet. |
| --- | --- |

(133)

A Bank azt is észrevételezte, hogy mindkét feltőkésítési hullám egy súlyosan romló gazdasági környezet mellékterméke volt, és a további támogatási intézkedésekre a pénzügyi válság elmélyülésének eredményeként került sor. Kifejtette, hogy a nagy görög bankok közül eddig a legkisebb arányú állami támogatást kapta. A Bank megjegyezte: a szerkezetátalakítási terv átfogó adatokkal szolgál a már végrehajtott, folyamatban levő és tervezett tehermegosztási intézkedésekről azt illetően, hogy minden lehetséges intézkedés megtételére azonnal sor került-e annak érdekében, hogy a Banknak a jövőben ne legyen szüksége további támogatásra. A Bank azt is megjegyezte, az adott intézkedések biztosították, hogy egyetlen érdekelt se maradjon érintetlen. A meglévő erős üzleti alappal és a tőkeértékelési folyamat megalapozottságával hozzájárulnak annak biztosításához, hogy a Bank megfelelően tőkésítve legyen, ami az életképesség helyreállításához és végül az állami támogatásból való kilépéshez vezet.

| (134) | Továbbá a Bank üdvözölte az állandó feltőkésítés feltételeivel kapcsolatos átláthatóságot, amelynek – véleménye szerint – teljes mértékben tükröznie kell az okokat, amelyek miatt állami támogatásra volt szüksége. Azt is megjegyezte, hogy a feltőkésítés egy igencsak rendkívüli és kiszámíthatatlan eseményben, a PSI programban való részvétele miatti tőkeveszteséget kezeli. Fenntartotta a véleményt, hogy görög és európai normák szerint nem vállalt túlzott kockázatokat az államkötvények vásárlásakor. Kijelentette, hogy a PSI nélkül nem lett volna szüksége feltőkésítésre 2012-ben, és jó helyzetben lett volna, hogy visszafizesse az elsőbbségi részvényeket a vonatkozó szerződéses feltételekkel összhangban. Ráadásul megjegyezte: még azt követően is pozitív nettó eszközértéke volt, hogy jelentős tőkeveszteségeket könyvelt el a Banknak a PSI-ben való részvétele miatt,. |
| --- | --- |

(134)

Továbbá a Bank üdvözölte az állandó feltőkésítés feltételeivel kapcsolatos átláthatóságot, amelynek – véleménye szerint – teljes mértékben tükröznie kell az okokat, amelyek miatt állami támogatásra volt szüksége. Azt is megjegyezte, hogy a feltőkésítés egy igencsak rendkívüli és kiszámíthatatlan eseményben, a PSI programban való részvétele miatti tőkeveszteséget kezeli. Fenntartotta a véleményt, hogy görög és európai normák szerint nem vállalt túlzott kockázatokat az államkötvények vásárlásakor. Kijelentette, hogy a PSI nélkül nem lett volna szüksége feltőkésítésre 2012-ben, és jó helyzetben lett volna, hogy visszafizesse az elsőbbségi részvényeket a vonatkozó szerződéses feltételekkel összhangban. Ráadásul megjegyezte: még azt követően is pozitív nettó eszközértéke volt, hogy jelentős tőkeveszteségeket könyvelt el a Banknak a PSI-ben való részvétele miatt,.

| (135) | A Bank hozzátette, hogy igen erős alapon működik, és rendkívül proaktív volt bizonyos intézkedések végrehajtásában, hogy sikeresen átvészeljen egy kivételesen feszült időszakot. Megjegyezte, hogy a válság kezdete óta nem vett részt semmilyen agresszív kereskedelmi politikában vagy indokolatlan kockázatvállalásban, miközben a hitelkockázat kezelésére összpontosított, szabályos tőkeáttétel-csökkentéssel kezelte finanszírozási profiljának egyensúlyhiányait, és aktívan kezelte költségalapját azzal, hogy racionalizálta a működési platformot és optimalizálta a beszerzési kiadásokat. |
| --- | --- |

(135)

A Bank hozzátette, hogy igen erős alapon működik, és rendkívül proaktív volt bizonyos intézkedések végrehajtásában, hogy sikeresen átvészeljen egy kivételesen feszült időszakot. Megjegyezte, hogy a válság kezdete óta nem vett részt semmilyen agresszív kereskedelmi politikában vagy indokolatlan kockázatvállalásban, miközben a hitelkockázat kezelésére összpontosított, szabályos tőkeáttétel-csökkentéssel kezelte finanszírozási profiljának egyensúlyhiányait, és aktívan kezelte költségalapját azzal, hogy racionalizálta a működési platformot és optimalizálta a beszerzési kiadásokat.

| (136) | Ezenkívül hangsúlyozta az érdekeltek közötti jelentős tehermegosztást. Ugyancsak rámutatott a közszféra rendelkezésére álló jelentős biztosítékokra, amelyekkel meggátolhatja, hogy a feltőkésített bankok túlzott kockázatot vállaljanak, és szoros figyelemmel követheti a szerkezetátalakítási tervek megfelelő végrehajtását. Ilyen biztosíték a Pénzügyminisztérium és a HFSF képviselőinek kinevezése a Bank igazgatótanácsába és megfelelő bizottságaiba. Ugyancsak aláhúzta, hogy a HFSF figyelemmel fogja követni a szerkezetátalakítási terv megvalósítását, valamint, hogy a HFSF szavazati jogainak felfüggesztését lényeges kudarc esetén megszüntetnék. |
| --- | --- |

(136)

Ezenkívül hangsúlyozta az érdekeltek közötti jelentős tehermegosztást. Ugyancsak rámutatott a közszféra rendelkezésére álló jelentős biztosítékokra, amelyekkel meggátolhatja, hogy a feltőkésített bankok túlzott kockázatot vállaljanak, és szoros figyelemmel követheti a szerkezetátalakítási tervek megfelelő végrehajtását. Ilyen biztosíték a Pénzügyminisztérium és a HFSF képviselőinek kinevezése a Bank igazgatótanácsába és megfelelő bizottságaiba. Ugyancsak aláhúzta, hogy a HFSF figyelemmel fogja követni a szerkezetátalakítási terv megvalósítását, valamint, hogy a HFSF szavazati jogainak felfüggesztését lényeges kudarc esetén megszüntetnék.

| (137) | Ezen okok miatt a Bank úgy vélte, hogy az állandó feltőkésítés szerkezetének és feltételeinek erős ösztönzőket kell biztosítaniuk a meglévő és az új részvényesek számára, hogy részt vegyenek az elkövetkező tőkeemelésekben. |
| --- | --- |

(137)

Ezen okok miatt a Bank úgy vélte, hogy az állandó feltőkésítés szerkezetének és feltételeinek erős ösztönzőket kell biztosítaniuk a meglévő és az új részvényesek számára, hogy részt vegyenek az elkövetkező tőkeemelésekben.

| (138) | Az intézkedés szükségességét illetően a Bank megjegyezte, hogy a támogatási intézkedés a PSI által okozott tőkehiányt célozta, hogy a Bank megfeleljen a Görög Nemzeti Bank által megállapított minimális tőkemegfelelési mutatóknak, továbbra is hozzáférése legyen EKB-s refinanszírozási műveletekhez és nehéz helyzetben képes legyen támogatni ügyfeleit és a görög gazdaságot. |
| --- | --- |

(138)

Az intézkedés szükségességét illetően a Bank megjegyezte, hogy a támogatási intézkedés a PSI által okozott tőkehiányt célozta, hogy a Bank megfeleljen a Görög Nemzeti Bank által megállapított minimális tőkemegfelelési mutatóknak, továbbra is hozzáférése legyen EKB-s refinanszírozási műveletekhez és nehéz helyzetben képes legyen támogatni ügyfeleit és a görög gazdaságot.

| (139) | Az intézkedés arányosságával kapcsolatban a Bank kinyilvánította szándékát, hogy a támogatását nem használja a verseny torzítására. Azt is hangsúlyozta, hogy nem alkalmazott agresszív kereskedelmi politikákat amióta az állami támogatást megkapta. Ugyancsak megjegyezte, hogy mivel minden nagy görög bank kapott támogatást és mivel csökkenőben volt a görög piacon a külföldi szereplők görög kockázat iránti étvágya, minimálissá vált bármely támogatott képessége, hogy torzítsa a versenyt valamely nem támogatott kárára. |
| --- | --- |

(139)

Az intézkedés arányosságával kapcsolatban a Bank kinyilvánította szándékát, hogy a támogatását nem használja a verseny torzítására. Azt is hangsúlyozta, hogy nem alkalmazott agresszív kereskedelmi politikákat amióta az állami támogatást megkapta. Ugyancsak megjegyezte, hogy mivel minden nagy görög bank kapott támogatást és mivel csökkenőben volt a görög piacon a külföldi szereplők görög kockázat iránti étvágya, minimálissá vált bármely támogatott képessége, hogy torzítsa a versenyt valamely nem támogatott kárára.

4.2.   EGY MÁSIK GÖRÖG BANK ÉSZREVÉTELEI

| (140) | 2013. január 3-án a Bizottság észrevételeket kapott egy görög banktól az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban. Ez a görög bank azt a megjegyzést tette, hogy a görög bankok HFSF általi feltőkésítése elvileg örvendetes lépés egy egészségesebb és életképesebb bankrendszer irányába, és nem volt ellenvetése a Bank feltőkésítésével szemben. |
| --- | --- |

(140)

2013. január 3-án a Bizottság észrevételeket kapott egy görög banktól az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban. Ez a görög bank azt a megjegyzést tette, hogy a görög bankok HFSF általi feltőkésítése elvileg örvendetes lépés egy egészségesebb és életképesebb bankrendszer irányába, és nem volt ellenvetése a Bank feltőkésítésével szemben.

| (141) | Ugyanakkor, miközben teljes mértékű támogatását fejezte ki a görög bankok HFSF általi feltőkésítésének elvét illetően, a szóban forgó görög bank kifejtette, hogy a verseny torzulásainak minimalizálása és a megkülönböztetés elkerülése érdekében elvárta, hogy a HFSF általi feltőkésítés lehetősége hasonló feltételekkel álljon nyitva minden Görögországban működő bank számára. |
| --- | --- |

(141)

Ugyanakkor, miközben teljes mértékű támogatását fejezte ki a görög bankok HFSF általi feltőkésítésének elvét illetően, a szóban forgó görög bank kifejtette, hogy a verseny torzulásainak minimalizálása és a megkülönböztetés elkerülése érdekében elvárta, hogy a HFSF általi feltőkésítés lehetősége hasonló feltételekkel álljon nyitva minden Görögországban működő bank számára.

5.   GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI AZ ELSŐ ÁTHIDALÓ FELTŐKÉSÍTÉSRE VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN

| (142) | 2012. szeptember 5-én Görögország észrevételeket nyújtott be, amelyeket a Görög Nemzeti Bank és a HFSF állított össze az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(142)

2012. szeptember 5-én Görögország észrevételeket nyújtott be, amelyeket a Görög Nemzeti Bank és a HFSF állított össze az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban.

5.1.   A GÖRÖG NEMZETI BANK ÉSZREVÉTELEI

| (143) | Az első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét illetően a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy az első áthidaló feltőkésítés ideiglenes volt, mivel a feltőkésítési folyamat a négy érintett bank általi tőkeemeléssel fejeződik be. |
| --- | --- |

(143)

Az első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét illetően a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy az első áthidaló feltőkésítés ideiglenes volt, mivel a feltőkésítési folyamat a négy érintett bank általi tőkeemeléssel fejeződik be.

| (144) | A Görög Nemzeti Bank azt is megállapította, hogy a legnagyobb görög bankok feltőkésítése a görög bankszektor hosszabb távú szerkezetátalakításának része. Megállapította, hogy ahol egy bank magánkézben marad, a vezetőség minden valószínűség szerint ugyanaz marad, amennyiben viszont egy bank állami tulajdonba kerül (vagyis a HFSF tulajdonolja), a HFSF új vezetést nevezhet ki, amelyet mindenképpen a Görög Nemzeti Banknak kell értékelnie. A Görög Nemzeti Bank megjegyezte, hogy minden bank vállalatirányítási kereteit, vezetésének megfelelőségét és kockázati profilját folyamatosan értékeli annak biztosítása érdekében, hogy túlzott kockázatvállalás ne történjen. Arra is rámutatott, hogy a HFSF már nevezett ki képviselőket a feltőkésített bankok igazgatótanácsaiba. |
| --- | --- |

(144)

A Görög Nemzeti Bank azt is megállapította, hogy a legnagyobb görög bankok feltőkésítése a görög bankszektor hosszabb távú szerkezetátalakításának része. Megállapította, hogy ahol egy bank magánkézben marad, a vezetőség minden valószínűség szerint ugyanaz marad, amennyiben viszont egy bank állami tulajdonba kerül (vagyis a HFSF tulajdonolja), a HFSF új vezetést nevezhet ki, amelyet mindenképpen a Görög Nemzeti Banknak kell értékelnie. A Görög Nemzeti Bank megjegyezte, hogy minden bank vállalatirányítási kereteit, vezetésének megfelelőségét és kockázati profilját folyamatosan értékeli annak biztosítása érdekében, hogy túlzott kockázatvállalás ne történjen. Arra is rámutatott, hogy a HFSF már nevezett ki képviselőket a feltőkésített bankok igazgatótanácsaiba.

| (145) | Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét illetően a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Bank feltőkésítése korlátozott volt annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek az akkor érvényes minimális tőkekövetelménynek (8 %). Azt is megállapította, hogy a feltőkésítéseket megelőzően elhúzódott időszak a görögországi működési környezet hirtelen romlása és a PSI program hatása, az egész projekt összetettsége, valamint a magánbefektetőknek a tőkeemelésekben való részvétele maximalizálásának szükségessége miatt volt. |
| --- | --- |

(145)

Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét illetően a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Bank feltőkésítése korlátozott volt annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek az akkor érvényes minimális tőkekövetelménynek (8 %). Azt is megállapította, hogy a feltőkésítéseket megelőzően elhúzódott időszak a görögországi működési környezet hirtelen romlása és a PSI program hatása, az egész projekt összetettsége, valamint a magánbefektetőknek a tőkeemelésekben való részvétele maximalizálásának szükségessége miatt volt.

| (146) | Az első áthidaló feltőkésítés arányosságát illetően a Görög Nemzeti Bank rámutatott, hogy a Bizottságnak benyújtandó szerkezetátalakítási terv teljes megvalósítását biztosította az a tény, hogy megszüntetnék a HFSF szavazati jogainak felfüggesztését, ha a szerkezetátalakítási tervet lényegesen megsértenék. A Görög Nemzeti Bank azt is megállapította, hogy a Bank nehézségei nem abból származtak, hogy a Bank vezetése alulbecsülte a kockázatokat, és nem is kereskedelmileg agresszív intézkedésekből. |
| --- | --- |

(146)

Az első áthidaló feltőkésítés arányosságát illetően a Görög Nemzeti Bank rámutatott, hogy a Bizottságnak benyújtandó szerkezetátalakítási terv teljes megvalósítását biztosította az a tény, hogy megszüntetnék a HFSF szavazati jogainak felfüggesztését, ha a szerkezetátalakítási tervet lényegesen megsértenék. A Görög Nemzeti Bank azt is megállapította, hogy a Bank nehézségei nem abból származtak, hogy a Bank vezetése alulbecsülte a kockázatokat, és nem is kereskedelmileg agresszív intézkedésekből.

5.2.   A HFSF ÉSZREVÉTELEI

| (147) | Az első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét illetően, a lehetséges állami beavatkozás ügyének kezelése érdekében, ha az állam nagy összegű állami támogatásokat nyújt a HFSF-en keresztül és a HFSF teljes értékű szavazati jogokkal bír, a HFSF közölte, hogy a HFSF által finanszírozott bankok nem minősülnek nyilvánosan működő vagy állam által ellenőrzött gazdálkodó egységeknek, és HFSF általi állandó feltőkésítésüket követően azokat nem ellenőrzi az állam. A HFSF rámutatott, hogy teljesen független, magánjog által szabályozott jogi személy, önálló döntési joggal. A HFSF törvény 16(C) cikkének (2) bekezdése értelmében nem tartozik állami ellenőrzés alá, és e törvény szerint a hitelintézetek, amelyeknek a HFSF tőketámogatást nyújtott, nem részei a tágabb értelemben vett állami szektornak. Rámutatott a HFSF irányítási struktúrájára is. |
| --- | --- |

(147)

Az első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét illetően, a lehetséges állami beavatkozás ügyének kezelése érdekében, ha az állam nagy összegű állami támogatásokat nyújt a HFSF-en keresztül és a HFSF teljes értékű szavazati jogokkal bír, a HFSF közölte, hogy a HFSF által finanszírozott bankok nem minősülnek nyilvánosan működő vagy állam által ellenőrzött gazdálkodó egységeknek, és HFSF általi állandó feltőkésítésüket követően azokat nem ellenőrzi az állam. A HFSF rámutatott, hogy teljesen független, magánjog által szabályozott jogi személy, önálló döntési joggal. A HFSF törvény 16(C) cikkének (2) bekezdése értelmében nem tartozik állami ellenőrzés alá, és e törvény szerint a hitelintézetek, amelyeknek a HFSF tőketámogatást nyújtott, nem részei a tágabb értelemben vett állami szektornak. Rámutatott a HFSF irányítási struktúrájára is.

| (148) | Ami a HFSF-nek a Bank vezetésébe való beavatkozását illeti, a HFSF megjegyezte, hogy tiszteletben tartja a Bank autonómiáját, és nem avatkozik a napi ügyvitelébe, mivel szerepe a HFSF törvényben meghatározottra korlátozódik. Kijelentette, hogy nem lesz semmilyen állami beavatkozás vagy koordináció, és a Bank hitelezési eljárással kapcsolatos döntéseit (többek között a biztosítékra, az árazásra és a hitelfelvevők hitelképességére vonatkozóan) üzleti kritériumok alapján fogják meghozni. |
| --- | --- |

(148)

Ami a HFSF-nek a Bank vezetésébe való beavatkozását illeti, a HFSF megjegyezte, hogy tiszteletben tartja a Bank autonómiáját, és nem avatkozik a napi ügyvitelébe, mivel szerepe a HFSF törvényben meghatározottra korlátozódik. Kijelentette, hogy nem lesz semmilyen állami beavatkozás vagy koordináció, és a Bank hitelezési eljárással kapcsolatos döntéseit (többek között a biztosítékra, az árazásra és a hitelfelvevők hitelképességére vonatkozóan) üzleti kritériumok alapján fogják meghozni.

| (149) | A HFSF rámutatott, a HFSF törvény és az előzetes részvényjegyzési megállapodás megfelelő biztosítékokat tartalmazott, hogy meggátolja a meglévő magánrészvényesek túlzott kockázatvállalását. Rámutatott például a következő elemekre: i. a HFSF képviselőinek kinevezése a Bank igazgatótanácsa független nem ügyvezető tagjaiként és bizottságokban való jelenlétük, ii. a HFSF által végzett átvilágítás a Bankban és iii. a tény, hogy az állandó feltőkésítés után szavazati jogai csak arra az időre korlátozódnak, amíg a Bank megfelel a szerkezetátalakítási terv feltételeinek. |
| --- | --- |

(149)

A HFSF rámutatott, a HFSF törvény és az előzetes részvényjegyzési megállapodás megfelelő biztosítékokat tartalmazott, hogy meggátolja a meglévő magánrészvényesek túlzott kockázatvállalását. Rámutatott például a következő elemekre: i. a HFSF képviselőinek kinevezése a Bank igazgatótanácsa független nem ügyvezető tagjaiként és bizottságokban való jelenlétük, ii. a HFSF által végzett átvilágítás a Bankban és iii. a tény, hogy az állandó feltőkésítés után szavazati jogai csak arra az időre korlátozódnak, amíg a Bank megfelel a szerkezetátalakítási terv feltételeinek.

| (150) | A HFSF kifejtette, megvannak a megfelelő intézkedések annak biztosítására, hogy a bankok, amelyekben a HFSF részesedéssel bír, ne osszanak meg egymással kereskedelmileg érzékeny információt. Ezen intézkedések közé tartozik különböző HFSF képviselők kinevezése a szóban forgó bankokhoz, az ezen képviselőknek adott megbízatások, amelyek kifejezetten védenek az információk egyik képviselőtől a másikhoz történő áramlásával szemben, valamint egyértelmű belső utasítások ezen képviselőknek, hogy ne adják tovább a bankok kereskedelmileg érzékeny információit. Ráadásul a HFSF kijelentette, hogy nem gyakorolja a bankokkal kapcsolatos jogait olyan módon, amely gátolná, korlátozná, torzítaná, vagy jelentősen csökkentené vagy hátráltatná a tényleges versenyt. Végül a HFSF rámutatott, hogy igazgatótanácsának tagjait és alkalmazottait szigorú titoktartási szabályok és vagyonkezelői kötelezettségek, továbbá az ügyeivel kapcsolatos szakmai titoktartási rendelkezések kötik. |
| --- | --- |

(150)

A HFSF kifejtette, megvannak a megfelelő intézkedések annak biztosítására, hogy a bankok, amelyekben a HFSF részesedéssel bír, ne osszanak meg egymással kereskedelmileg érzékeny információt. Ezen intézkedések közé tartozik különböző HFSF képviselők kinevezése a szóban forgó bankokhoz, az ezen képviselőknek adott megbízatások, amelyek kifejezetten védenek az információk egyik képviselőtől a másikhoz történő áramlásával szemben, valamint egyértelmű belső utasítások ezen képviselőknek, hogy ne adják tovább a bankok kereskedelmileg érzékeny információit. Ráadásul a HFSF kijelentette, hogy nem gyakorolja a bankokkal kapcsolatos jogait olyan módon, amely gátolná, korlátozná, torzítaná, vagy jelentősen csökkentené vagy hátráltatná a tényleges versenyt. Végül a HFSF rámutatott, hogy igazgatótanácsának tagjait és alkalmazottait szigorú titoktartási szabályok és vagyonkezelői kötelezettségek, továbbá az ügyeivel kapcsolatos szakmai titoktartási rendelkezések kötik.

6.   A HÁROM HITELSZÖVETKEZET EGYES KÖTELEZETTSÉGEINEK MEGVÁSÁRLÁSÁVAL KAPCSOLATOS ÁLLAMI TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

| (151) | A Bizottságnak először meg kell állapítania, hogy a három hitelszövetkezet szanálásával kapcsolatos állami támogatás (vagyis a finanszírozási rések finanszírozása, amely lehetővé tette a betétek – beleértve a bankközi kötelezettségeket –, valamint a HDIGF-fel szembeni követelések és kötelezettségek átruházását) a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatás-e. E rendelkezés szerint állami támogatás a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozások előnyben részesítése által torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(151)

A Bizottságnak először meg kell állapítania, hogy a három hitelszövetkezet szanálásával kapcsolatos állami támogatás (vagyis a finanszírozási rések finanszírozása, amely lehetővé tette a betétek – beleértve a bankközi kötelezettségeket –, valamint a HDIGF-fel szembeni követelések és kötelezettségek átruházását) a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatás-e. E rendelkezés szerint állami támogatás a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozások előnyben részesítése által torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (152) | A Bizottság először azt fogja vizsgálni, hogy az alábbi potenciális kedvezményezettek előnyben részesültek-e: i. a hitelszövetkezetek és a Bankhoz potenciálisan átvitt „tevékenységek”; és ii. a Bank. |
| --- | --- |

(152)

A Bizottság először azt fogja vizsgálni, hogy az alábbi potenciális kedvezményezettek előnyben részesültek-e: i. a hitelszövetkezetek és a Bankhoz potenciálisan átvitt „tevékenységek”; és ii. a Bank.

i.   Támogatás megléte a hitelszövetkezetek számára és a Bankhoz potenciálisan átvitt „tevékenységek”

| (153) | A hitelszövetkezeteket illetően a Bizottság megállapítja, hogy a Dodecanese Bank, az Evia Bank és a Western Macedonia Bank felszámolás alá került, és bankengedélyeiket visszavonták. Ezért már nem fognak gazdasági tevékenységeket végezni a bankpiacon. |
| --- | --- |

(153)

A hitelszövetkezeteket illetően a Bizottság megállapítja, hogy a Dodecanese Bank, az Evia Bank és a Western Macedonia Bank felszámolás alá került, és bankengedélyeiket visszavonták. Ezért már nem fognak gazdasági tevékenységeket végezni a bankpiacon.

| (154) | Az állami támogatás, azaz a finanszírozási rések finanszírozása csak akkor lenne az átruházott követelésekre és kötelezettségekre a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nyújtott támogatás, ha együtt egy vállalkozást alkotnának. A vállalkozás fogalma minden gazdasági tevékenységet végző jogalanyt felölel, jogállástól és finanszírozásának módjától függetlenül. Minden olyan tevékenység, amely áruk vagy szolgáltatások kínálását foglalja magába egy adott piacon, gazdasági tevékenységnek számít. Ezért annak eldöntése érdekében, hogy egy vállalkozás támogatást kap-e, meg kell állapítani, hogy a követelések és kötelezettségek átruházása gazdasági tevékenység átadásával jár-e. |
| --- | --- |

(154)

Az állami támogatás, azaz a finanszírozási rések finanszírozása csak akkor lenne az átruházott követelésekre és kötelezettségekre a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nyújtott támogatás, ha együtt egy vállalkozást alkotnának. A vállalkozás fogalma minden gazdasági tevékenységet végző jogalanyt felölel, jogállástól és finanszírozásának módjától függetlenül. Minden olyan tevékenység, amely áruk vagy szolgáltatások kínálását foglalja magába egy adott piacon, gazdasági tevékenységnek számít. Ezért annak eldöntése érdekében, hogy egy vállalkozás támogatást kap-e, meg kell állapítani, hogy a követelések és kötelezettségek átruházása gazdasági tevékenység átadásával jár-e.

| (155) | A 2.2.2. szakaszban említettek szerint, a hitelszövetkezetek szanálását követően csak a betétek, a bankközi kötelezettségek, valamint a HDIGF-fel szembeni követelések és kötelezettségek kerültek a Bankhoz. A három hitelszövetkezetnek összesen 227 alkalmazottja és 18 fiókja volt. Megjegyzendő, hogy fiókok vagy munkaszerződések, vagy hitelek automatikus átadására nem került sor a három hitelszövetkezet és a Bank között. Ezért az a tény, hogy hiteleket nem ruháznak át a Bankra, hanem azok a három felszámolásra kerülő hitelszövetkezetnél maradnak, az a tény, hogy fiókok átadására és munkaszerződések automatikus átruházására nem kerül sor, hozzájárulnak (91) ahhoz a következtetéshez, hogy gazdasági tevékenység átadása nem valósul meg. Az átruházott kötelezettségek (azaz betétek) nem tekinthetők állami támogatás kedvezményezettjének, mert nem alkotnak „vállalkozást”. |
| --- | --- |

(155)

A 2.2.2. szakaszban említettek szerint, a hitelszövetkezetek szanálását követően csak a betétek, a bankközi kötelezettségek, valamint a HDIGF-fel szembeni követelések és kötelezettségek kerültek a Bankhoz. A három hitelszövetkezetnek összesen 227 alkalmazottja és 18 fiókja volt. Megjegyzendő, hogy fiókok vagy munkaszerződések, vagy hitelek automatikus átadására nem került sor a három hitelszövetkezet és a Bank között. Ezért az a tény, hogy hiteleket nem ruháznak át a Bankra, hanem azok a három felszámolásra kerülő hitelszövetkezetnél maradnak, az a tény, hogy fiókok átadására és munkaszerződések automatikus átruházására nem kerül sor, hozzájárulnak (91) ahhoz a következtetéshez, hogy gazdasági tevékenység átadása nem valósul meg. Az átruházott kötelezettségek (azaz betétek) nem tekinthetők állami támogatás kedvezményezettjének, mert nem alkotnak „vállalkozást”.

| (156) | Összefoglalva: a három meglévő jogi személy felszámolásra került, és már semmilyen banki tevékenységet nem folytat. Ugyanakkor az átruházott eszközök és források nem képeznek gazdasági tevékenységet. |
| --- | --- |

(156)

Összefoglalva: a három meglévő jogi személy felszámolásra került, és már semmilyen banki tevékenységet nem folytat. Ugyanakkor az átruházott eszközök és források nem képeznek gazdasági tevékenységet.

| (157) | Ezért az a következtetés vonható le, hogy az EFSF kötvények HFSF általi Banknak történő juttatása a három hitelszövetkezet megszerzett eszközei és forrásai finanszírozási résének fedezésére nem teszik lehetővé utóbbiak gazdasági tevékenységeinek folytatását. Így a HFSF általi támogatás nem jelent a felszámolt vállalkozásoknak nyújtott támogatást és nem jelent az átruházott eszközöknek és forrásoknak nyújtott támogatást sem. |
| --- | --- |

(157)

Ezért az a következtetés vonható le, hogy az EFSF kötvények HFSF általi Banknak történő juttatása a három hitelszövetkezet megszerzett eszközei és forrásai finanszírozási résének fedezésére nem teszik lehetővé utóbbiak gazdasági tevékenységeinek folytatását. Így a HFSF általi támogatás nem jelent a felszámolt vállalkozásoknak nyújtott támogatást és nem jelent az átruházott eszközöknek és forrásoknak nyújtott támogatást sem.

ii.   A Banknak nyújtott támogatás megléte

| (158) | Azzal kapcsolatban, hogy a három hitelszövetkezet eszközeinek és forrásainak eladása a Banknak nyújtott állami támogatást von-e maga után, a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy bizonyos követelmények teljesülnek-e és különösen azt, hogy i. az eladási eljárás nyílt, feltétel nélküli és megkülönböztetésmentes-e; ii. az eladás piaci feltételek mellett történik-e; és iii. az állam maximalizálja-e az adott eszközök és források eladási árát (92). |
| --- | --- |

(158)

Azzal kapcsolatban, hogy a három hitelszövetkezet eszközeinek és forrásainak eladása a Banknak nyújtott állami támogatást von-e maga után, a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy bizonyos követelmények teljesülnek-e és különösen azt, hogy i. az eladási eljárás nyílt, feltétel nélküli és megkülönböztetésmentes-e; ii. az eladás piaci feltételek mellett történik-e; és iii. az állam maximalizálja-e az adott eszközök és források eladási árát (92).

| (159) | Az (52) preambulumbekezdésben említettek szerint a Görög Nemzeti Bank csak a rendszerszempontból jelentős négy görög bankkal lépett kapcsolatba a három hitelszövetkezet egyes eszközei és forrásai elárverezése érdekében, mert úgy vélte, hogy a betéteket teljesen feltőkésített intézményekre kell átruházni. Csak a Bank és az Eurobank nyújtott be kötelező ajánlatot. Az Alpha Bankot választott ák ki legjobb ajánlattevőként egy, a szanálási hatóság által szervezett versenytárgyaláson, ahol figyelembe vették az ajánlott árat és a képességet a megvásárolt betétek zökkenőmentes és gyors átvételére és integrálására. |
| --- | --- |

(159)

Az (52) preambulumbekezdésben említettek szerint a Görög Nemzeti Bank csak a rendszerszempontból jelentős négy görög bankkal lépett kapcsolatba a három hitelszövetkezet egyes eszközei és forrásai elárverezése érdekében, mert úgy vélte, hogy a betéteket teljesen feltőkésített intézményekre kell átruházni. Csak a Bank és az Eurobank nyújtott be kötelező ajánlatot. Az Alpha Bankot választott ák ki legjobb ajánlattevőként egy, a szanálási hatóság által szervezett versenytárgyaláson, ahol figyelembe vették az ajánlott árat és a képességet a megvásárolt betétek zökkenőmentes és gyors átvételére és integrálására.

| (160) | Az eladásra felkínált csomag csak betéteket tartalmazott – mindenféle infrastruktúra nélkül. Ezért a vevő – a betétesek kiszolgálása érdekében – csak infrastruktúrával és görögországi fiókhálózattal rendelkező bank lehetett. |
| --- | --- |

(160)

Az eladásra felkínált csomag csak betéteket tartalmazott – mindenféle infrastruktúra nélkül. Ezért a vevő – a betétesek kiszolgálása érdekében – csak infrastruktúrával és görögországi fiókhálózattal rendelkező bank lehetett.

| (161) | Mivel a Bizottságnak nincs oka azt hinni, hogy az eladás nem piaci feltételekkel történt, megállapítja, hogy a bankokról szóló 2013. évi közlemény 80. pontjával, a szerkezetátalakításról szóló közlemény 20. pontjával és a Bizottság döntéshozatali gyakorlatával összhangban a Banknak nyújtott támogatás megléte kizárható (93). |
| --- | --- |

(161)

Mivel a Bizottságnak nincs oka azt hinni, hogy az eladás nem piaci feltételekkel történt, megállapítja, hogy a bankokról szóló 2013. évi közlemény 80. pontjával, a szerkezetátalakításról szóló közlemény 20. pontjával és a Bizottság döntéshozatali gyakorlatával összhangban a Banknak nyújtott támogatás megléte kizárható (93).

iii.   A támogatás meglétére vonatkozó következtetés

| (162) | A három hitelszövetkezet eladásával kapcsolatos állami támogatás nem részesít előnyben semmilyen gazdasági tevékenységet vagy vállalkozást. Ezért az intézkedés a Szerződés 107. cikke (1) bekezdése értelmében nem minősül támogatásnak. |
| --- | --- |

(162)

A három hitelszövetkezet eladásával kapcsolatos állami támogatás nem részesít előnyben semmilyen gazdasági tevékenységet vagy vállalkozást. Ezért az intézkedés a Szerződés 107. cikke (1) bekezdése értelmében nem minősül támogatásnak.

7.   A BANKNAK NYÚJTOTT TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

7.1.   A TÁMOGATÁS MEGLÉTE ÉS ÖSSZEGE

| (163) | A Bizottságnak a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében kell megállapítania a Banknak nyújtott állami támogatás meglétét. |
| --- | --- |

(163)

A Bizottságnak a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében kell megállapítania a Banknak nyújtott állami támogatás meglétét.

7.1.1.   Támogatás megléte a görög banktámogatási program alapján hozott intézkedésekben (L1. és A. intézkedés)

7.1.1.1.   A garancia- és az államkötvény-kölcsönzési intézkedések szerint nyújtott állami likviditási támogatás (L1. intézkedés)

| (164) | A Bizottság a görög banktámogatási programot jóváhagyó és meghosszabbító határozatokban (94) már megállapította, hogy a program alapján nyújtott likviditási támogatás állami támogatásnak minősül. A szóban forgó program alapján nyújtott jövőbeli likviditási támogatás ugyancsak állami támogatásnak minősülne. |
| --- | --- |

(164)

A Bizottság a görög banktámogatási programot jóváhagyó és meghosszabbító határozatokban (94) már megállapította, hogy a program alapján nyújtott likviditási támogatás állami támogatásnak minősül. A szóban forgó program alapján nyújtott jövőbeli likviditási támogatás ugyancsak állami támogatásnak minősülne.

7.1.1.2.   A feltőkésítési intézkedés (A. intézkedés) szerint nyújtott állami feltőkésítés

| (165) | A görög banktámogatási programról szóló 2008. november 19-i határozatban a Bizottság már megállapította, hogy a program feltőkésítési intézkedése alapján nyújtandó feltőkésítések támogatásnak minősülnek. A Bank 940 millió EUR-t kapott elsőbbségi részvények formájában; ez a Bank akkori kockázattal súlyozott eszközeinek 2 %-át jelentette. |
| --- | --- |

(165)

A görög banktámogatási programról szóló 2008. november 19-i határozatban a Bizottság már megállapította, hogy a program feltőkésítési intézkedése alapján nyújtandó feltőkésítések támogatásnak minősülnek. A Bank 940 millió EUR-t kapott elsőbbségi részvények formájában; ez a Bank akkori kockázattal súlyozott eszközeinek 2 %-át jelentette.

7.1.2.   Támogatás megléte az államilag garantált ELA-ban (L2. intézkedés)

| (166) | A bankokról szóló 2008. évi közlemény 51. pontjában a Bizottság tisztázta, hogy központi banki pénzeszközök pénzügyi intézmények számára történő biztosítása abban az esetben nem minősül támogatásnak, ha négy halmozott feltétel teljesül a pénzügyi intézmény fizetőképességét, a hitel biztosítékát, a pénzügyi intézménynek felszámított kamatlábat és az állami ellengarancia hiányát illetően. Mivel a Bank részére nyújtott államilag garantált ELA nem felel meg e négy halmozott feltételnek, különösen, mert államilag garantált és más támogatási intézkedésekkel együtt nyújtják, ezért támogatásnak számít. |
| --- | --- |

(166)

A bankokról szóló 2008. évi közlemény 51. pontjában a Bizottság tisztázta, hogy központi banki pénzeszközök pénzügyi intézmények számára történő biztosítása abban az esetben nem minősül támogatásnak, ha négy halmozott feltétel teljesül a pénzügyi intézmény fizetőképességét, a hitel biztosítékát, a pénzügyi intézménynek felszámított kamatlábat és az állami ellengarancia hiányát illetően. Mivel a Bank részére nyújtott államilag garantált ELA nem felel meg e négy halmozott feltételnek, különösen, mert államilag garantált és más támogatási intézkedésekkel együtt nyújtják, ezért támogatásnak számít.

| (167) | Az államilag garantált ELA összhangban van a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított követelményekkel. Először is az intézkedés tartalmaz egy állami garanciát a Görög Nemzeti Bank javára, ezért minden veszteséget az állam visel. Ennélfogva az intézkedésbe állami erőforrások vannak bevonva. Az ELA lehetővé teszi a bankok számára a finanszírozáshoz jutást olyankor, amikor nincs hozzáférésük a bankközi finanszírozási piachoz és a rendes eurórendszeri refinanszírozási műveletekhez. Következésképpen az államilag garantált ELA előnyt biztosít a Bank számára. Mivel az ELA a bankszektorra korlátozódik, az intézkedés szelektív. Az államilag garantált ELA torzítja a versenyt, mivel lehetővé teszi a Bank számára, hogy folytassa piaci működését, továbbá elkerülje nemfizetővé válását és a piacról való kényszerű kilépését. Tekintettel arra, hogy a Bank más tagállamokban is aktív, és más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban vagy potenciálisan érdekeltek lehetnek a görögországi működésben, a Banknak biztosított előny érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(167)

Az államilag garantált ELA összhangban van a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított követelményekkel. Először is az intézkedés tartalmaz egy állami garanciát a Görög Nemzeti Bank javára, ezért minden veszteséget az állam visel. Ennélfogva az intézkedésbe állami erőforrások vannak bevonva. Az ELA lehetővé teszi a bankok számára a finanszírozáshoz jutást olyankor, amikor nincs hozzáférésük a bankközi finanszírozási piachoz és a rendes eurórendszeri refinanszírozási műveletekhez. Következésképpen az államilag garantált ELA előnyt biztosít a Bank számára. Mivel az ELA a bankszektorra korlátozódik, az intézkedés szelektív. Az államilag garantált ELA torzítja a versenyt, mivel lehetővé teszi a Bank számára, hogy folytassa piaci működését, továbbá elkerülje nemfizetővé válását és a piacról való kényszerű kilépését. Tekintettel arra, hogy a Bank más tagállamokban is aktív, és más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban vagy potenciálisan érdekeltek lehetnek a görögországi működésben, a Banknak biztosított előny érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (168) | Az államilag garantált ELA (L2 intézkedés) állami támogatásnak minősül. Az államilag garantált ELA idővel változott. 2012. december 31-én mintegy 23,6 milliárd EUR-t tett ki. |
| --- | --- |

(168)

Az államilag garantált ELA (L2 intézkedés) állami támogatásnak minősül. Az államilag garantált ELA idővel változott. 2012. december 31-én mintegy 23,6 milliárd EUR-t tett ki.

7.1.3.   Támogatás megléte a HFSF-en keresztül nyújtott intézkedésekben (B1., B2., B3. és B4. intézkedés)

7.1.3.1.   Első áthidaló feltőkésítés (B1. intézkedés)

| (169) | Az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat 5.1. szakaszában a Bizottság már megállapította, hogy az első áthidaló feltőkésítés állami támogatás. A kapott tőke összege 1,9 milliárd EUR volt. |
| --- | --- |

(169)

Az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat 5.1. szakaszában a Bizottság már megállapította, hogy az első áthidaló feltőkésítés állami támogatás. A kapott tőke összege 1,9 milliárd EUR volt.

7.1.3.2.   Második áthidaló feltőkésítés (B2. intézkedés)

| (170) | A B2. intézkedést a HFSF forrásaival hajtották végre, amelyek – az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (47) preambulumbekezdésében található magyarázat szerint – állami forrásokat tartalmaznak. |
| --- | --- |

(170)

A B2. intézkedést a HFSF forrásaival hajtották végre, amelyek – az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (47) preambulumbekezdésében található magyarázat szerint – állami forrásokat tartalmaznak.

| (171) | Ami az előny létezését illeti, a B2. intézkedés olyan szintre növelte a Bank tőkemegfelelési mutatóját, amely lehetővé tette számára piaci működésének folytatását és az eurórendszeri finanszírozáshoz való hozzáférést. Továbbá a B2. intézkedés ellentételezése az EFSF kötvények felhalmozódott kamatából és egy további 1 %-os díjból állt. Mivel ez az ellentételezés nyilvánvalóan alacsonyabb mint a hasonló tőkeinstrumentumok ellentételezése a piacon, a Bank ilyen feltételekkel a piacon biztosan nem lett volna képes e tőkebevonásra. Ezért a B2. intézkedés állami forrásokból nyújtott előnyt a Bank számára. Mivel az intézkedést csak a Bank számára tették elérhetővé, ezért szelektív jellegű volt. |
| --- | --- |

(171)

Ami az előny létezését illeti, a B2. intézkedés olyan szintre növelte a Bank tőkemegfelelési mutatóját, amely lehetővé tette számára piaci működésének folytatását és az eurórendszeri finanszírozáshoz való hozzáférést. Továbbá a B2. intézkedés ellentételezése az EFSF kötvények felhalmozódott kamatából és egy további 1 %-os díjból állt. Mivel ez az ellentételezés nyilvánvalóan alacsonyabb mint a hasonló tőkeinstrumentumok ellentételezése a piacon, a Bank ilyen feltételekkel a piacon biztosan nem lett volna képes e tőkebevonásra. Ezért a B2. intézkedés állami forrásokból nyújtott előnyt a Bank számára. Mivel az intézkedést csak a Bank számára tették elérhetővé, ezért szelektív jellegű volt.

| (172) | A B2. intézkedés eredményeképpen a Bank helyzete megerősödött, hiszen a Bankot ellátták a szükséges pénzügyi forrásokkal, hogy továbbra is megfeleljen a tőkekövetelményeknek, ami versenytorzulásokhoz vezetett. Mivel a Bank más európai uniós bankpiacokon is aktív, és mivel Görögországban más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek, valószínűleg a B2. intézkedés is érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(172)

A B2. intézkedés eredményeképpen a Bank helyzete megerősödött, hiszen a Bankot ellátták a szükséges pénzügyi forrásokkal, hogy továbbra is megfeleljen a tőkekövetelményeknek, ami versenytorzulásokhoz vezetett. Mivel a Bank más európai uniós bankpiacokon is aktív, és mivel Görögországban más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek, valószínűleg a B2. intézkedés is érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (173) | A Bizottság megítélése szerint a B2. intézkedés állami támogatás. Nemzeti hatóságok általi támogatásként jelentették be. A kapott tőke összege 1 042 millió EUR volt. |
| --- | --- |

(173)

A Bizottság megítélése szerint a B2. intézkedés állami támogatás. Nemzeti hatóságok általi támogatásként jelentették be. A kapott tőke összege 1 042 millió EUR volt.

7.1.3.3.   Kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3. intézkedés)

| (174) | A B3. intézkedéssel a HFSF elkötelezte magát a kiegészítő tőke biztosítása mellett, amely ahhoz szükséges, hogy befejezzék a Bank feltőkésítését a Görög Nemzeti Bank által a 2012-es stresszteszt keretében kért összegig. A HFSF az államtól kapja a forrásait. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a nyilatkozat állami forrásokra vállal kötelezettséget. Jogszabályok pontosan meghatározzák és korlátozzák a körülményeket, amelyek között a HFSF támogatást nyújthat pénzügyi intézményeknek. Eszerint a szóban forgó állami források felhasználása az államnak tulajdonítható. A HFSF elkötelezte magát, hogy legfeljebb 1 629 millió EUR kiegészítő tőkét biztosít. |
| --- | --- |

(174)

A B3. intézkedéssel a HFSF elkötelezte magát a kiegészítő tőke biztosítása mellett, amely ahhoz szükséges, hogy befejezzék a Bank feltőkésítését a Görög Nemzeti Bank által a 2012-es stresszteszt keretében kért összegig. A HFSF az államtól kapja a forrásait. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a nyilatkozat állami forrásokra vállal kötelezettséget. Jogszabályok pontosan meghatározzák és korlátozzák a körülményeket, amelyek között a HFSF támogatást nyújthat pénzügyi intézményeknek. Eszerint a szóban forgó állami források felhasználása az államnak tulajdonítható. A HFSF elkötelezte magát, hogy legfeljebb 1 629 millió EUR kiegészítő tőkét biztosít.

| (175) | A kötelezettségvállalási nyilatkozat előnyt biztosított a Banknak, mert megnyugtatta a betéteseket, hogy a Bank képes lesz az előírt teljes tőkebevonásra, vagyis a HFSF biztosítja a tőkét, ha azt a Bank netán nem tudná a piacról beszerezni. E kötelezettségvállalás elősegítette a magántőke piacról történő bevonását is, mivel a befektetőket megnyugtatta, hogy amennyiben a bank a tőke egy részét nem tudná a piacon megszerezni, a HFSF szolgáltatná azt. Egyetlen magánbefektető sem lett volna hajlandó elkötelezni magát a tőkeinjekcióra a feltőkésítés feltételeinek ismertté válása előtt, és akkoriban a Banknak nem volt hozzáférése a tőkepiachoz. Ez az előny szelektív, mivel nem nyújtották minden Görögországban működő banknak. |
| --- | --- |

(175)

A kötelezettségvállalási nyilatkozat előnyt biztosított a Banknak, mert megnyugtatta a betéteseket, hogy a Bank képes lesz az előírt teljes tőkebevonásra, vagyis a HFSF biztosítja a tőkét, ha azt a Bank netán nem tudná a piacról beszerezni. E kötelezettségvállalás elősegítette a magántőke piacról történő bevonását is, mivel a befektetőket megnyugtatta, hogy amennyiben a bank a tőke egy részét nem tudná a piacon megszerezni, a HFSF szolgáltatná azt. Egyetlen magánbefektető sem lett volna hajlandó elkötelezni magát a tőkeinjekcióra a feltőkésítés feltételeinek ismertté válása előtt, és akkoriban a Banknak nem volt hozzáférése a tőkepiachoz. Ez az előny szelektív, mivel nem nyújtották minden Görögországban működő banknak.

| (176) | Mivel a Bank más európai uniós bankpiacokon is aktív, és mivel Görögországban más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek, valószínűleg a B3. intézkedés is érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzítja a versenyt. |
| --- | --- |

(176)

Mivel a Bank más európai uniós bankpiacokon is aktív, és mivel Görögországban más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek, valószínűleg a B3. intézkedés is érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzítja a versenyt.

| (177) | Ezért a B3. intézkedés támogatásnak minősül, és a görög hatóságok állami támogatásként jelentették be 2012. december 27-én. |
| --- | --- |

(177)

Ezért a B3. intézkedés támogatásnak minősül, és a görög hatóságok állami támogatásként jelentették be 2012. december 27-én.

7.1.3.4.   A HFSF részvétele a 2013. tavaszi feltőkésítésben (B4. intézkedés)

| (178) | A HFSF részvétele a 2013. tavaszi feltőkésítésben (B4. intézkedés) az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1. és B2. intézkedés) átalakítása és a kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3. intézkedés) részleges végrehajtása egy 4 021 millió EUR-s állandó feltőkésítéssé rendes részvények formájában. A magánbefektetőktől szerzett 550 millió EUR tőke az oka annak, hogy ténylegesen nem kellett a B3. intézkedéssel vállalt teljes tőkeösszeget beinjekciózni. Mivel a B4. intézkedés már megadott támogatás átváltása, még mindig vannak benne állami források, de nem növeli a támogatás névleges összegét. Ugyanakkor növeli a Bank előnyét (és ezért a versenytorzulást), mivel ez állandó feltőkésítés, nem pedig átmeneti feltőkésítés mint a B1. és B2. intézkedés esetén. A B3. intézkedéshez viszonyítva, amely csak egy kötelezettségvállalás, nem pedig tényleges feltőkésítés, a B4. intézkedés javította a Bank tőkemegfelelését, ezért előnyösebb. |
| --- | --- |

(178)

A HFSF részvétele a 2013. tavaszi feltőkésítésben (B4. intézkedés) az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1. és B2. intézkedés) átalakítása és a kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3. intézkedés) részleges végrehajtása egy 4 021 millió EUR-s állandó feltőkésítéssé rendes részvények formájában. A magánbefektetőktől szerzett 550 millió EUR tőke az oka annak, hogy ténylegesen nem kellett a B3. intézkedéssel vállalt teljes tőkeösszeget beinjekciózni. Mivel a B4. intézkedés már megadott támogatás átváltása, még mindig vannak benne állami források, de nem növeli a támogatás névleges összegét. Ugyanakkor növeli a Bank előnyét (és ezért a versenytorzulást), mivel ez állandó feltőkésítés, nem pedig átmeneti feltőkésítés mint a B1. és B2. intézkedés esetén. A B3. intézkedéshez viszonyítva, amely csak egy kötelezettségvállalás, nem pedig tényleges feltőkésítés, a B4. intézkedés javította a Bank tőkemegfelelését, ezért előnyösebb.

| (179) | A Bizottság megállapítja, hogy ilyen támogatást nem nyújtottak minden Görögországban működő banknak. Ezért a Banknak nyújtott előny szelektív. Ami a versenytorzulást és a kereskedelemre gyakorolt hatást illeti, a Bizottság megállapítja például, hogy a támogatás lehetővé tette a Bank számára tevékenységei gyakorlását más tagállamokban. A Bank felszámolása külföldi tevékenységeinek megszüntetéséhez vezetett volna ezen tevékenységek felszámolása vagy eladása útján. Ezért az intézkedés torzítja a versenyt, és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Az intézkedés állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(179)

A Bizottság megállapítja, hogy ilyen támogatást nem nyújtottak minden Görögországban működő banknak. Ezért a Banknak nyújtott előny szelektív. Ami a versenytorzulást és a kereskedelemre gyakorolt hatást illeti, a Bizottság megállapítja például, hogy a támogatás lehetővé tette a Bank számára tevékenységei gyakorlását más tagállamokban. A Bank felszámolása külföldi tevékenységeinek megszüntetéséhez vezetett volna ezen tevékenységek felszámolása vagy eladása útján. Ezért az intézkedés torzítja a versenyt, és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Az intézkedés állami támogatásnak minősül.

7.1.3.5.   A B1., B2., B3. és B4. intézkedésekre vonatkozó következtetés

| (180) | A B1., B2., B3. és B4. intézkedések állami támogatást jelentenek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. A B1., B2., B3. és B4. intézkedések 4 571 millió EUR összegű állami támogatást tartalmaznak. A 7.1.3.4. szakaszban jelzettek szerint a 2012 decemberében vállalt összegnek (B3. intézkedés) csak egy részét váltották át tényleges tőkeinjekcióvá (B4. intézkedés). Ezért a ténylegesen kifizetett állami támogatás összege csak 4 021 millió EUR volt. |
| --- | --- |

(180)

A B1., B2., B3. és B4. intézkedések állami támogatást jelentenek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. A B1., B2., B3. és B4. intézkedések 4 571 millió EUR összegű állami támogatást tartalmaznak. A 7.1.3.4. szakaszban jelzettek szerint a 2012 decemberében vállalt összegnek (B3. intézkedés) csak egy részét váltották át tényleges tőkeinjekcióvá (B4. intézkedés). Ezért a ténylegesen kifizetett állami támogatás összege csak 4 021 millió EUR volt.

| (181) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja azt jelzi, hogy a támogatás abszolút összege mellett a Bizottságnak figyelembe kell vennie „a bank kockázattal súlyozott eszközeire vonatkozó” támogatást is. A B1., B2., B3. és B4. intézkedésekre egy egyéves időszak folyamán került sor, 2012 áprilisától 2013 májusáig. Abban az időszakban a Bank kockázattal súlyozott eszközei megváltoztak, azaz nőttek az Emporiki Bank megvásárlását követően. Ezért felmerül a kérdés, hogy a kockázattal súlyozott eszközök melyik szintjét kellene használni, pontosabban, hogy az állami támogatást azon kockázattal súlyozott eszközökre hivatkozva kellene-e értékelni, amelyek az időszak elején, vagy amelyek az időszak végén léteztek. A B1., B2., B3. és B4. intézkedések célja a Görög Nemzeti Bank által 2012 márciusában azonosított tőkeszükséglet fedezése (a 2012-es stresszteszt). Más szóval, a tőkeszükségletek, amelyeket a szóban forgó állami támogatási intézkedések kezelni szándékoznak, 2012 márciusában már léteztek. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a B1., B2., B3. és B4. intézkedésekbe foglalt támogatási összeget a Bank 2012. március 31-i kockázattal súlyozott eszközeihez kellene viszonyítani. A tény, hogy a Bank jóval 2012 márciusa után vásárolta meg az Emporiki Bankot, nem vezethet a „támogatás/kockázattal súlyozott eszközök” arány csökkentéséhez. Valóban, a támogatás nem kevésbé torzító azért, mert a Bank olyan vásárlást hajtott végre, amely növeli kockázattal súlyozott eszközeit. Emlékezni kell arra is, hogy 2012 márciusa után és a 2013. tavaszi feltőkésítésig a Görög Nemzeti Bank nem vette figyelembe a görög bankok által tőkeszükségleteik – felfelé vagy lefelé történő – kiigazítása érdekében végrehajtott kivásárlásokat. Ez az elem is igazolja, hogy a B1., B2., B3. és B4. intézkedések a Bank főbb adataival kapcsolatos támogatási intézkedések voltak a 2012. március 31-i állapota szerint. |
| --- | --- |

(181)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja azt jelzi, hogy a támogatás abszolút összege mellett a Bizottságnak figyelembe kell vennie „a bank kockázattal súlyozott eszközeire vonatkozó” támogatást is. A B1., B2., B3. és B4. intézkedésekre egy egyéves időszak folyamán került sor, 2012 áprilisától 2013 májusáig. Abban az időszakban a Bank kockázattal súlyozott eszközei megváltoztak, azaz nőttek az Emporiki Bank megvásárlását követően. Ezért felmerül a kérdés, hogy a kockázattal súlyozott eszközök melyik szintjét kellene használni, pontosabban, hogy az állami támogatást azon kockázattal súlyozott eszközökre hivatkozva kellene-e értékelni, amelyek az időszak elején, vagy amelyek az időszak végén léteztek. A B1., B2., B3. és B4. intézkedések célja a Görög Nemzeti Bank által 2012 márciusában azonosított tőkeszükséglet fedezése (a 2012-es stresszteszt). Más szóval, a tőkeszükségletek, amelyeket a szóban forgó állami támogatási intézkedések kezelni szándékoznak, 2012 márciusában már léteztek. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a B1., B2., B3. és B4. intézkedésekbe foglalt támogatási összeget a Bank 2012. március 31-i kockázattal súlyozott eszközeihez kellene viszonyítani. A tény, hogy a Bank jóval 2012 márciusa után vásárolta meg az Emporiki Bankot, nem vezethet a „támogatás/kockázattal súlyozott eszközök” arány csökkentéséhez. Valóban, a támogatás nem kevésbé torzító azért, mert a Bank olyan vásárlást hajtott végre, amely növeli kockázattal súlyozott eszközeit. Emlékezni kell arra is, hogy 2012 márciusa után és a 2013. tavaszi feltőkésítésig a Görög Nemzeti Bank nem vette figyelembe a görög bankok által tőkeszükségleteik – felfelé vagy lefelé történő – kiigazítása érdekében végrehajtott kivásárlásokat. Ez az elem is igazolja, hogy a B1., B2., B3. és B4. intézkedések a Bank főbb adataival kapcsolatos támogatási intézkedések voltak a 2012. március 31-i állapota szerint.

| (182) | Az első és második áthidaló feltőkésítés a kötelezettségvállalási nyilatkozattal együtt 4 571 millió EUR-t tett ki. Ez az összeg a Bank 2012. március 31-i kockázattal súlyozott eszközei 10,3 %-ának felel meg (95). |
| --- | --- |

(182)

Az első és második áthidaló feltőkésítés a kötelezettségvállalási nyilatkozattal együtt 4 571 millió EUR-t tett ki. Ez az összeg a Bank 2012. március 31-i kockázattal súlyozott eszközei 10,3 %-ának felel meg (95).

| (183) | Mivel a Banknak sikerült magántőkét vonzania, a HFSF által a Bankba injekciózott tényleges összeg csak 4 021 millió EUR-ra rúgott, amely a Bank 2012. március 31-i kockázattal súlyozott eszközei 9,1 %-ának felel meg. |
| --- | --- |

(183)

Mivel a Banknak sikerült magántőkét vonzania, a HFSF által a Bankba injekciózott tényleges összeg csak 4 021 millió EUR-ra rúgott, amely a Bank 2012. március 31-i kockázattal súlyozott eszközei 9,1 %-ának felel meg.

7.1.4.   A kapott támogatás meglétére és teljes összegére vonatkozó következtetés

| (184) | Az A., B1., B2., B3. és B4. intézkedések állami támogatást jelentenek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.









  Hiv. | Intézkedés | Az intézkedés típusa | A támogatás összege | Feltőkésítési támogatás/kockázattal súlyozott eszközök |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Elsőbbségi részvények | Tőketámogatás | 940 millió EUR | 2 % |
| B1. B2. B3. B4. | Első áthidaló feltőkésítés
  Második áthidaló feltőkésítés
  Kötelezettségvállalási nyilatkozat
  A HFSF részvétele a 2013. tavaszi feltőkésítésben | Tőketámogatás | 4 571 millió EUR
  (a HFSF által kifizetett összeg: 4 021 millió EUR) | 10,3 %
  (a HFSF által kifizetett összeg: 9,1 %) |
| A Banknak nyújtott összes tőketámogatás | 5 511 millió EUR

  (a HFSF által kifizetett összeg: 4 961 millió EUR) | 12,3 %
  (a HFSF által kifizetett összeg: 11,1 %) |
| Hiv. | Intézkedés | Az intézkedés típusa | A támogatás névleges összege |
| L1. | Likviditási támogatás | Garancia
  Kötvénykölcsönzés | Garanciák: 14 milliárd EUR 2011. november 30-án
  Kötvénykölcsönzés: 1,6 milliárd EUR 2011. szeptember 30-án |
| L2. | Államilag garantált ELA | Finanszírozás és garancia | 23,6 milliárd EUR 2012. december 31-én |
| A Banknak nyújtott összes likviditási támogatás | 39,2 milliárd EUR |

(184)

Az A., B1., B2., B3. és B4. intézkedések állami támogatást jelentenek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében.

Hiv.

Intézkedés

Az intézkedés típusa

A támogatás összege

Feltőkésítési támogatás/kockázattal súlyozott eszközök

A

Elsőbbségi részvények

Tőketámogatás

940 millió EUR

2 %

B1. B2. B3. B4.

Első áthidaló feltőkésítés

Második áthidaló feltőkésítés

Kötelezettségvállalási nyilatkozat

A HFSF részvétele a 2013. tavaszi feltőkésítésben

Tőketámogatás

4 571 millió EUR

(a HFSF által kifizetett összeg: 4 021 millió EUR)

10,3 %

(a HFSF által kifizetett összeg: 9,1 %)

A Banknak nyújtott összes tőketámogatás

5 511 millió EUR

(a HFSF által kifizetett összeg: 4 961 millió EUR)

12,3 %

(a HFSF által kifizetett összeg: 11,1 %)

Hiv.

Intézkedés

Az intézkedés típusa

A támogatás névleges összege

L1.

Likviditási támogatás

Garancia

Kötvénykölcsönzés

Garanciák: 14 milliárd EUR 2011. november 30-án

Kötvénykölcsönzés: 1,6 milliárd EUR 2011. szeptember 30-án

L2.

Államilag garantált ELA

Finanszírozás és garancia

23,6 milliárd EUR 2012. december 31-én

A Banknak nyújtott összes likviditási támogatás

39,2 milliárd EUR

7.2.   AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG ÉRTÉKELÉSÉNEK JOGALAPJA

| (185) | A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintse, ha azzal a szándék „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetése”. |
| --- | --- |

(185)

A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintse, ha azzal a szándék „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetése”.

| (186) | A Bizottság elismerte, hogy a globális pénzügyi válság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és a bankokat támogató intézkedések megszüntethetik ezt a zavart. Ezt erősítette meg a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítésről szóló közlemény és a szerkezetátalakításról szóló közlemény. A Bizottság továbbra is úgy ítéli meg, hogy a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében jóváhagyandó állami támogatás feltételei teljesülnek a feszültség pénzügyi piacokon való újbóli megjelenése következtében. A Bizottság megerősítette ezt az álláspontot a 2011. évi meghosszabbításról szóló közlemény (96) és a 2013. évi bankokról szóló közlemény elfogadásával. |
| --- | --- |

(186)

A Bizottság elismerte, hogy a globális pénzügyi válság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és a bankokat támogató intézkedések megszüntethetik ezt a zavart. Ezt erősítette meg a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítésről szóló közlemény és a szerkezetátalakításról szóló közlemény. A Bizottság továbbra is úgy ítéli meg, hogy a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében jóváhagyandó állami támogatás feltételei teljesülnek a feszültség pénzügyi piacokon való újbóli megjelenése következtében. A Bizottság megerősítette ezt az álláspontot a 2011. évi meghosszabbításról szóló közlemény (96) és a 2013. évi bankokról szóló közlemény elfogadásával.

| (187) | A görög gazdaságot illetően, a görög banktámogatási programot jóváhagyó és meghosszabbító határozataiban, valamint a Görögország által egyes bankoknak nyújtott állami támogatási intézkedések (97) jóváhagyásaiban a Bizottság elismerte, hogy a görög gazdaságot komoly zavar fenyegeti, és a bankok állami támogatása alkalmas gyógymód e zavar megszüntetésére. Ezért a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának kell lennie a támogatási intézkedések értékelése jogalapjának. |
| --- | --- |

(187)

A görög gazdaságot illetően, a görög banktámogatási programot jóváhagyó és meghosszabbító határozataiban, valamint a Görögország által egyes bankoknak nyújtott állami támogatási intézkedések (97) jóváhagyásaiban a Bizottság elismerte, hogy a görög gazdaságot komoly zavar fenyegeti, és a bankok állami támogatása alkalmas gyógymód e zavar megszüntetésére. Ezért a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának kell lennie a támogatási intézkedések értékelése jogalapjának.

| (188) | A pénzügyi válság idején a Bizottság összeegyeztethetőségi kritériumokat dolgozott ki a különböző típusú támogatási intézkedésekre. A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg. |
| --- | --- |

(188)

A pénzügyi válság idején a Bizottság összeegyeztethetőségi kritériumokat dolgozott ki a különböző típusú támogatási intézkedésekre. A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg.

| (189) | A bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjával összhangban, ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak:






  a) | Megfelelőség: A támogatásnak jól célzottnak kell lennie, hogy eredményesen teljesüljön a gazdaság komoly zavara megszüntetésének célkitűzése. Nem ez lenne a helyzet, ha az intézkedés nem lenne alkalmas a zavar orvoslására. |
| --- | --- | --- |

(189)

A bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjával összhangban, ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak:

a)

Megfelelőség: A támogatásnak jól célzottnak kell lennie, hogy eredményesen teljesüljön a gazdaság komoly zavara megszüntetésének célkitűzése. Nem ez lenne a helyzet, ha az intézkedés nem lenne alkalmas a zavar orvoslására.

| b) | Szükségesség: A támogatási intézkedés összegének és formájának szükségesnek kell lennie a célkitűzés megvalósításához. Ezért a cél eléréséhez szükséges minimális összegűnek kell lennie, és a zavar megszüntetéséhez leginkább megfelelő formát kell öltenie. |
| --- | --- |

b)

Szükségesség: A támogatási intézkedés összegének és formájának szükségesnek kell lennie a célkitűzés megvalósításához. Ezért a cél eléréséhez szükséges minimális összegűnek kell lennie, és a zavar megszüntetéséhez leginkább megfelelő formát kell öltenie.

| c) | Arányosság: Az intézkedés pozitív hatásainak pontosan ki kell egyenlíteniük a verseny torzulásait, hogy a torzulások az intézkedés céljainak eléréséhez szükséges minimumra korlátozódjanak. |
| --- | --- |

c)

Arányosság: Az intézkedés pozitív hatásainak pontosan ki kell egyenlíteniük a verseny torzulásait, hogy a torzulások az intézkedés céljainak eléréséhez szükséges minimumra korlátozódjanak.

| (190) | Feltőkésítési intézkedésekre vonatkozó iránymutatás a feltőkésítésről szóló közleményben és a 2011-es meghosszabbítási közleményben található. |
| --- | --- |

(190)

Feltőkésítési intézkedésekre vonatkozó iránymutatás a feltőkésítésről szóló közleményben és a 2011-es meghosszabbítási közleményben található.

| (191) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény meghatározza a Bizottság által elfogadott megközelítést a szerkezetátalakítási tervek értékelésére vonatkozóan, különösen az életképesség helyreállításának, a kedvezményezett megfelelő hozzájárulása biztosításának és a versenytorzulások korlátozásának szükségességét illetően. |
| --- | --- |

(191)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény meghatározza a Bizottság által elfogadott megközelítést a szerkezetátalakítási tervek értékelésére vonatkozóan, különösen az életképesség helyreállításának, a kedvezményezett megfelelő hozzájárulása biztosításának és a versenytorzulások korlátozásának szükségességét illetően.

| (192) | Ezt a keretet egészítette ki a 2013-as bankokról szóló közlemény, amely a 2013. július 31. után bejelentett támogatási intézkedésekre vonatkozik. |
| --- | --- |

(192)

Ezt a keretet egészítette ki a 2013-as bankokról szóló közlemény, amely a 2013. július 31. után bejelentett támogatási intézkedésekre vonatkozik.

7.2.1.   A Banknak nyújtott likviditási támogatás összeegyeztethetősége értékelésének jogalapja (L1. intézkedés)

| (193) | A Bank által már megkapott likviditási támogatás végleges jóváhagyásra került azon egymást követő határozatok révén, amelyek engedélyezték a görög banktámogatási program, valamint annak módosításai és hosszabbításai szerinti intézkedéseket (98). A Banknak nyújtott minden jövőbeli likviditási támogatást a Bizottság által rendben jóváhagyott rendszer szerint kell megadni. Az ilyen támogatás feltételeit engedélyeznie kell a Bizottságnak, mielőtt megadják, ezért további értékelésére e határozatban nincs szükség. |
| --- | --- |

(193)

A Bank által már megkapott likviditási támogatás végleges jóváhagyásra került azon egymást követő határozatok révén, amelyek engedélyezték a görög banktámogatási program, valamint annak módosításai és hosszabbításai szerinti intézkedéseket (98). A Banknak nyújtott minden jövőbeli likviditási támogatást a Bizottság által rendben jóváhagyott rendszer szerint kell megadni. Az ilyen támogatás feltételeit engedélyeznie kell a Bizottságnak, mielőtt megadják, ezért további értékelésére e határozatban nincs szükség.

7.2.2.   Az elsőbbségi részvények összeegyeztethetősége értékelésének jogalapja (A. intézkedés)

| (194) | Az elsőbbségi részvények formájában 2009-ben folyósított feltőkésítés (A. intézkedés) a 2008-ban a bankokról szóló 2008. évi közlemény szerinti görög banktámogatási program részeként jóváhagyott feltőkésítési intézkedés alapján került megadásra. Ezért nem kell ismételten értékelni a bankokról szóló 2008. évi közlemény szerint, hanem csak a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján kell értékelni. |
| --- | --- |

(194)

Az elsőbbségi részvények formájában 2009-ben folyósított feltőkésítés (A. intézkedés) a 2008-ban a bankokról szóló 2008. évi közlemény szerinti görög banktámogatási program részeként jóváhagyott feltőkésítési intézkedés alapján került megadásra. Ezért nem kell ismételten értékelni a bankokról szóló 2008. évi közlemény szerint, hanem csak a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján kell értékelni.

7.2.3.   Az államilag garantált ELA összeegyeztethetősége értékelésének jogalapja (L2. intézkedés)

| (195) | Az államilag garantált ELA (L2. intézkedés) összeegyeztethetőségét először a bankokról szóló 2008. évi közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján kell értékelni. Minden 2013. augusztus 1. után nyújtott államilag garantált ELA-ra a bankokról szóló 2013. évi közlemény vonatkozik. |
| --- | --- |

(195)

Az államilag garantált ELA (L2. intézkedés) összeegyeztethetőségét először a bankokról szóló 2008. évi közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján kell értékelni. Minden 2013. augusztus 1. után nyújtott államilag garantált ELA-ra a bankokról szóló 2013. évi közlemény vonatkozik.

7.2.4.   A HFSF feltőkésítések összeegyeztethetősége értékelésének jogalapja (B1., B2., B3. és B4. intézkedés)

| (196) | A HFSF feltőkésítések (B1., B2., B3. és B4. intézkedés) összeegyeztethetőségét, különösen az ellentételezést illetően, először a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján kell értékelni. Az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki a B1. intézkedés fent említett közleményekkel való összeegyeztethetőségét illetően. Mivel ezeket 2013. július 31. előtt hajtották végre, ezek az intézkedések nem tartoznak a bankokról szóló 2013. évi közlemény hatálya alá. A HFSF feltőkésítések (B1., B2., B3. és B4. intézkedés) összeegyeztethetőségét a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján is értékelni kell. |
| --- | --- |

(196)

A HFSF feltőkésítések (B1., B2., B3. és B4. intézkedés) összeegyeztethetőségét, különösen az ellentételezést illetően, először a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján kell értékelni. Az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki a B1. intézkedés fent említett közleményekkel való összeegyeztethetőségét illetően. Mivel ezeket 2013. július 31. előtt hajtották végre, ezek az intézkedések nem tartoznak a bankokról szóló 2013. évi közlemény hatálya alá. A HFSF feltőkésítések (B1., B2., B3. és B4. intézkedés) összeegyeztethetőségét a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján is értékelni kell.

7.3.   AZ L2. INTÉZKEDÉS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2008. ÉVI KÖZLEMÉNNYEL, A 2011. ÉVI MEGHOSSZABBÍTÁSI KÖZLEMÉNNYEL ÉS A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2013. ÉVI KÖZLEMÉNNYEL

| (197) | Ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak: megfelelőség, szükségesség és arányosság. |
| --- | --- |

(197)

Ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak: megfelelőség, szükségesség és arányosság.

| (198) | Mivel a görög bankokat kizárták a bankközi piacokról, és teljesen a központi banki finanszírozástól váltak függővé, amint azt a (26) preambulumbekezdés is jelzi, és mivel a Bank nem tudott elegendő összegű pénzt kölcsönvenni rendes refinanszírozási műveleteken keresztül, a Banknak államilag garantált ELA-ra volt szüksége, hogy elegendő likviditást szerezzen a fizetésképtelenné válás megelőzéséhez. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az L2. intézkedés megfelelő mechanizmus egy komoly zavar orvoslására, amelyet a Bank fizetésképtelensége okozott volna. |
| --- | --- |

(198)

Mivel a görög bankokat kizárták a bankközi piacokról, és teljesen a központi banki finanszírozástól váltak függővé, amint azt a (26) preambulumbekezdés is jelzi, és mivel a Bank nem tudott elegendő összegű pénzt kölcsönvenni rendes refinanszírozási műveleteken keresztül, a Banknak államilag garantált ELA-ra volt szüksége, hogy elegendő likviditást szerezzen a fizetésképtelenné válás megelőzéséhez. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az L2. intézkedés megfelelő mechanizmus egy komoly zavar orvoslására, amelyet a Bank fizetésképtelensége okozott volna.

| (199) | Mivel az államilag garantált ELA viszonylag magas finanszírozási költséggel jár a Bank részére, a Bank számára elegendő ösztönzés, hogy elkerülje az ezen finanszírozási forrásra való támaszkodást tevékenységei fejlesztése számára. A Banknak [...] bázisponttal magasabb kamatlábat kellett fizetnie, mint a rendes eurórendszeri refinanszírozási műveleteknél. Ráadásul a Banknak [...] bázispontnyi garanciadíjat is kellett fizetnie az államnak. Mindezek eredményeképpen az államilag garantált ELA teljes költsége a Bank számára sokkal magasabb, mint az EKB-s refinanszírozás normál költségei. Nevezetesen, az előbbi és az utóbbi közötti különbség magasabb, mint a 2011. évi meghosszabbítási közlemény által megkövetelt garanciadíj szintje. Következésképpen az állam által felszámított teljes ellentételezés elégségesnek tekinthető. Ami az államilag garantált ELA összegét illeti, azt a Görög Nemzeti Bank és az EKB rendszeresen felülvizsgálja a Bank tényleges szükségletei alapján. Szorosan nyomon követik a felhasználását, és biztosítják a szükséges minimumra korlátozását. Így az L2. intézkedés nem biztosít a Banknak olyan likviditási többletet, amelyet versenyt torzító tevékenységek finanszírozására lehetne felhasználni. A szükséges minimális összegre van korlátozva. |
| --- | --- |

(199)

Mivel az államilag garantált ELA viszonylag magas finanszírozási költséggel jár a Bank részére, a Bank számára elegendő ösztönzés, hogy elkerülje az ezen finanszírozási forrásra való támaszkodást tevékenységei fejlesztése számára. A Banknak [...] bázisponttal magasabb kamatlábat kellett fizetnie, mint a rendes eurórendszeri refinanszírozási műveleteknél. Ráadásul a Banknak [...] bázispontnyi garanciadíjat is kellett fizetnie az államnak. Mindezek eredményeképpen az államilag garantált ELA teljes költsége a Bank számára sokkal magasabb, mint az EKB-s refinanszírozás normál költségei. Nevezetesen, az előbbi és az utóbbi közötti különbség magasabb, mint a 2011. évi meghosszabbítási közlemény által megkövetelt garanciadíj szintje. Következésképpen az állam által felszámított teljes ellentételezés elégségesnek tekinthető. Ami az államilag garantált ELA összegét illeti, azt a Görög Nemzeti Bank és az EKB rendszeresen felülvizsgálja a Bank tényleges szükségletei alapján. Szorosan nyomon követik a felhasználását, és biztosítják a szükséges minimumra korlátozását. Így az L2. intézkedés nem biztosít a Banknak olyan likviditási többletet, amelyet versenyt torzító tevékenységek finanszírozására lehetne felhasználni. A szükséges minimális összegre van korlátozva.

| (200) | Az államilag garantált ELA felhasználásának ilyen alapos vizsgálata és rendszeres ellenőrzése, hogy felhasználása a minimálisra korlátozódjon, a likviditás arányosságát és azt is biztosítja, hogy ne vezessen indokolatlan versenytorzuláshoz. A Bizottság azt is megállapítja, Görögország elkötelezte magát, hogy a Bank szerkezetátalakítási intézkedéseket hajt végre, csökkentve központi banki finanszírozástól való függését, és a Bank a 7.6. szakaszban elemzettek szerinti viselkedési korlátozásoknak fog megfelelni. E tényezők biztosítják, hogy a likviditási támogatásra való támaszkodás a lehető leghamarabb véget érjen, és az ilyen támogatás arányos legyen. |
| --- | --- |

(200)

Az államilag garantált ELA felhasználásának ilyen alapos vizsgálata és rendszeres ellenőrzése, hogy felhasználása a minimálisra korlátozódjon, a likviditás arányosságát és azt is biztosítja, hogy ne vezessen indokolatlan versenytorzuláshoz. A Bizottság azt is megállapítja, Görögország elkötelezte magát, hogy a Bank szerkezetátalakítási intézkedéseket hajt végre, csökkentve központi banki finanszírozástól való függését, és a Bank a 7.6. szakaszban elemzettek szerinti viselkedési korlátozásoknak fog megfelelni. E tényezők biztosítják, hogy a likviditási támogatásra való támaszkodás a lehető leghamarabb véget érjen, és az ilyen támogatás arányos legyen.

| (201) | Ezért az L2. intézkedés megfelel a bankokról szóló 2008. évi közleménynek és a 2011. évi meghosszabbítási közleménynek. Mivel a bankokról szóló 2013. évi közlemény nem vezetett be további követelményeket a garanciákra vonatkozóan, az L2. intézkedés a bankokról szóló 2013. évi közleménynek is megfelel. |
| --- | --- |

(201)

Ezért az L2. intézkedés megfelel a bankokról szóló 2008. évi közleménynek és a 2011. évi meghosszabbítási közleménynek. Mivel a bankokról szóló 2013. évi közlemény nem vezetett be további követelményeket a garanciákra vonatkozóan, az L2. intézkedés a bankokról szóló 2013. évi közleménynek is megfelel.

7.4.   A B1., B2., B3. ÉS B4. INTÉZKEDÉSEK ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2008. ÉVI KÖZLEMÉNNYEL, A FELTŐKÉSÍTÉSRŐL SZÓLÓ KÖZLEMÉNNYEL ÉS A 2011. ÉVI MEGHOSSZABBÍTÁSI KÖZLEMÉNNYEL

| (202) | A (189) preambulumbekezdésben jelzettek szerint és a bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjával összhangban, ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak (99): megfelelőség, szükségesség, arányosság. |
| --- | --- |

(202)

A (189) preambulumbekezdésben jelzettek szerint és a bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjával összhangban, ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak (99): megfelelőség, szükségesség, arányosság.

| (203) | A feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény további részletekkel szolgál az állami tőkeinjekciók számára megkövetelt ellentételezési szintről. |
| --- | --- |

(203)

A feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény további részletekkel szolgál az állami tőkeinjekciók számára megkövetelt ellentételezési szintről.

7.4.1.   Az intézkedések megfelelősége

| (204) | Ami a HFSF-feltőkésítések (B1., B2., B3. és B4. intézkedés) megfelelőségét illeti, a Bizottság megfelelőnek ítéli azokat, mert lehetővé teszik a Bank számára, hogy megfeleljen a tőkekövetelményeknek. A HFSF-feltőkésítések nélkül a Bank nem lett volna képes tevékenységei végzésére, és elvesztette volna az EKB-s refinanszírozási műveletekhez való hozzáférését. |
| --- | --- |

(204)

Ami a HFSF-feltőkésítések (B1., B2., B3. és B4. intézkedés) megfelelőségét illeti, a Bizottság megfelelőnek ítéli azokat, mert lehetővé teszik a Bank számára, hogy megfeleljen a tőkekövetelményeknek. A HFSF-feltőkésítések nélkül a Bank nem lett volna képes tevékenységei végzésére, és elvesztette volna az EKB-s refinanszírozási műveletekhez való hozzáférését.

| (205) | Ezzel kapcsolatban az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy a Bank a legnagyobb görögországi bankok egyike, mind a hitelezést, mind a betétgyűjtést illetően. Mint olyan, a Bank rendszerszinten fontos bank Görögország számára. Következésképpen a Bank fizetésképtelensége súlyos zavart okozott volna a görög gazdaságban. Az akkori körülmények között a pénzügyi intézményeknek Görögországban nehézségeik voltak a finanszírozáshoz jutással. A finanszírozás hiánya korlátozta azon képességüket, hogy hitelt nyújtsanak a görög gazdaságnak. Ebben az összefüggésben a gazdaság zavarát súlyosbította volna a Bank fizetésképtelensége. Ráadásul a B1., B2., B3. és B4. intézkedésekre főként a PSI program miatt – amely egy rendkívül különleges és előre nem látható esemény volt – került sor, nem pedig rossz gazdálkodás vagy a Bank túlzott kockázatvállalása miatt. Ezért az intézkedések elsősorban a PSI program eredményeivel való foglalkozást célozzák, és hozzájárulnak a pénzügyi stabilitás fenntartásához Görögországban. |
| --- | --- |

(205)

Ezzel kapcsolatban az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy a Bank a legnagyobb görögországi bankok egyike, mind a hitelezést, mind a betétgyűjtést illetően. Mint olyan, a Bank rendszerszinten fontos bank Görögország számára. Következésképpen a Bank fizetésképtelensége súlyos zavart okozott volna a görög gazdaságban. Az akkori körülmények között a pénzügyi intézményeknek Görögországban nehézségeik voltak a finanszírozáshoz jutással. A finanszírozás hiánya korlátozta azon képességüket, hogy hitelt nyújtsanak a görög gazdaságnak. Ebben az összefüggésben a gazdaság zavarát súlyosbította volna a Bank fizetésképtelensége. Ráadásul a B1., B2., B3. és B4. intézkedésekre főként a PSI program miatt – amely egy rendkívül különleges és előre nem látható esemény volt – került sor, nem pedig rossz gazdálkodás vagy a Bank túlzott kockázatvállalása miatt. Ezért az intézkedések elsősorban a PSI program eredményeivel való foglalkozást célozzák, és hozzájárulnak a pénzügyi stabilitás fenntartásához Görögországban.

| (206) | Az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy minden lehetséges intézkedést azonnal megtettek-e annak elkerülése érdekében, hogy a Banknak a jövőben ismét támogatásra legyen szüksége. Amint azt e határozat (121) és (122) preambulumbekezdése jelzi, Görögország kötelezettséget vállalt számos, a Bank vállalatirányításával és üzleti műveleteivel kapcsolatos intézkedés végrehajtására. Amint azt a (99) és a (106) preambulumbekezdés leírja, a Bank jelentős szerkezetátalakítást is végrehajtott a tevékenységeiben, sok, már megvalósított költségcsökkentéssel. Mindez eloszlatta a Bizottság kétségeit. |
| --- | --- |

(206)

Az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy minden lehetséges intézkedést azonnal megtettek-e annak elkerülése érdekében, hogy a Banknak a jövőben ismét támogatásra legyen szüksége. Amint azt e határozat (121) és (122) preambulumbekezdése jelzi, Görögország kötelezettséget vállalt számos, a Bank vállalatirányításával és üzleti műveleteivel kapcsolatos intézkedés végrehajtására. Amint azt a (99) és a (106) preambulumbekezdés leírja, a Bank jelentős szerkezetátalakítást is végrehajtott a tevékenységeiben, sok, már megvalósított költségcsökkentéssel. Mindez eloszlatta a Bizottság kétségeit.

| (207) | Az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy voltak-e elegendő biztosítékok arra az esetre, ha a Bank állami ellenőrzés alá kerül, vagy arra az esetre, ha magánbefektetők megtartják az ellenőrzést, miközben a tulajdon többsége az államnál van. Az e határozat (121) és (122) preambulumbekezdésében leírt kötelezettségvállalások biztosítják, hogy a Bank hitelműveleteit kereskedelmi alapon fogják végezni, és a napi üzletmenet védve lesz az állami beavatkozástól. A HFSF és a Bank megállapodása szerinti kapcsolati keretrendszer azt is biztosítja, hogy a fő részvényes állam érdekei védve legyenek a Bank vezetésének túlzott kockázatvállalásától. |
| --- | --- |

(207)

Az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy voltak-e elegendő biztosítékok arra az esetre, ha a Bank állami ellenőrzés alá kerül, vagy arra az esetre, ha magánbefektetők megtartják az ellenőrzést, miközben a tulajdon többsége az államnál van. Az e határozat (121) és (122) preambulumbekezdésében leírt kötelezettségvállalások biztosítják, hogy a Bank hitelműveleteit kereskedelmi alapon fogják végezni, és a napi üzletmenet védve lesz az állami beavatkozástól. A HFSF és a Bank megállapodása szerinti kapcsolati keretrendszer azt is biztosítja, hogy a fő részvényes állam érdekei védve legyenek a Bank vezetésének túlzott kockázatvállalásától.

| (208) | Következésképpen a B1., B2., B3. és B4. intézkedések biztosítják a pénzügyi stabilitás fenntartását Görögországban. Jelentős intézkedések történnek a jövőbeli veszteségek minimalizálása és annak biztosítása érdekében, hogy a Bank tevékenységeit nem megfelelő irányítás ne veszélyeztesse. Ennek alapján a Bizottság úgy találja, hogy a B1., B2., B3. és B4. intézkedések megfelelőek. |
| --- | --- |

(208)

Következésképpen a B1., B2., B3. és B4. intézkedések biztosítják a pénzügyi stabilitás fenntartását Görögországban. Jelentős intézkedések történnek a jövőbeli veszteségek minimalizálása és annak biztosítása érdekében, hogy a Bank tevékenységeit nem megfelelő irányítás ne veszélyeztesse. Ennek alapján a Bizottság úgy találja, hogy a B1., B2., B3. és B4. intézkedések megfelelőek.

7.4.2.   Szükségesség – a támogatás minimálisra korlátozása

| (209) | A 2008. évi bankokról szóló közlemény szerint a támogatási intézkedésnek – összegét és formáját tekintve – szükségesnek kell lennie célja eléréséhez. Ez azt jelenti, hogy a tőkeinjekció összegének az adott cél eléréséhez szükséges minimumnak kell lennie. |
| --- | --- |

(209)

A 2008. évi bankokról szóló közlemény szerint a támogatási intézkedésnek – összegét és formáját tekintve – szükségesnek kell lennie célja eléréséhez. Ez azt jelenti, hogy a tőkeinjekció összegének az adott cél eléréséhez szükséges minimumnak kell lennie.

| (210) | A tőketámogatás összegét a Görög Nemzeti Bank egy stresszteszt keretében számította ki, biztosítandó, hogy az elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőke egy bizonyos szint felett maradjon a 2012–2014-es időszakban, amint azt a 3. táblázat tükrözi. Így nem látja el a Bankot fölös tőkével. Amint azt a (206) preambulumbekezdés kifejti, intézkedések történtek azon kockázat csökkentése érdekében, hogy a Banknak esetleg további támogatásra lesz szüksége a jövőben. |
| --- | --- |

(210)

A tőketámogatás összegét a Görög Nemzeti Bank egy stresszteszt keretében számította ki, biztosítandó, hogy az elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőke egy bizonyos szint felett maradjon a 2012–2014-es időszakban, amint azt a 3. táblázat tükrözi. Így nem látja el a Bankot fölös tőkével. Amint azt a (206) preambulumbekezdés kifejti, intézkedések történtek azon kockázat csökkentése érdekében, hogy a Banknak esetleg további támogatásra lesz szüksége a jövőben.

| (211) | Ami az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1. és B2. intézkedés) ellentételezését illeti, a Bizottság emlékeztet arra, hogy azokat 2012 májusában, illetve 2012 decemberében ítélték oda, és kifizetésük természetben történt, EFSF kötvények formájában. Az EFSF kötvények kiadásának napjától a 2013. tavaszi feltőkésítés napjáig a HFSF ellentételezésként az EFSF kötvények 1 % díjjal növelt felhalmozódott kamatát kapta (100). Amint az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat hangsúlyozza, ez az ellentételezés alacsonyabb, mint a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott 7 % és 9 % közötti tartomány. Ugyanakkor az alacsony ellentételezés időszaka egy évre korlátozódott a B1. intézkedésre vonatkozóan és öt hónapra a B2. intézkedést illetően (vagyis az áthidaló feltőkésítés szabályos feltőkésítéssé alakításáig rendes részvények formájában, nevezetesen a B4. intézkedésig). Míg az első és a második áthidaló feltőkésítés nem idézte elő a meglévő részvényesek felhígítását, a 2013. tavaszi feltőkésítés (amely az első és második áthidaló feltőkésítés átalakítása volt) erősen felhígította a már meglévő részvényeseket, mivel részesedésük a Bank részvénytőkéjében 4,9 %-ra esett. Ekkor megszűnt az az abnormális helyzet, amely az első áthidaló feltőkésítés napjától állt fenn. Így az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban felmerült kétségek eloszlottak. |
| --- | --- |

(211)

Ami az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1. és B2. intézkedés) ellentételezését illeti, a Bizottság emlékeztet arra, hogy azokat 2012 májusában, illetve 2012 decemberében ítélték oda, és kifizetésük természetben történt, EFSF kötvények formájában. Az EFSF kötvények kiadásának napjától a 2013. tavaszi feltőkésítés napjáig a HFSF ellentételezésként az EFSF kötvények 1 % díjjal növelt felhalmozódott kamatát kapta (100). Amint az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat hangsúlyozza, ez az ellentételezés alacsonyabb, mint a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott 7 % és 9 % közötti tartomány. Ugyanakkor az alacsony ellentételezés időszaka egy évre korlátozódott a B1. intézkedésre vonatkozóan és öt hónapra a B2. intézkedést illetően (vagyis az áthidaló feltőkésítés szabályos feltőkésítéssé alakításáig rendes részvények formájában, nevezetesen a B4. intézkedésig). Míg az első és a második áthidaló feltőkésítés nem idézte elő a meglévő részvényesek felhígítását, a 2013. tavaszi feltőkésítés (amely az első és második áthidaló feltőkésítés átalakítása volt) erősen felhígította a már meglévő részvényeseket, mivel részesedésük a Bank részvénytőkéjében 4,9 %-ra esett. Ekkor megszűnt az az abnormális helyzet, amely az első áthidaló feltőkésítés napjától állt fenn. Így az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban felmerült kétségek eloszlottak.

| (212) | Másodszor, tekintettel a Bank nehézségeinek nem tipikus forrására, amikor is a veszteségek elsősorban az állam javára szóló adósságelengedésből (a PSI program és az adósság-visszavásárlás, amelyek jelentős előnyt – vagyis adósságcsökkentést – biztosítanak az állam számára), továbbá a belső gazdaság elhúzódó recessziójának következményeiből eredtek, a Bizottság el tud fogadni egy ilyen átmeneti eltérést a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott mérvadó ellentételezési követelményektől (101). |
| --- | --- |

(212)

Másodszor, tekintettel a Bank nehézségeinek nem tipikus forrására, amikor is a veszteségek elsősorban az állam javára szóló adósságelengedésből (a PSI program és az adósság-visszavásárlás, amelyek jelentős előnyt – vagyis adósságcsökkentést – biztosítanak az állam számára), továbbá a belső gazdaság elhúzódó recessziójának következményeiből eredtek, a Bizottság el tud fogadni egy ilyen átmeneti eltérést a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott mérvadó ellentételezési követelményektől (101).

| (213) | Ami a B3. intézkedést illeti, az egy tőkével való ellátásról szóló kötelezettségvállalás volt. Ez a 2012 decemberében vállalt kötelezettség mindössze öt hónappal később egy tényleges tőkeinjekció formájában teljesült 2013 májusában és júniusában. Emiatt és a (212) preambulumbekezdésben meghatározott okok miatt elfogadható, hogy erre a kötelezettségvállalásra semmilyen ellentételezést nem fizettek. |
| --- | --- |

(213)

Ami a B3. intézkedést illeti, az egy tőkével való ellátásról szóló kötelezettségvállalás volt. Ez a 2012 decemberében vállalt kötelezettség mindössze öt hónappal később egy tényleges tőkeinjekció formájában teljesült 2013 májusában és júniusában. Emiatt és a (212) preambulumbekezdésben meghatározott okok miatt elfogadható, hogy erre a kötelezettségvállalásra semmilyen ellentételezést nem fizettek.

| (214) | Ami a B4. intézkedést illeti, a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 8. pontja szerint a tőkeinjekciókat a felhígítási hatáshoz igazított részvényárfolyamhoz képest elegendő engedménnyel kellene jegyezni, hogy az állam számára kielégítő ellentételezés ésszerű biztosítékát adják. Miközben ez a feltőkésítés nem biztosított jelentős engedményt a felhígítási hatáshoz igazított részvényárfolyamhoz képest, valójában lehetetlen volt jelentős engedményt elérni az elméleti előjog nélküli árból (102). A 2013. tavaszi feltőkésítést megelőzően a Bank piaci kapitalizációja mindössze néhány száz millió euro volt. Ilyen körülmények között felmerül a kérdés, a meglévő részvényeseket teljesen törölni kellett-e volna. A Bizottság megállapítja, hogy a kibocsátási árfolyam 50 %-os engedménnyel volt megállapítva a kibocsátási árfolyam meghatározását megelőző ötven nap átlagos piaci árához képest. A Bizottság azt is megállapítja, hogy nagy volt a meglévő részvényesek felhígítása, mivel a feltőkésítés után a Bank részvényállományának csak 4,9 %-át birtokolták. Ezért a piaci árhoz képest további engedmény alkalmazásának csekély hatása lett volna a HFSF ellentételezésére. Tekintettel a görög bankok (212) preambulumbekezdésben ismertetett sajátos helyzetére, valamint a tényre, hogy a támogatási igény az állam javára történt adósságelengedésből ered, a Bizottság úgy véli, hogy az állam által jegyzett részvények kibocsátási árfolyama kellően alacsony volt. |
| --- | --- |

(214)

Ami a B4. intézkedést illeti, a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 8. pontja szerint a tőkeinjekciókat a felhígítási hatáshoz igazított részvényárfolyamhoz képest elegendő engedménnyel kellene jegyezni, hogy az állam számára kielégítő ellentételezés ésszerű biztosítékát adják. Miközben ez a feltőkésítés nem biztosított jelentős engedményt a felhígítási hatáshoz igazított részvényárfolyamhoz képest, valójában lehetetlen volt jelentős engedményt elérni az elméleti előjog nélküli árból (102). A 2013. tavaszi feltőkésítést megelőzően a Bank piaci kapitalizációja mindössze néhány száz millió euro volt. Ilyen körülmények között felmerül a kérdés, a meglévő részvényeseket teljesen törölni kellett-e volna. A Bizottság megállapítja, hogy a kibocsátási árfolyam 50 %-os engedménnyel volt megállapítva a kibocsátási árfolyam meghatározását megelőző ötven nap átlagos piaci árához képest. A Bizottság azt is megállapítja, hogy nagy volt a meglévő részvényesek felhígítása, mivel a feltőkésítés után a Bank részvényállományának csak 4,9 %-át birtokolták. Ezért a piaci árhoz képest további engedmény alkalmazásának csekély hatása lett volna a HFSF ellentételezésére. Tekintettel a görög bankok (212) preambulumbekezdésben ismertetett sajátos helyzetére, valamint a tényre, hogy a támogatási igény az állam javára történt adósságelengedésből ered, a Bizottság úgy véli, hogy az állam által jegyzett részvények kibocsátási árfolyama kellően alacsony volt.

| (215) | A HFSF utalványokat is kibocsátott, és a 2013. tavaszi feltőkésítésben részt vevő magánbefektetők által jegyzett minden egyes új részvényért egy utalványt adott. A HFSF ezeket az utalványokat ellenszolgáltatás nélkül adta. A (93) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint minden egyes utalvány a HFSF 7,40. részvényének kiválasztott időközönként és bázisáron történő megvásárlásának jogát testesíti meg. Az elszámolási árfolyam megegyezik a HFSF éves és kumulált különbözettel (4 % az első évre, 5 % a második évre, 6 % a harmadik évre, 7 % a negyedik évre, majd 8 % az utolsó hat hónapra évesítve) növelt jegyzési árfolyamával. A HFSF által a tulajdonában levő részvényekre kapott ellentételezés de facto felső korlátja e szinteken van. Ez az ellentételezés alacsonyabb, mint a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott 7 % és 9 % közötti tartomány. Ugyanakkor, mivel az említett utalványok kulcsfontosságú tényezőt jelentettek a Bank által a 2013. tavaszi feltőkésítést megelőzően indított jogosultsági kibocsátás és magánkibocsátás sikerében, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy azok lehetővé tették a Bank számára a támogatás 550 millió EUR-val való csökkentését. Valóban, a Bank feltőkésítés előtti alacsony tőkemegfelelési mutatója és az akkori jelentős bizonytalanság miatt az akkor rendelkezésre álló szimulációk azt mutatták, hogy az utalványok nélkül a magánbefektetők nem érnének el elegendő nyereséget és nem vennének részt. A (205) és (212) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt, mivel a HFSF minimális pozitív ellentételezést kapna, ha az utalványokat elszámolnák, és mert az MEFP célja magánbefektetők vonzása volt, hogy bizonyos bankok magánirányítását megtartsák és elkerüljék azt a helyzetet, amikor a teljes bankszektort a HFSF ellenőrizné, a Bizottság el tud fogadni egy ilyen eltérést a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott mérvadó ellentételezési követelményektől. Ez az elfogadás azon a tényen is alapul, hogy a 2014 márciusában módosított HFSF törvény nem rendelkezik az utalványok korrekciójáról elővételi jogot nem biztosító tőkeemelés esetén, valamint, hogy egy jogosultsági kibocsátás esetén csak az utalvány bázisára igazítható ki, és a kiigazításra csak ex post és csak a HFSF elővásárlási jogainak eladásából realizált bevétel összegéig kerülhet sor. Továbbá Görögország vállalása, hogy a Bizottság jóváhagyását fogja kérni a HFSF által kibocsátott utalványok bármely visszavásárlását megelőzően, lehetővé fogja tenni a Bizottság számára annak biztosítását, hogy semmilyen jövőbeli visszavásárlás ne csökkentse tovább a HFSF ellentételezését és növelje az utalványtulajdonosok ellentételezését. |
| --- | --- |

(215)

A HFSF utalványokat is kibocsátott, és a 2013. tavaszi feltőkésítésben részt vevő magánbefektetők által jegyzett minden egyes új részvényért egy utalványt adott. A HFSF ezeket az utalványokat ellenszolgáltatás nélkül adta. A (93) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint minden egyes utalvány a HFSF 7,40. részvényének kiválasztott időközönként és bázisáron történő megvásárlásának jogát testesíti meg. Az elszámolási árfolyam megegyezik a HFSF éves és kumulált különbözettel (4 % az első évre, 5 % a második évre, 6 % a harmadik évre, 7 % a negyedik évre, majd 8 % az utolsó hat hónapra évesítve) növelt jegyzési árfolyamával. A HFSF által a tulajdonában levő részvényekre kapott ellentételezés de facto felső korlátja e szinteken van. Ez az ellentételezés alacsonyabb, mint a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott 7 % és 9 % közötti tartomány. Ugyanakkor, mivel az említett utalványok kulcsfontosságú tényezőt jelentettek a Bank által a 2013. tavaszi feltőkésítést megelőzően indított jogosultsági kibocsátás és magánkibocsátás sikerében, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy azok lehetővé tették a Bank számára a támogatás 550 millió EUR-val való csökkentését. Valóban, a Bank feltőkésítés előtti alacsony tőkemegfelelési mutatója és az akkori jelentős bizonytalanság miatt az akkor rendelkezésre álló szimulációk azt mutatták, hogy az utalványok nélkül a magánbefektetők nem érnének el elegendő nyereséget és nem vennének részt. A (205) és (212) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt, mivel a HFSF minimális pozitív ellentételezést kapna, ha az utalványokat elszámolnák, és mert az MEFP célja magánbefektetők vonzása volt, hogy bizonyos bankok magánirányítását megtartsák és elkerüljék azt a helyzetet, amikor a teljes bankszektort a HFSF ellenőrizné, a Bizottság el tud fogadni egy ilyen eltérést a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott mérvadó ellentételezési követelményektől. Ez az elfogadás azon a tényen is alapul, hogy a 2014 márciusában módosított HFSF törvény nem rendelkezik az utalványok korrekciójáról elővételi jogot nem biztosító tőkeemelés esetén, valamint, hogy egy jogosultsági kibocsátás esetén csak az utalvány bázisára igazítható ki, és a kiigazításra csak ex post és csak a HFSF elővásárlási jogainak eladásából realizált bevétel összegéig kerülhet sor. Továbbá Görögország vállalása, hogy a Bizottság jóváhagyását fogja kérni a HFSF által kibocsátott utalványok bármely visszavásárlását megelőzően, lehetővé fogja tenni a Bizottság számára annak biztosítását, hogy semmilyen jövőbeli visszavásárlás ne csökkentse tovább a HFSF ellentételezését és növelje az utalványtulajdonosok ellentételezését.

| (216) | Ami azt a tényt illeti, hogy a HFSF részvények szavazati jogot nem biztosítanak, a Bizottság emlékeztet arra, hogy a támogatás szükségessége nem elsősorban túlzott kockázatvállalásból ered. Ráadásul az MEFP egyik célja az volt, hogy bizonyos bankokat magánirányítás alatt tartson. Továbbá a kapcsolati keretrendszer és a szavazati jogok automatikus bevezetése abban az esetben, ha a szerkezetátalakítási tervet nem hajtják végre, biztosítékokat nyújtanak a magán vezetők jövőbeli túlzott kockázatvállalása ellen. Végül, a PSI és a 2012. decemberi visszavásárlás egyfajta ellentételezést jelentenek az állam számára, mivel utóbbi Bankkal szembeni tartozása több milliárd euróval csökkent. Mindezen okok miatt a Bizottság el tudja fogadni, hogy a HFSF szavazatra nem jogosító részvényeket kap. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a B4. intézkedés szükséges volt.
  Következésképpen a B1., B2., B3. és B4. intézkedések mind összegüket, mind formájukat illetően szükségesek mint megmentési támogatás. |
| --- | --- |

(216)

Ami azt a tényt illeti, hogy a HFSF részvények szavazati jogot nem biztosítanak, a Bizottság emlékeztet arra, hogy a támogatás szükségessége nem elsősorban túlzott kockázatvállalásból ered. Ráadásul az MEFP egyik célja az volt, hogy bizonyos bankokat magánirányítás alatt tartson. Továbbá a kapcsolati keretrendszer és a szavazati jogok automatikus bevezetése abban az esetben, ha a szerkezetátalakítási tervet nem hajtják végre, biztosítékokat nyújtanak a magán vezetők jövőbeli túlzott kockázatvállalása ellen. Végül, a PSI és a 2012. decemberi visszavásárlás egyfajta ellentételezést jelentenek az állam számára, mivel utóbbi Bankkal szembeni tartozása több milliárd euróval csökkent. Mindezen okok miatt a Bizottság el tudja fogadni, hogy a HFSF szavazatra nem jogosító részvényeket kap. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy a B4. intézkedés szükséges volt.

Következésképpen a B1., B2., B3. és B4. intézkedések mind összegüket, mind formájukat illetően szükségesek mint megmentési támogatás.

7.4.3.   Arányosság – a negatív továbbgyűrűző hatásokat korlátozó intézkedések

| (217) | A Bizottság megállapítja, hogy a Bank igen nagy összegű állami támogatást kapott. Így ez a helyzet jelentős versenytorzulásokhoz vezethet. Ugyanakkor Görögország kötelezettséget vállalt számos, a negatív továbbgyűrűző hatások csökkentését célzó intézkedés végrehajtására. Nevezetesen, a kötelezettségvállalások biztosítják, hogy a Bank műveletei továbbra is üzleti alapon folytatódjanak a (121) és (122) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, továbbá Görögország egy felvásárlási tilalom, valamint számos elidegenítés mellett is elkötelezte magát a (123) és (124) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően. A versenytorzulások korlátainak további értékelését a 7.6. szakasz tartalmazza. |
| --- | --- |

(217)

A Bizottság megállapítja, hogy a Bank igen nagy összegű állami támogatást kapott. Így ez a helyzet jelentős versenytorzulásokhoz vezethet. Ugyanakkor Görögország kötelezettséget vállalt számos, a negatív továbbgyűrűző hatások csökkentését célzó intézkedés végrehajtására. Nevezetesen, a kötelezettségvállalások biztosítják, hogy a Bank műveletei továbbra is üzleti alapon folytatódjanak a (121) és (122) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint, továbbá Görögország egy felvásárlási tilalom, valamint számos elidegenítés mellett is elkötelezte magát a (123) és (124) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően. A versenytorzulások korlátainak további értékelését a 7.6. szakasz tartalmazza.

| (218) | A Bankban egy ellenőrző megbízottat is kineveztek, hogy nyomon kövesse a vállalatirányítással és üzleti műveletekkel kapcsolatos kötelezettségek teljesítését. Ezzel elkerülnek bármilyen káros változást a Bank kereskedelmi gyakorlatában, és így csökkentik a lehetséges negatív továbbgyűrűző hatásokat. |
| --- | --- |

(218)

A Bankban egy ellenőrző megbízottat is kineveztek, hogy nyomon kövesse a vállalatirányítással és üzleti műveletekkel kapcsolatos kötelezettségek teljesítését. Ezzel elkerülnek bármilyen káros változást a Bank kereskedelmi gyakorlatában, és így csökkentik a lehetséges negatív továbbgyűrűző hatásokat.

| (219) | Végül, 2014. június 12-én egy új, átfogó szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be a Bizottságnak. Ezt a szerkezetátalakítási tervet a 7.6. szakasz értékeli. |
| --- | --- |

(219)

Végül, 2014. június 12-én egy új, átfogó szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be a Bizottságnak. Ezt a szerkezetátalakítási tervet a 7.6. szakasz értékeli.

| (220) | Összefoglalva, az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban felmerült kétségek eloszlottak. A bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjának figyelembevételével a B1., B2., B3. és B4. intézkedések arányosak. |
| --- | --- |

(220)

Összefoglalva, az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozatban felmerült kétségek eloszlottak. A bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjának figyelembevételével a B1., B2., B3. és B4. intézkedések arányosak.

7.4.4.   A HFSF feltőkésítéseknek a bankokról szóló 2008. évi közleménynek, a feltőkésítésről szóló közleménynek és a 2011. évi meghosszabbítási közleménynek való megfelelésére vonatkozó következtetés

| (221) | Így megállapításra kerül, hogy a HFSF feltőkésítések (a B1., B2., B3. és B4. intézkedés) megfelelőek, szükségesek és arányosak, figyelemmel a bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjára, a feltőkésítésről szóló közleményre és a 2011. évi meghosszabbítási közleményre. |
| --- | --- |

(221)

Így megállapításra kerül, hogy a HFSF feltőkésítések (a B1., B2., B3. és B4. intézkedés) megfelelőek, szükségesek és arányosak, figyelemmel a bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjára, a feltőkésítésről szóló közleményre és a 2011. évi meghosszabbítási közleményre.

7.5.   A FELVÁSÁRLÁSOK ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSRÓL SZÓLÓ KÖZLEMÉNNYEL

| (222) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontja kifejti, hogy vállalkozások támogatott bankok általi felvásárlása állami támogatással nem finanszírozható, hacsak erre nem a vállalkozás életképességének helyreállítása érdekében van szükség. Továbbá a szerkezetátalakításról szóló közlemény 40. és 41. pontja kimondja, hogy bankok nem használhatnak fel állami támogatást versenyző vállalkozások kivásárlására, hacsak a kivásárlás nem egy ahhoz szükséges konszolidációs folyamat része, hogy helyreállítsák a pénzügyi stabilitást vagy biztosítsák a tényleges versenyt. Ezenkívül a kivásárlások veszélyeztethetik vagy bonyolíthatják az életképesség helyreállítását. Ezért a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a Bank által megvalósított tulajdonszerzések összeegyeztethetőek-e a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel. |
| --- | --- |

(222)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontja kifejti, hogy vállalkozások támogatott bankok általi felvásárlása állami támogatással nem finanszírozható, hacsak erre nem a vállalkozás életképességének helyreállítása érdekében van szükség. Továbbá a szerkezetátalakításról szóló közlemény 40. és 41. pontja kimondja, hogy bankok nem használhatnak fel állami támogatást versenyző vállalkozások kivásárlására, hacsak a kivásárlás nem egy ahhoz szükséges konszolidációs folyamat része, hogy helyreállítsák a pénzügyi stabilitást vagy biztosítsák a tényleges versenyt. Ezenkívül a kivásárlások veszélyeztethetik vagy bonyolíthatják az életképesség helyreállítását. Ezért a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a Bank által megvalósított tulajdonszerzések összeegyeztethetőek-e a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel.

7.5.1.   Az Emporiki Bank megvásárlásának összhangja a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel

7.5.1.1.   Az Emporiki Bank megvásárlásának hatása a Bank hosszú távú életképességére

| (223) | Ami a működés jövedelmezőségét illeti, az Emporiki Bank megvásárlása elősegíti a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását, mivel két bank egyesítése ugyanazon a földrajzi piacon lehetővé teszi a Bank számára értelmes szinergiák megvalósítását, például létszámcsökkentés, fiókbezárások és csökkentett általános költségek formájában. A Bank ügyfeleket és betéteket szerez, miközben jelentősen csökkenti az értékesítési költségeket. A központ funkcióinak ésszerűsítése mellett a kombinált gazdálkodó egység jelentős számú fiókját bezárja. |
| --- | --- |

(223)

Ami a működés jövedelmezőségét illeti, az Emporiki Bank megvásárlása elősegíti a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását, mivel két bank egyesítése ugyanazon a földrajzi piacon lehetővé teszi a Bank számára értelmes szinergiák megvalósítását, például létszámcsökkentés, fiókbezárások és csökkentett általános költségek formájában. A Bank ügyfeleket és betéteket szerez, miközben jelentősen csökkenti az értékesítési költségeket. A központ funkcióinak ésszerűsítése mellett a kombinált gazdálkodó egység jelentős számú fiókját bezárja.

| (224) | A likviditási helyzetet illetően a tulajdonszerzésnek pozitív hatása van a Bankra. Valóban, a megszerzett gazdálkodó egység hitel/betét mutatója 115 % körül volt, azaz jóval a Bank igen magas hitel/betét mutatója alatt (103). Következésképpen ez jelentősen hozzájárul a Bank hitel/betét mutatójának javításához. |
| --- | --- |

(224)

A likviditási helyzetet illetően a tulajdonszerzésnek pozitív hatása van a Bankra. Valóban, a megszerzett gazdálkodó egység hitel/betét mutatója 115 % körül volt, azaz jóval a Bank igen magas hitel/betét mutatója alatt (103). Következésképpen ez jelentősen hozzájárul a Bank hitel/betét mutatójának javításához.

| (225) | Statikus szempontból a tranzakciónak a Bank tőkemegfelelési mutatójára is pozitív hatása van, mivel a Bank egy euro ellenértékért egy tőkével nagyon jól ellátott bankot szerez meg. 2012. március 31-én a kombinált gazdálkodó egység pro forma tőkemegfelelési mutatója 11,8 %, míg a Bank tőkemegfelelési mutatója csak 8,8 % volt. Hasonlóképpen, a kombinált gazdálkodó egység pro forma Core Tier 1 mutatója 11,1 %-on állt, míg a Bank Core Tier 1 mutatója 7,9 % volt. Az Emporiki Bank magas tőkéje védelmet nyújt jövőbeli veszteségek ellen, amelyek a stressztesztben kialakulhatnak, amint azt a 3. táblázat mutatja. A Bank tőkemegfelelési mutatója növekedésének statikus megfigyelése túlbecsülte a hosszú távú tőkehelyzetére gyakorolt pozitív hatást. Ezért a felvásárlás pozitív a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából. |
| --- | --- |

(225)

Statikus szempontból a tranzakciónak a Bank tőkemegfelelési mutatójára is pozitív hatása van, mivel a Bank egy euro ellenértékért egy tőkével nagyon jól ellátott bankot szerez meg. 2012. március 31-én a kombinált gazdálkodó egység pro forma tőkemegfelelési mutatója 11,8 %, míg a Bank tőkemegfelelési mutatója csak 8,8 % volt. Hasonlóképpen, a kombinált gazdálkodó egység pro forma Core Tier 1 mutatója 11,1 %-on állt, míg a Bank Core Tier 1 mutatója 7,9 % volt. Az Emporiki Bank magas tőkéje védelmet nyújt jövőbeli veszteségek ellen, amelyek a stressztesztben kialakulhatnak, amint azt a 3. táblázat mutatja. A Bank tőkemegfelelési mutatója növekedésének statikus megfigyelése túlbecsülte a hosszú távú tőkehelyzetére gyakorolt pozitív hatást. Ezért a felvásárlás pozitív a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából.

7.5.1.2.   A felvásárlások hatása a Bank számára szükséges támogatási összegre

| (226) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontja szerint a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség. Ebben az esetben, bár a tulajdonszerzés pozitív következményekkel jár a Bank életképességére nézve, a szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontja értelmében az életképességhez nem elengedhetetlen. |
| --- | --- |

(226)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontja szerint a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség. Ebben az esetben, bár a tulajdonszerzés pozitív következményekkel jár a Bank életképességére nézve, a szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontja értelmében az életképességhez nem elengedhetetlen.

| (227) | A Bank csak egy euro ellentételezést fizetett az Emporiki Bank megvásárlásáért. Így a vételárat nem állami támogatásból finanszírozták. E tény azt is jelenti, hogy a vételár megfizetése nem keletkeztetett tőkeszükségletet a Bank számára. Ezenkívül az Emporiki Bank megfelelően tőkésítve volt (vagyis a 3. táblázatban szemléltetett 2012-es stresszteszt szerint megkövetelt szintig). A tulajdonszerzés mint olyan valószínűleg nem jár jövőbeli tőkeszükséglettel a Bank számára. |
| --- | --- |

(227)

A Bank csak egy euro ellentételezést fizetett az Emporiki Bank megvásárlásáért. Így a vételárat nem állami támogatásból finanszírozták. E tény azt is jelenti, hogy a vételár megfizetése nem keletkeztetett tőkeszükségletet a Bank számára. Ezenkívül az Emporiki Bank megfelelően tőkésítve volt (vagyis a 3. táblázatban szemléltetett 2012-es stresszteszt szerint megkövetelt szintig). A tulajdonszerzés mint olyan valószínűleg nem jár jövőbeli tőkeszükséglettel a Bank számára.

| (228) | Következésképpen a nem tipikus feltételek miatt (egy tőkével teljesen ellátott bank megvásárlása 1 EUR-ért a stresszteszt követelmények kielégítése érdekében) az Emporiki Bank megvásárlása kivételesen nem megy szembe a támogatás minimalizálására vonatkozó követelménnyel. |
| --- | --- |

(228)

Következésképpen a nem tipikus feltételek miatt (egy tőkével teljesen ellátott bank megvásárlása 1 EUR-ért a stresszteszt követelmények kielégítése érdekében) az Emporiki Bank megvásárlása kivételesen nem megy szembe a támogatás minimalizálására vonatkozó követelménnyel.

7.5.1.3.   A kivásárlások versenyt torzító hatása

| (229) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást nem szabad nem támogatott vállalatok hátrányára felhasználni és különösen nem szabad versenyző vállalkozások kivásárlására fordítani. A szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontja azt is kimondja, hogy kivásárlásokat akkor lehet engedélyezni, ha a pénzügyi stabilitás helyreállítása vagy a tényleges verseny biztosítása érdekében szükséges konszolidációs folyamat részét képezik. Ilyen körülmények között a felvásárlási folyamatnak tisztességesnek kell lennie, és a kivásárlásnak biztosítania kell a tényleges verseny feltételeit az adott piacon. |
| --- | --- |

(229)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást nem szabad nem támogatott vállalatok hátrányára felhasználni és különösen nem szabad versenyző vállalkozások kivásárlására fordítani. A szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontja azt is kimondja, hogy kivásárlásokat akkor lehet engedélyezni, ha a pénzügyi stabilitás helyreállítása vagy a tényleges verseny biztosítása érdekében szükséges konszolidációs folyamat részét képezik. Ilyen körülmények között a felvásárlási folyamatnak tisztességesnek kell lennie, és a kivásárlásnak biztosítania kell a tényleges verseny feltételeit az adott piacon.

| (230) | Egy külső konzulens által 2012 elején elvégzett életképesség-vizsgálat alapján a Görög Nemzeti Bank az Emporiki Bankot önmagában nem tartotta életképesnek. Nagy veszteségeket termelt a Crédit Agricole számára, amely emiatt el akarta adni. Ha az eladás nem lett volna lehetséges, a Crédit Agricole azt mérlegelhette volna, hogyan hagyja csődbe jutni. Ezért a tranzakció minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség. |
| --- | --- |

(230)

Egy külső konzulens által 2012 elején elvégzett életképesség-vizsgálat alapján a Görög Nemzeti Bank az Emporiki Bankot önmagában nem tartotta életképesnek. Nagy veszteségeket termelt a Crédit Agricole számára, amely emiatt el akarta adni. Ha az eladás nem lett volna lehetséges, a Crédit Agricole azt mérlegelhette volna, hogyan hagyja csődbe jutni. Ezért a tranzakció minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség.

| (231) | Egyetlen nem támogatott ajánlattevő se nyújtott be érvényes ajánlatot az Emporiki Bank megvásárlására, és az eladási eljárás nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes volt. Ezért a Bank nem szorított ki nem támogatott ajánlattevőt. Mivel a kivásárlást engedélyezte a Görög Versenyhatóság, az eladási folyamat kimenetele nem veszélyezteti a tényleges verseny feltételeit Görögországban. |
| --- | --- |

(231)

Egyetlen nem támogatott ajánlattevő se nyújtott be érvényes ajánlatot az Emporiki Bank megvásárlására, és az eladási eljárás nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes volt. Ezért a Bank nem szorított ki nem támogatott ajánlattevőt. Mivel a kivásárlást engedélyezte a Görög Versenyhatóság, az eladási folyamat kimenetele nem veszélyezteti a tényleges verseny feltételeit Görögországban.

| (232) | Ezenkívül a Bank támogatási szükséglete nem rossz gazdálkodásból vagy helytelen kockázatvállalásból ered. Végül, a (227) preambulumbekezdés megállapítása szerint e tulajdonszerzés finanszírozására nem használtak fel állami támogatást (olyan bank megvásárlása 1 EUR-ért, amelynek tőkével való ellátottsága elérte a Görög Nemzeti Bank stressztesztjének teljesítéséhez szükséges szintet). |
| --- | --- |

(232)

Ezenkívül a Bank támogatási szükséglete nem rossz gazdálkodásból vagy helytelen kockázatvállalásból ered. Végül, a (227) preambulumbekezdés megállapítása szerint e tulajdonszerzés finanszírozására nem használtak fel állami támogatást (olyan bank megvásárlása 1 EUR-ért, amelynek tőkével való ellátottsága elérte a Görög Nemzeti Bank stressztesztjének teljesítéséhez szükséges szintet).

| (233) | Tekintettel ezen elemekre levonható a következtetés, hogy az Emporiki Bank megszerzése összhangban van a szerkezetátalakításról szóló közlemény 4. szakaszával. |
| --- | --- |

(233)

Tekintettel ezen elemekre levonható a következtetés, hogy az Emporiki Bank megszerzése összhangban van a szerkezetátalakításról szóló közlemény 4. szakaszával.

7.5.1.4.   Az Emporiki Bank kivásárlására vonatkozó következtetés

| (234) | Figyelemmel a görög bankok egyedi helyzetére és az Emporiki Bank kivásárlásának sajátosságaira, levonható a következtetés, hogy a kivásárlás összhangban van a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel. |
| --- | --- |

(234)

Figyelemmel a görög bankok egyedi helyzetére és az Emporiki Bank kivásárlásának sajátosságaira, levonható a következtetés, hogy a kivásárlás összhangban van a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel.

7.5.2.   A három hitelszövetkezet egyes eszközei és forrásai megvásárlásának összhangja a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel

7.5.2.1.   A tulajdonszerzések hatása a Bank hosszú távú életképességére

| (235) | A három hitelszövetkezet egyes eszközeinek és forrásainak megvásárlása erősíteni fogja a Bank hosszú távú életképességét. |
| --- | --- |

(235)

A három hitelszövetkezet egyes eszközeinek és forrásainak megvásárlása erősíteni fogja a Bank hosszú távú életképességét.

| (236) | Pontosabban a három hitelszövetkezet betéteinek integrálása a Bank mérlegébe javította a likviditási profilját. Az Alpha Bank S.A. nettó hitel/betét mutatója mintegy 1,5 %-kal csökkent, valamint csökkent az Alpha Bank S.A. eurórendszerre való ráutaltsága. |
| --- | --- |

(236)

Pontosabban a három hitelszövetkezet betéteinek integrálása a Bank mérlegébe javította a likviditási profilját. Az Alpha Bank S.A. nettó hitel/betét mutatója mintegy 1,5 %-kal csökkent, valamint csökkent az Alpha Bank S.A. eurórendszerre való ráutaltsága.

| (237) | Ezenkívül a tulajdonszerzések lehetővé tették a Bank számára, hogy növelje bevételeit ügyfélbázisa szélesítésével több földrajzi területen. A Bank nem vett át semmilyen költséges infrastruktúrát vagy költséges fiókhálózatot. A Bank hiteleket se vett át. Következésképpen nem növelte kockázatát és tőkeszükségletét. |
| --- | --- |

(237)

Ezenkívül a tulajdonszerzések lehetővé tették a Bank számára, hogy növelje bevételeit ügyfélbázisa szélesítésével több földrajzi területen. A Bank nem vett át semmilyen költséges infrastruktúrát vagy költséges fiókhálózatot. A Bank hiteleket se vett át. Következésképpen nem növelte kockázatát és tőkeszükségletét.

7.5.2.2.   A felvásárlás hatása a Bank számára szükséges támogatási összegre

| (238) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség. Ebben az esetben, bár a tulajdonszerzés pozitív következményekkel jár a Bank életképességére nézve, a szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontja értelmében az életképességhez nem elengedhetetlen. |
| --- | --- |

(238)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség. Ebben az esetben, bár a tulajdonszerzés pozitív következményekkel jár a Bank életképességére nézve, a szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontja értelmében az életképességhez nem elengedhetetlen.

| (239) | A Bank által a mindhárom hitelszövetkezet átruházott eszközei és forrásai megvásárlásáért fizetett ellenértéket az átadott betétek értékének 2,1 %-ában határozták meg, és összege körülbelül 9 millió EUR volt, amely a Bank felvásárláskori mérlegfőösszege 0,01 %-ával egyenlő. Így ezen ellenérték igen csekélynek tekinthető. Ráadásul a Bank már szerzett 550 millió EUR magántőkét a 2013. tavaszi feltőkésítés során. |
| --- | --- |

(239)

A Bank által a mindhárom hitelszövetkezet átruházott eszközei és forrásai megvásárlásáért fizetett ellenértéket az átadott betétek értékének 2,1 %-ában határozták meg, és összege körülbelül 9 millió EUR volt, amely a Bank felvásárláskori mérlegfőösszege 0,01 %-ával egyenlő. Így ezen ellenérték igen csekélynek tekinthető. Ráadásul a Bank már szerzett 550 millió EUR magántőkét a 2013. tavaszi feltőkésítés során.

| (240) | Megállapítást nyert, hogy a három hitelszövetkezet átruházott eszközeinek és forrásainak (főként betétek) beszerzési ára olyan alacsony volt, hogy nem akadályozta a támogatás szükséges minimumra korlátozását. |
| --- | --- |

(240)

Megállapítást nyert, hogy a három hitelszövetkezet átruházott eszközeinek és forrásainak (főként betétek) beszerzési ára olyan alacsony volt, hogy nem akadályozta a támogatás szükséges minimumra korlátozását.

7.5.2.3.   A kivásárlások versenyt torzító hatása

| (241) | A (229) preambulumbekezdésben közöltek és a szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontja szerint – különleges körülmények kivételével – állami támogatást nem szabad nem támogatott vállalatok hátrányára felhasználni és különösen nem szabad versenyző vállalkozások kivásárlása fordítani. |
| --- | --- |

(241)

A (229) preambulumbekezdésben közöltek és a szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontja szerint – különleges körülmények kivételével – állami támogatást nem szabad nem támogatott vállalatok hátrányára felhasználni és különösen nem szabad versenyző vállalkozások kivásárlása fordítani.

| (242) | A Görög Nemzeti Bank nem tartotta életképesnek a három hitelszövetkezetet, és úgy vélte, szanálási intézkedések alkalmazására van szükség a pénzügyi stabilitás fenntartása érdekében. Ezért a kivásárlások minősíthetőek egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség. |
| --- | --- |

(242)

A Görög Nemzeti Bank nem tartotta életképesnek a három hitelszövetkezetet, és úgy vélte, szanálási intézkedések alkalmazására van szükség a pénzügyi stabilitás fenntartása érdekében. Ezért a kivásárlások minősíthetőek egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség.

| (243) | Ezenkívül egyetlen nem támogatott ajánlattevő se nyújtott be érvényes ajánlatot a három hitelszövetkezet eszközeinek és forrásainak megszerzésére, és az egyetlen másik ajánlat egy olyan banktól érkezett, amely korábban még több támogatást kapott. Ráadásul a megszerzett eszközök és források mérete kicsi volt, és nem változtatta meg a piac szerkezetét (104). |
| --- | --- |

(243)

Ezenkívül egyetlen nem támogatott ajánlattevő se nyújtott be érvényes ajánlatot a három hitelszövetkezet eszközeinek és forrásainak megszerzésére, és az egyetlen másik ajánlat egy olyan banktól érkezett, amely korábban még több támogatást kapott. Ráadásul a megszerzett eszközök és források mérete kicsi volt, és nem változtatta meg a piac szerkezetét (104).

| (244) | Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e kivételes körülmények indokolják a kivásárlás engedélyezését, összhangban a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjával. |
| --- | --- |

(244)

Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e kivételes körülmények indokolják a kivásárlás engedélyezését, összhangban a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjával.

7.5.2.4.   A három hitelszövetkezet egyes eszközei és forrásai megvásárlására vonatkozó következtetés

| (245) | Megállapítást nyert, hogy – figyelemmel a három hitelszövetkezet egyes eszközei és forrásai megvásárlásának sajátosságaira – ezek a tulajdonszerzések összhangban vannak a szerkezetátalakításról szóló közleményben megállapított követelményekkel. |
| --- | --- |

(245)

Megállapítást nyert, hogy – figyelemmel a három hitelszövetkezet egyes eszközei és forrásai megvásárlásának sajátosságaira – ezek a tulajdonszerzések összhangban vannak a szerkezetátalakításról szóló közleményben megállapított követelményekkel.

7.5.3.   A Citibank Greece megvásárlásának összhangja a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel

7.5.3.1.   A tulajdonszerzés hatása a Bank hosszú távú életképességére

| (246) | A Citibank Greece (beleértve a Dinerst) megvásárlása erősíteni fogja a Bank hosszú távú életképességét. A Bank egy magas szintű tartalékokkal bíró hitelintézetet vásárolt meg. Ráadásul a nettó hitelállomány sokkal kisebb, mint a megszerzett betétek. |
| --- | --- |

(246)

A Citibank Greece (beleértve a Dinerst) megvásárlása erősíteni fogja a Bank hosszú távú életképességét. A Bank egy magas szintű tartalékokkal bíró hitelintézetet vásárolt meg. Ráadásul a nettó hitelállomány sokkal kisebb, mint a megszerzett betétek.

| (247) | A Citibank Greece betéteinek integrálása a Bank mérlegébe javítani fogja a Bank közép- és hosszú távú finanszírozási profilját, növelve ugyanakkor a Bank jövedelmezőségét. |
| --- | --- |

(247)

A Citibank Greece betéteinek integrálása a Bank mérlegébe javítani fogja a Bank közép- és hosszú távú finanszírozási profilját, növelve ugyanakkor a Bank jövedelmezőségét.

| (248) | Továbbá a tulajdonszerzés révén a Bank növelni fogja betétgyűjtési és franchise képességeit, elérve ezzel egy kiegyensúlyozott és fenntartható üzleti modellt. |
| --- | --- |

(248)

Továbbá a tulajdonszerzés révén a Bank növelni fogja betétgyűjtési és franchise képességeit, elérve ezzel egy kiegyensúlyozott és fenntartható üzleti modellt.

| (249) | Végül, a várható jelentős szinergiák – a központi funkciók, az IT szolgáltatások és a működési költségek tekintetében – hozzá fognak járulni a Bank hosszú távú életképességéhez. |
| --- | --- |

(249)

Végül, a várható jelentős szinergiák – a központi funkciók, az IT szolgáltatások és a működési költségek tekintetében – hozzá fognak járulni a Bank hosszú távú életképességéhez.

| (250) | Ezért a felvásárlás pozitív a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából. |
| --- | --- |

(250)

Ezért a felvásárlás pozitív a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából.

7.5.3.2.   A felvásárlás hatása a Bank számára szükséges támogatási összegre

| (251) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontja szerint a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség. Ebben az esetben, bár a tulajdonszerzés pozitív következményekkel jár a Bank életképességére nézve, a szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontja értelmében az életképességhez nem elengedhetetlen. |
| --- | --- |

(251)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontja szerint a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség. Ebben az esetben, bár a tulajdonszerzés pozitív következményekkel jár a Bank életképességére nézve, a szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontja értelmében az életképességhez nem elengedhetetlen.

| (252) | A Bank csak 2 millió EUR ellenértéket (105) fizetett a Citibank Greece és a Diners megvásárlásáért. |
| --- | --- |

(252)

A Bank csak 2 millió EUR ellenértéket (105) fizetett a Citibank Greece és a Diners megvásárlásáért.

| (253) | A megszerzett portfólió nagy számú teljesen leírt hitelt tartalmaz. Valójában az új hitelportfólió értékelése kiegyenlítheti a korlátozott tőkeszükségletet, amely a hiteleknek a Bank mérlegébe történő integrációjából fakad. |
| --- | --- |

(253)

A megszerzett portfólió nagy számú teljesen leírt hitelt tartalmaz. Valójában az új hitelportfólió értékelése kiegyenlítheti a korlátozott tőkeszükségletet, amely a hiteleknek a Bank mérlegébe történő integrációjából fakad.

| (254) | Ezenkívül a Bank 1,2 milliárd EUR magántőkét szerzett magasabb részvényenkénti áron, mint az a részvényenkénti ár, amelyen a HFSF jegyzett a 2013. tavaszi feltőkésítéskor. |
| --- | --- |

(254)

Ezenkívül a Bank 1,2 milliárd EUR magántőkét szerzett magasabb részvényenkénti áron, mint az a részvényenkénti ár, amelyen a HFSF jegyzett a 2013. tavaszi feltőkésítéskor.

| (255) | E sajátos körülmények között nem állítható, hogy a felvásárlást állami támogatással finanszírozták. A tulajdonszerzés nem fogja növelni a támogatás iránti igényt és nem fogja csökkenteni a meglévő támogatás ellentételezését. |
| --- | --- |

(255)

E sajátos körülmények között nem állítható, hogy a felvásárlást állami támogatással finanszírozták. A tulajdonszerzés nem fogja növelni a támogatás iránti igényt és nem fogja csökkenteni a meglévő támogatás ellentételezését.

7.5.3.3.   A kivásárlás versenyt torzító hatása

| (256) | A (241) preambulumbekezdésben jelzettek szerint állami támogatást nem szabad nem támogatott vállalatok hátrányára felhasználni és különösen nem szabad versenyző vállalkozások kivásárlására fordítani. |
| --- | --- |

(256)

A (241) preambulumbekezdésben jelzettek szerint állami támogatást nem szabad nem támogatott vállalatok hátrányára felhasználni és különösen nem szabad versenyző vállalkozások kivásárlására fordítani.

| (257) | A Citibank Greece-ért fizetett vételár rendkívül alacsony volt, és a Bank magas részvényenkénti áron vont be nagy összegű magántőkét. Ezért nem tekinthető úgy, hogy az adott tulajdonszerzés finanszírozására támogatást használtak fel. |
| --- | --- |

(257)

A Citibank Greece-ért fizetett vételár rendkívül alacsony volt, és a Bank magas részvényenkénti áron vont be nagy összegű magántőkét. Ezért nem tekinthető úgy, hogy az adott tulajdonszerzés finanszírozására támogatást használtak fel.

| (258) | Ezenkívül, mivel egyetlen nem támogatott ajánlattevő se nyújtott be ajánlatot a Bank által megvásárolt tevékenységi kör megszerzésére, nincs szó nem támogatott befektetők kiszorításáról. |
| --- | --- |

(258)

Ezenkívül, mivel egyetlen nem támogatott ajánlattevő se nyújtott be ajánlatot a Bank által megvásárolt tevékenységi kör megszerzésére, nincs szó nem támogatott befektetők kiszorításáról.

| (259) | Következésképpen, tekintetbe véve a (257) és (258) preambulumbekezdésekben szereplő elemeket, a tulajdonszerzés nem esik a szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjaiban szereplő tilalom hatálya alá. Ezenkívül a Bizottság emlékeztet arra, hogy a Bank támogatási szükséglete nem rossz gazdálkodásból vagy helytelen kockázatvállalásból ered. |
| --- | --- |

(259)

Következésképpen, tekintetbe véve a (257) és (258) preambulumbekezdésekben szereplő elemeket, a tulajdonszerzés nem esik a szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjaiban szereplő tilalom hatálya alá. Ezenkívül a Bizottság emlékeztet arra, hogy a Bank támogatási szükséglete nem rossz gazdálkodásból vagy helytelen kockázatvállalásból ered.

7.5.3.4.   A Citibank Greece kivásárlására vonatkozó következtetés

| (260) | Megállapítást nyert, hogy figyelemmel a Bank egyedi helyzetére (106) és a Citibank Greece kivásárlásának sajátosságaira, a kivásárlás összhangban van a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel. |
| --- | --- |

(260)

Megállapítást nyert, hogy figyelemmel a Bank egyedi helyzetére (106) és a Citibank Greece kivásárlásának sajátosságaira, a kivásárlás összhangban van a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel.

7.6.   AZ A., B1., B2., B3. ÉS B4. INTÉZKEDÉS SZERKEZETÁTALAKÍTÁSRÓL SZÓLÓ KÖZLEMÉNYNEK VALÓ MEGFELELÉSE

7.6.1.   A nehézségek forrásai és a szerkezetátalakítási közlemény szerinti értékelést érintő következmények

| (261) | Amint a 2.1.1. és 2.1.2. szakaszokban jeleztük, a Bank nehézségei főként a görög szuverén válságból, valamint Görögország és Dél-Európa mély recessziójából adódtak. Ami az előbbi tényezőt illeti, a görög kormány elveszítette a pénzügyi piacokhoz való hozzáférést, és végül tárgyalások útján egy megállapodást kellett elérnie a belföldi és nemzetközi hitelezőkkel. Ez volt a PSI program, amely az állammal szembeni követelések 53,3 %-os leértékelését eredményezte. Ezenkívül a követelések 31,5 %-át elcserélték alacsonyabb kamatozású és hosszabb futamidejű új GGB-kre. Ezeket az új GGB-ket 2012 decemberében az állam névértékük 30,2 %-a és 40,1 %-a közötti áron visszavásárolta a görög bankoktól, ami további veszteséget okozott a görög bankoknak. A PSI programnak és az adósság-visszavásárlásnak a Bank tőkehelyzetére gyakorolt hatása mellett a Bank óriási mértékű betétkiáramlásokat is észlelt 2010 és 2012 közepe között annak kockázata miatt, hogy Görögország esetleg kilép az euróövezetből a fenntarthatatlan államadósság következményeként és a gazdasági recesszió miatt. |
| --- | --- |

(261)

Amint a 2.1.1. és 2.1.2. szakaszokban jeleztük, a Bank nehézségei főként a görög szuverén válságból, valamint Görögország és Dél-Európa mély recessziójából adódtak. Ami az előbbi tényezőt illeti, a görög kormány elveszítette a pénzügyi piacokhoz való hozzáférést, és végül tárgyalások útján egy megállapodást kellett elérnie a belföldi és nemzetközi hitelezőkkel. Ez volt a PSI program, amely az állammal szembeni követelések 53,3 %-os leértékelését eredményezte. Ezenkívül a követelések 31,5 %-át elcserélték alacsonyabb kamatozású és hosszabb futamidejű új GGB-kre. Ezeket az új GGB-ket 2012 decemberében az állam névértékük 30,2 %-a és 40,1 %-a közötti áron visszavásárolta a görög bankoktól, ami további veszteséget okozott a görög bankoknak. A PSI programnak és az adósság-visszavásárlásnak a Bank tőkehelyzetére gyakorolt hatása mellett a Bank óriási mértékű betétkiáramlásokat is észlelt 2010 és 2012 közepe között annak kockázata miatt, hogy Görögország esetleg kilép az euróövezetből a fenntarthatatlan államadósság következményeként és a gazdasági recesszió miatt.

| (262) | A B1., B2., B3. és B4. intézkedések 4 571 millió EUR-t tesznek ki, amely kevesebb a PSI programot követően elkönyvelt veszteségnél (4 786 millió EUR). Ilyen esetben, és amennyiben a nehézségek elsősorban nem egy túlzottan kockázatvállaló magatartásból erednek, a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 14. pontja úgy rendelkezik, hogy a Bizottság könnyíteni fog a követelményein. |
| --- | --- |

(262)

A B1., B2., B3. és B4. intézkedések 4 571 millió EUR-t tesznek ki, amely kevesebb a PSI programot követően elkönyvelt veszteségnél (4 786 millió EUR). Ilyen esetben, és amennyiben a nehézségek elsősorban nem egy túlzottan kockázatvállaló magatartásból erednek, a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 14. pontja úgy rendelkezik, hogy a Bizottság könnyíteni fog a követelményein.

| (263) | A tőkeszükséglet legnagyobb része egy adott pénzügyi intézmény saját országa szuverén kockázatának való rendes kitettségéből adódik. Erre a tényre az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (58) és (69) preambulumbekezdése is rámutatott. A Bizottság azt is megállapítja, hogy a Bank kitettsége a görög szuverén kockázatnak kisebb volt, mint a többi legfontosabb görög banké, tehát nem tekinthető úgy, hogy a szuverén adósságnak való túlzott kitettséget halmozott fel. Következésképpen a Banknak kevésbé van szüksége erkölcsi kockázati kérdések kezelésére a szerkezetátalakítási tervében azon más támogatott pénzügyi intézményekhez képest, amelyek túlzott kockázatokat halmoztak fel. Mivel a támogatási intézkedések kevésbé torzítóak, a versenytorzítások korlátozása érdekében tett intézkedéseket arányosan enyhíteni kell. Tekintve, hogy a PSI program és az adósság-visszavásárlás adósságelengedést jelentenek az állam javára, az állam ellentételezése a bankok feltőkésítésekor alacsonyabb lehet. |
| --- | --- |

(263)

A tőkeszükséglet legnagyobb része egy adott pénzügyi intézmény saját országa szuverén kockázatának való rendes kitettségéből adódik. Erre a tényre az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (58) és (69) preambulumbekezdése is rámutatott. A Bizottság azt is megállapítja, hogy a Bank kitettsége a görög szuverén kockázatnak kisebb volt, mint a többi legfontosabb görög banké, tehát nem tekinthető úgy, hogy a szuverén adósságnak való túlzott kitettséget halmozott fel. Következésképpen a Banknak kevésbé van szüksége erkölcsi kockázati kérdések kezelésére a szerkezetátalakítási tervében azon más támogatott pénzügyi intézményekhez képest, amelyek túlzott kockázatokat halmoztak fel. Mivel a támogatási intézkedések kevésbé torzítóak, a versenytorzítások korlátozása érdekében tett intézkedéseket arányosan enyhíteni kell. Tekintve, hogy a PSI program és az adósság-visszavásárlás adósságelengedést jelentenek az állam javára, az állam ellentételezése a bankok feltőkésítésekor alacsonyabb lehet.

| (264) | Ugyanakkor, mivel a görög gazdaság 2008 óta mintegy 25 %-kal zsugorodott, és mivel a Bank egy kevésbé életképes bankot vásárolt meg az Emporiki Bank formájában, jövedelmezősége helyreállítása érdekében a Banknak hozzá kell igazítania a szervezetét, költségstruktúráját és kereskedelmi hálózatát ehhez az új környezethez. Ezért, az erkölcsi kockázati probléma hiánya ellenére a Banknak a hosszú távú életképesség biztosítása érdekében racionalizálnia kell görögországi működését. |
| --- | --- |

(264)

Ugyanakkor, mivel a görög gazdaság 2008 óta mintegy 25 %-kal zsugorodott, és mivel a Bank egy kevésbé életképes bankot vásárolt meg az Emporiki Bank formájában, jövedelmezősége helyreállítása érdekében a Banknak hozzá kell igazítania a szervezetét, költségstruktúráját és kereskedelmi hálózatát ehhez az új környezethez. Ezért, az erkölcsi kockázati probléma hiánya ellenére a Banknak a hosszú távú életképesség biztosítása érdekében racionalizálnia kell görögországi működését.

| (265) | A Bank számára a veszteségek fontos második forrását a görög háztartásoknak és vállalatoknak nyújtott hitelei jelentették. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a veszteségek oka elsősorban a kivételesen mély és elhúzódó recesszió és a GDP öt év alatt körülbelül 25 %-os zsugorodása, nem pedig a Bank kockázatos hitelezési gyakorlata. Így az e veszteségek fedezésére megadott támogatás nem okoz erkölcsi kockázatot, szemben azzal az esettel, amikor a támogatás egy bankot múltbeli kockázatos magatartása következményeitől óv meg. Ezért a támogatás kevésbé torzító (107). |
| --- | --- |

(265)

A Bank számára a veszteségek fontos második forrását a görög háztartásoknak és vállalatoknak nyújtott hitelei jelentették. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a veszteségek oka elsősorban a kivételesen mély és elhúzódó recesszió és a GDP öt év alatt körülbelül 25 %-os zsugorodása, nem pedig a Bank kockázatos hitelezési gyakorlata. Így az e veszteségek fedezésére megadott támogatás nem okoz erkölcsi kockázatot, szemben azzal az esettel, amikor a támogatás egy bankot múltbeli kockázatos magatartása következményeitől óv meg. Ezért a támogatás kevésbé torzító (107).

| (266) | Ugyanakkor a Bank tőkeszükségletének és hitelezési veszteségeinek egy része néhány nemzetközi leányvállalattól származik. 2012-ben például a ciprusi, romániai, szerbiai, FYROM-beli és bulgáriai tevékenységei voltak veszteségesek, míg az albániai tevékenységek éppen csak nullszaldósak voltak. A 2012-ben a Bank tőkeszükségletének meghatározására elvégzett stressztesztek azt mutatták, hogy a külföldi hiteleken az előrejelzett hitelezési veszteségek 921 millió EUR-t tettek ki az alapforgatókönyvben és 1 201 millió EUR-t a kedvezőtlen forgatókönyv szerint. A külföldi eszközök is apasztották a likviditást, mivel a csoporton belüli finanszírozás több milliárd euróra rúgott. |
| --- | --- |

(266)

Ugyanakkor a Bank tőkeszükségletének és hitelezési veszteségeinek egy része néhány nemzetközi leányvállalattól származik. 2012-ben például a ciprusi, romániai, szerbiai, FYROM-beli és bulgáriai tevékenységei voltak veszteségesek, míg az albániai tevékenységek éppen csak nullszaldósak voltak. A 2012-ben a Bank tőkeszükségletének meghatározására elvégzett stressztesztek azt mutatták, hogy a külföldi hiteleken az előrejelzett hitelezési veszteségek 921 millió EUR-t tettek ki az alapforgatókönyvben és 1 201 millió EUR-t a kedvezőtlen forgatókönyv szerint. A külföldi eszközök is apasztották a likviditást, mivel a csoporton belüli finanszírozás több milliárd euróra rúgott.

| (267) | Tehát, mivel a négy legnagyobb görög bank közül a Banknak volt a legalacsonyabb a GGB állománya a PSI idején, és mivel a PSI-ből eredő veszteség nagyobb volt, mint a B, B2., B3. és B4. intézkedések révén kapott támogatás, megállapítható, hogy a veszteségek nagyobbik része és a támogatási szükséglet a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 14. pontja alá tartozik, amely lehetővé teszi, hogy a Bizottság könnyítse a követelményeit. A támogatási szükséglet részben a kivételesen mély és hosszan tartó recesszió miatti görög hitelezési veszteségekből ered, nem pedig kockázatos hitelezésből. Az ilyen támogatás nem hoz létre erkölcsi kockázatot, ezért kevésbé torzító. |
| --- | --- |

(267)

Tehát, mivel a négy legnagyobb görög bank közül a Banknak volt a legalacsonyabb a GGB állománya a PSI idején, és mivel a PSI-ből eredő veszteség nagyobb volt, mint a B, B2., B3. és B4. intézkedések révén kapott támogatás, megállapítható, hogy a veszteségek nagyobbik része és a támogatási szükséglet a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 14. pontja alá tartozik, amely lehetővé teszi, hogy a Bizottság könnyítse a követelményeit. A támogatási szükséglet részben a kivételesen mély és hosszan tartó recesszió miatti görög hitelezési veszteségekből ered, nem pedig kockázatos hitelezésből. Az ilyen támogatás nem hoz létre erkölcsi kockázatot, ezért kevésbé torzító.

| (268) | Végül, a támogatási igény korlátozott része a Bank külföldi leányvállalatait illető saját kockázatvállalásából fakad. |
| --- | --- |

(268)

Végül, a támogatási igény korlátozott része a Bank külföldi leányvállalatait illető saját kockázatvállalásából fakad.

7.6.2.   Életképesség

| (269) | Egy szerkezetátalakítási tervnek biztosítania kell, hogy a pénzügyi intézmény képes legyen hosszú távú életképességét helyreállítani a szerkezetátalakítási időszak végére (a szerkezetátalakításról szóló közlemény 2. szakasza). Esetünkben a szerkezetátalakítási időszak az e határozat elfogadásának napja és 2018. december 31. közötti időszakként kerül meghatározásra. |
| --- | --- |

(269)

Egy szerkezetátalakítási tervnek biztosítania kell, hogy a pénzügyi intézmény képes legyen hosszú távú életképességét helyreállítani a szerkezetátalakítási időszak végére (a szerkezetátalakításról szóló közlemény 2. szakasza). Esetünkben a szerkezetátalakítási időszak az e határozat elfogadásának napja és 2018. december 31. közötti időszakként kerül meghatározásra.

| (270) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 9., 10. és 11. pontjaival összhangban Görögország átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet nyújtott be, amely teljes körű tájékoztatást nyújt a Bank üzleti modelljéről. A terv azonosítja a Bank nehézségeinek okait is, valamint az életképességi problémák leküzdése érdekében meghozott minden intézkedést. Nevezetesen, a szerkezetátalakítási terv leírja a Bank működési hatékonyságának megőrzése, valamint az NPL magas szintjével, sebezhető likviditási és tőkehelyzetével való megbirkózás érdekében választott stratégiát, továbbá külföldi vállalkozásait, amelyek az utóbbi években anyavállalatukra támaszkodtak finanszírozásuk és tőkéjük érdekében. |
| --- | --- |

(270)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 9., 10. és 11. pontjaival összhangban Görögország átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet nyújtott be, amely teljes körű tájékoztatást nyújt a Bank üzleti modelljéről. A terv azonosítja a Bank nehézségeinek okait is, valamint az életképességi problémák leküzdése érdekében meghozott minden intézkedést. Nevezetesen, a szerkezetátalakítási terv leírja a Bank működési hatékonyságának megőrzése, valamint az NPL magas szintjével, sebezhető likviditási és tőkehelyzetével való megbirkózás érdekében választott stratégiát, továbbá külföldi vállalkozásait, amelyek az utóbbi években anyavállalatukra támaszkodtak finanszírozásuk és tőkéjük érdekében.

7.6.2.1.   Görögországi banki tevékenységek

| (271) | Ami a likviditást és a Bank eurórendszeri finanszírozásra való ráutaltságát illeti, a szerkezetátalakítási terv a görögországi mérleg korlátozott növekedését vetíti előre, miközben a betétalapnak ismét növekednie kellene. Az államilag garantált ELA-tól való függés, amely már lényegesen csökkent, tovább fog mérséklődni, ami szintén segíteni fogja a Bankot finanszírozási költsége csökkentésében. |
| --- | --- |

(271)

Ami a likviditást és a Bank eurórendszeri finanszírozásra való ráutaltságát illeti, a szerkezetátalakítási terv a görögországi mérleg korlátozott növekedését vetíti előre, miközben a betétalapnak ismét növekednie kellene. Az államilag garantált ELA-tól való függés, amely már lényegesen csökkent, tovább fog mérséklődni, ami szintén segíteni fogja a Bankot finanszírozási költsége csökkentésében.

| (272) | A (118) preambulumbekezdésben említett hitel/betét arányra vonatkozó kötelezettség biztosítja a Bank mérlegszerkezetének fenntarthatóságát a szerkezetátalakítási időszak végére. Az értékpapírok és más, nem alapvető tevékenységek értékesítése is erősíteni fogja a Bank likviditási helyzetét. A Bank továbbra is feszített likviditási helyzete miatt a Bizottság el tudja fogadni a görög hatóságok kérését, hogy felhatalmazást kapjanak a Banknak történő likviditásnyújtásra a görög banktámogatási program garancia- és államkötvény-kölcsönzési intézkedései, valamint az államilag garantált ELA alapján. |
| --- | --- |

(272)

A (118) preambulumbekezdésben említett hitel/betét arányra vonatkozó kötelezettség biztosítja a Bank mérlegszerkezetének fenntarthatóságát a szerkezetátalakítási időszak végére. Az értékpapírok és más, nem alapvető tevékenységek értékesítése is erősíteni fogja a Bank likviditási helyzetét. A Bank továbbra is feszített likviditási helyzete miatt a Bizottság el tudja fogadni a görög hatóságok kérését, hogy felhatalmazást kapjanak a Banknak történő likviditásnyújtásra a görög banktámogatási program garancia- és államkötvény-kölcsönzési intézkedései, valamint az államilag garantált ELA alapján.

| (273) | Finanszírozási költségeinek csökkentése érdekében Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank tovább csökkenti az általa Görögországban a betétekre fizetett kamatokat, a (118) preambulumbekezdésben leírtak szerint. A betétek költsége ilyen csökkenésének elérése kulcsfontosságú hozzájárulás lesz a Bank tartalékolás előtti jövedelmezőségének javításához. |
| --- | --- |

(273)

Finanszírozási költségeinek csökkentése érdekében Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank tovább csökkenti az általa Görögországban a betétekre fizetett kamatokat, a (118) preambulumbekezdésben leírtak szerint. A betétek költsége ilyen csökkenésének elérése kulcsfontosságú hozzájárulás lesz a Bank tartalékolás előtti jövedelmezőségének javításához.

| (274) | A válság kezdete óta a Bank elkezdte racionalizálni görögországi üzleti hálózatát a fiókok és az alkalmazottak számának csökkentése révén (108). 2013-hoz képest 2017-re a Bank összes költsége további [...]%-kal fog csökkenni. E cél elérése érdekében Görögország kötelezettséget vállalt, hogy a Bank 2017. december 31-ére [...]-ra/-re, illetve [...]-ra/-re fogja csökkenteni fiókjai és alkalmazottai számát úgy, hogy görögországi összköltsége (109) legfeljebb [...] millió EUR lesz. A szerkezetátalakítási időszak végén a várható költség/bevétel arány [...]% alatt lesz. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási terv megőrzi a Bank hatékonyságát az új piaci környezetben. |
| --- | --- |

(274)

A válság kezdete óta a Bank elkezdte racionalizálni görögországi üzleti hálózatát a fiókok és az alkalmazottak számának csökkentése révén (108). 2013-hoz képest 2017-re a Bank összes költsége további [...]%-kal fog csökkenni. E cél elérése érdekében Görögország kötelezettséget vállalt, hogy a Bank 2017. december 31-ére [...]-ra/-re, illetve [...]-ra/-re fogja csökkenteni fiókjai és alkalmazottai számát úgy, hogy görögországi összköltsége (109) legfeljebb [...] millió EUR lesz. A szerkezetátalakítási időszak végén a várható költség/bevétel arány [...]% alatt lesz. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási terv megőrzi a Bank hatékonyságát az új piaci környezetben.

| (275) | Egy másik kulcsfontosságú terület az NPL-ek kezelése, mivel ezek a portfólió 32,4 %-át tették ki 2013. december 31-én (110). A Bank hitelezési politikájának fejlesztését tervezi (limitek, biztosítéki fedezet), valamint, hogy az alapvető tevékenységre összpontosít a veszteségek minimalizálása érdekében. Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank a hitelpolitikáját illetően magas minőségi követelményeknek fog megfelelni a kockázatok kezelése, valamint az érték maximalizálása érdekében a Bank számára a hitelezési folyamat minden fázisában, a (122) preambulumbekezdésben leírtak szerint. |
| --- | --- |

(275)

Egy másik kulcsfontosságú terület az NPL-ek kezelése, mivel ezek a portfólió 32,4 %-át tették ki 2013. december 31-én (110). A Bank hitelezési politikájának fejlesztését tervezi (limitek, biztosítéki fedezet), valamint, hogy az alapvető tevékenységre összpontosít a veszteségek minimalizálása érdekében. Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank a hitelpolitikáját illetően magas minőségi követelményeknek fog megfelelni a kockázatok kezelése, valamint az érték maximalizálása érdekében a Bank számára a hitelezési folyamat minden fázisában, a (122) preambulumbekezdésben leírtak szerint.

7.6.2.2.   Vállalatirányítás

| (276) | Egy másik figyelmet érdemlő pont a Bank irányítása, tekintve, hogy a 2014. évi tőkeemelést követően a Bank részvényeinek 69,9 %-a (111) a HFSF tulajdonában van – korlátozott szavazati joggal. Ezenkívül a Bankot ellenőrző magánbefektetők némelyikének utalványok is vannak a tulajdonában, és így a teljes haszonra szert tennének, ha a részvényár felszökne a szerkezetátalakítási időszak folyamán. Mivel ez a helyzet erkölcsi kockázatot okozna, a Bank és a HFSF 2013-ban egy sajátos kapcsolati keretről állapodott meg. E megállapodás megvédi a Bank napi üzletmenetét a fő részvényesei minden beavatkozásától, miközben biztosítja, hogy a HFSF nyomon követhesse a szerkezetátalakítási terv megvalósulását, és megfelelő konzultációs eljárások révén megakadályozhassa, hogy a Bank vezetése túlzott kockázatokat vállaljon. A Bank arra is kötelezettséget vállalt, hogy szoros figyelemmel kíséri a kapcsolt hitelfelvevőknek való kitettségét. A Bizottság üdvözli a tényt, hogy a HFSF automatikusan visszanyeri szavazati jogait, ha a Bank nem hajtja végre a szerkezetátalakítási tervét. |
| --- | --- |

(276)

Egy másik figyelmet érdemlő pont a Bank irányítása, tekintve, hogy a 2014. évi tőkeemelést követően a Bank részvényeinek 69,9 %-a (111) a HFSF tulajdonában van – korlátozott szavazati joggal. Ezenkívül a Bankot ellenőrző magánbefektetők némelyikének utalványok is vannak a tulajdonában, és így a teljes haszonra szert tennének, ha a részvényár felszökne a szerkezetátalakítási időszak folyamán. Mivel ez a helyzet erkölcsi kockázatot okozna, a Bank és a HFSF 2013-ban egy sajátos kapcsolati keretről állapodott meg. E megállapodás megvédi a Bank napi üzletmenetét a fő részvényesei minden beavatkozásától, miközben biztosítja, hogy a HFSF nyomon követhesse a szerkezetátalakítási terv megvalósulását, és megfelelő konzultációs eljárások révén megakadályozhassa, hogy a Bank vezetése túlzott kockázatokat vállaljon. A Bank arra is kötelezettséget vállalt, hogy szoros figyelemmel kíséri a kapcsolt hitelfelvevőknek való kitettségét. A Bizottság üdvözli a tényt, hogy a HFSF automatikusan visszanyeri szavazati jogait, ha a Bank nem hajtja végre a szerkezetátalakítási tervét.

7.6.2.3.   Nemzetközi tevékenységek

| (277) | Amint azt a (266) preambulumbekezdés kifejti, a Bank bizonyos nemzetközi tevékenységei a múltban leapasztották a Bank tőkéjét, likviditását és jövedelmezőségét. |
| --- | --- |

(277)

Amint azt a (266) preambulumbekezdés kifejti, a Bank bizonyos nemzetközi tevékenységei a múltban leapasztották a Bank tőkéjét, likviditását és jövedelmezőségét.

| (278) | A szerkezetátalakítási terv előrejelzése szerint a Bank továbbra is belső piacára fog összpontosítani. A Bank már eladta nem nyereséges ukrajnai leányvállalatát. Emellett megkezdte a többi leányvállalat racionalizálását, a kölcsönjegyzési eljárás megerősítését és a leányvállalatok finanszírozási résének csökkentését. A (109) preambulumbekezdésben leírtak szerint a megtartott leányvállalatoknál a hálózat további racionalizálását tervezi. |
| --- | --- |

(278)

A szerkezetátalakítási terv előrejelzése szerint a Bank továbbra is belső piacára fog összpontosítani. A Bank már eladta nem nyereséges ukrajnai leányvállalatát. Emellett megkezdte a többi leányvállalat racionalizálását, a kölcsönjegyzési eljárás megerősítését és a leányvállalatok finanszírozási résének csökkentését. A (109) preambulumbekezdésben leírtak szerint a megtartott leányvállalatoknál a hálózat további racionalizálását tervezi.

| (279) | A külföldi eszközök teljes összege 2017. december 31-ére legalább további [...]%-kal fog zsugorodni (2012. december 31-éhez viszonyítva). |
| --- | --- |

(279)

A külföldi eszközök teljes összege 2017. december 31-ére legalább további [...]%-kal fog zsugorodni (2012. december 31-éhez viszonyítva).

| (280) | A nemzetközi tevékenységek általános nyereségességét [...]-tól/-től kezdődően állítják helyre. |
| --- | --- |

(280)

A nemzetközi tevékenységek általános nyereségességét [...]-tól/-től kezdődően állítják helyre.

| (281) | Ezért a Bizottság úgy hiszi, hogy a Bank kellőképpen átalakítja e külföldi vállalkozásokat, és lecsökkenti méretüket, hogy a jövőben ne legyen kitéve további tőkeszükségletnek és likviditáshiánynak. A (119) preambulumbekezdésben leírt kötelezettség, hogy tartózkodjanak nagy összegű tőkének a Bank nemzetközi leányvállalataiba történő injekciózásától ugyancsak biztosítja, hogy a külföldi leányvállalatok ne jelentsenek fenyegetést a tőkére vagy a likviditásra nézve. |
| --- | --- |

(281)

Ezért a Bizottság úgy hiszi, hogy a Bank kellőképpen átalakítja e külföldi vállalkozásokat, és lecsökkenti méretüket, hogy a jövőben ne legyen kitéve további tőkeszükségletnek és likviditáshiánynak. A (119) preambulumbekezdésben leírt kötelezettség, hogy tartózkodjanak nagy összegű tőkének a Bank nemzetközi leányvállalataiba történő injekciózásától ugyancsak biztosítja, hogy a külföldi leányvállalatok ne jelentsenek fenyegetést a tőkére vagy a likviditásra nézve.

7.6.2.4.   Az életképességre vonatkozó következtetés

| (282) | A 2.4. szakaszban ismertetett alapforgatókönyv azt mutatja, hogy a szerkezetátalakítási időszak végén a Bank képes lesz olyan nyereséget realizálni, amely lehetővé teszi számára összes költsége fedezését, és megfelelő sajáttőke-arányos nyereséget biztosítani kockázati profilja figyelembevételével. Ugyanakkor az előrejelzések szerint a Bank tőkehelyzete kielégítő szinten marad. |
| --- | --- |

(282)

A 2.4. szakaszban ismertetett alapforgatókönyv azt mutatja, hogy a szerkezetátalakítási időszak végén a Bank képes lesz olyan nyereséget realizálni, amely lehetővé teszi számára összes költsége fedezését, és megfelelő sajáttőke-arányos nyereséget biztosítani kockázati profilja figyelembevételével. Ugyanakkor az előrejelzések szerint a Bank tőkehelyzete kielégítő szinten marad.

| (283) | Végül a Bizottság tudomásul veszi a Bank szerkezetátalakítási tervében leírt kedvezőtlen forgatókönyvet a görög hatóságok által benyújtottak szerint. E kedvezőtlen forgatókönyv egy sor, a HFSF-fel megállapodott feltevésen alapul. Hosszabb és mélyebb válsággal számol, valamint az ingatlanárak súlyosabb deflációjával (112). A szerkezetátalakítási terv azt mutatja, hogy a Bank képes ésszerű mértékű stressznek ellenállni, mivel – a kedvezőtlen forgatókönyvben – a Bank nyereséges és jól tőkésített marad a szerkezetátalakítási időszak végén. |
| --- | --- |

(283)

Végül a Bizottság tudomásul veszi a Bank szerkezetátalakítási tervében leírt kedvezőtlen forgatókönyvet a görög hatóságok által benyújtottak szerint. E kedvezőtlen forgatókönyv egy sor, a HFSF-fel megállapodott feltevésen alapul. Hosszabb és mélyebb válsággal számol, valamint az ingatlanárak súlyosabb deflációjával (112). A szerkezetátalakítási terv azt mutatja, hogy a Bank képes ésszerű mértékű stressznek ellenállni, mivel – a kedvezőtlen forgatókönyvben – a Bank nyereséges és jól tőkésített marad a szerkezetátalakítási időszak végén.

| (284) | A 2014-ben megszerzett többlettőke összege (1,2 milliárd EUR) elegendő ahhoz, hogy megbirkózzanak a 2013-as stresszteszt alapforgatókönyvével a szerkezetátalakítási időszakban és visszafizessék az elsőbbségi részvényeket, amit a Bank 2014 áprilisában tett meg (113). A Bank egy feltételes tőketervet is be fog nyújtani a Görög Nemzeti Banknak olyan intézkedésekkel, amelyeket akkor kell végrehajtani, ha a gazdasági környezet tovább romlik. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alapforgatókönyv szerinti tőkeszükséglet-értékelésben a Görög Nemzeti Bank már több módosítást hajtott végre, amelyek a becsült tőkeszükséglet emelkedését eredményezték a Bank által saját alapforgatókönyvében becsült tőkeszükséglethez képest. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Görög Nemzeti Bank által becsült alapforgatókönyv szerinti tőkeszükséglet bizonyos mértékű stresszt feltételez. A Bank életképességének megállapítása érdekében a Bizottság nem követeli meg, hogy a Banknak előre elegendő tőkéje legyen a Görög Nemzeti Bank által becsült stresszforgatókönyv szerinti tőkeszükséglet fedezésére, mivel az utóbbi becsült szint magas stressz-szintet képvisel, és mivel a 2014. márciusi tőkebevonás azt mutatja, hogy a Bank ismét hozzáfér a tőkepiacokhoz. |
| --- | --- |

(284)

A 2014-ben megszerzett többlettőke összege (1,2 milliárd EUR) elegendő ahhoz, hogy megbirkózzanak a 2013-as stresszteszt alapforgatókönyvével a szerkezetátalakítási időszakban és visszafizessék az elsőbbségi részvényeket, amit a Bank 2014 áprilisában tett meg (113). A Bank egy feltételes tőketervet is be fog nyújtani a Görög Nemzeti Banknak olyan intézkedésekkel, amelyeket akkor kell végrehajtani, ha a gazdasági környezet tovább romlik. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alapforgatókönyv szerinti tőkeszükséglet-értékelésben a Görög Nemzeti Bank már több módosítást hajtott végre, amelyek a becsült tőkeszükséglet emelkedését eredményezték a Bank által saját alapforgatókönyvében becsült tőkeszükséglethez képest. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Görög Nemzeti Bank által becsült alapforgatókönyv szerinti tőkeszükséglet bizonyos mértékű stresszt feltételez. A Bank életképességének megállapítása érdekében a Bizottság nem követeli meg, hogy a Banknak előre elegendő tőkéje legyen a Görög Nemzeti Bank által becsült stresszforgatókönyv szerinti tőkeszükséglet fedezésére, mivel az utóbbi becsült szint magas stressz-szintet képvisel, és mivel a 2014. márciusi tőkebevonás azt mutatja, hogy a Bank ismét hozzáfér a tőkepiacokhoz.

| (285) | Ezenkívül pozitív, hogy a Bank többet nem fog befektetésre nem ajánlott papírokba fektetni, ami segíteni fog tőke- és likviditási helyzetének megóvásában. |
| --- | --- |

(285)

Ezenkívül pozitív, hogy a Bank többet nem fog befektetésre nem ajánlott papírokba fektetni, ami segíteni fog tőke- és likviditási helyzetének megóvásában.

| (286) | Következésképpen megállapítható, hogy a Bank elegendő intézkedést tett hosszú távú életképessége helyreállítása érdekében. |
| --- | --- |

(286)

Következésképpen megállapítható, hogy a Bank elegendő intézkedést tett hosszú távú életképessége helyreállítása érdekében.

7.6.3.   Saját hozzájárulás és tehermegosztás

| (287) | Amint azt a szerkezetátalakításról szóló közlemény kimondja, a bankoknak és tulajdonosaiknak a lehető legnagyobb mértékben hozzá kell járulniuk a szerkezetátalakításhoz annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódjon. Így a bankoknak saját forrásaikat kell felhasználniuk a szerkezetátalakítás finanszírozására, például eszközök eladásával, miközben a bank veszteségeit – ahol lehetséges – a bankban érdekeltséggel bíróknak kell átvállalniuk. |
| --- | --- |

(287)

Amint azt a szerkezetátalakításról szóló közlemény kimondja, a bankoknak és tulajdonosaiknak a lehető legnagyobb mértékben hozzá kell járulniuk a szerkezetátalakításhoz annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódjon. Így a bankoknak saját forrásaikat kell felhasználniuk a szerkezetátalakítás finanszírozására, például eszközök eladásával, miközben a bank veszteségeit – ahol lehetséges – a bankban érdekeltséggel bíróknak kell átvállalniuk.

7.6.3.1.   A Bank saját hozzájárulása: elidegenítések és költségcsökkentés

| (288) | A Bank már elidegenített néhány kis külföldi vállalkozást (Ukrajna), továbbá csökkentette portfóliója egy részének tőkeáttételét tőkemegfelelésének és likviditási helyzetének erősítése érdekében. Például a Bank 1,9 milliárd EUR-nyi külföldi eszköz tőkeáttétel-csökkentését hajtotta végre 2009 és 2013 között (114). |
| --- | --- |

(288)

A Bank már elidegenített néhány kis külföldi vállalkozást (Ukrajna), továbbá csökkentette portfóliója egy részének tőkeáttételét tőkemegfelelésének és likviditási helyzetének erősítése érdekében. Például a Bank 1,9 milliárd EUR-nyi külföldi eszköz tőkeáttétel-csökkentését hajtotta végre 2009 és 2013 között (114).

| (289) | A szerkezetátalakítási terv rendelkezik további délkelet-európai eszközök értékesítéséről a (107) preambulumbekezdésben leírtak szerint. Figyelembe véve a már végrehajtott tőkeáttétel-csökkentést és elidegenítéseket, és az említett kötelezettségvállalások teljesítését követően a Bank földrajzi jelenléte Délkelet-Európában jelentősen csökkenni fog. A Bank nemzetközi eszközeinek csökkentése annak az esetleges kockázatát is jelentősen mérsékli, hogy a jövőben támogatásra lesz szükség. Így segít a támogatás összegének minimálisra csökkentésében. |
| --- | --- |

(289)

A szerkezetátalakítási terv rendelkezik további délkelet-európai eszközök értékesítéséről a (107) preambulumbekezdésben leírtak szerint. Figyelembe véve a már végrehajtott tőkeáttétel-csökkentést és elidegenítéseket, és az említett kötelezettségvállalások teljesítését követően a Bank földrajzi jelenléte Délkelet-Európában jelentősen csökkenni fog. A Bank nemzetközi eszközeinek csökkentése annak az esetleges kockázatát is jelentősen mérsékli, hogy a jövőben támogatásra lesz szükség. Így segít a támogatás összegének minimálisra csökkentésében.

| (290) | 2007-ben a Bank eladta biztosítási tevékenységeit. Következésképpen ezen a piacon nincs olyan jelentős tevékenysége, amely értékesíthető lenne forrásteremtés céljából. |
| --- | --- |

(290)

2007-ben a Bank eladta biztosítási tevékenységeit. Következésképpen ezen a piacon nincs olyan jelentős tevékenysége, amely értékesíthető lenne forrásteremtés céljából.

| (291) | Tőkeszükségletének korlátozása érdekében a Bank nem fog tőkét fordítani külföldi leányvállalatai támogatására vagy növekedésére, amint azt a (119) preambulumbekezdés leírja. Továbbá a Görögország általi kötelezettségvállalások úgy rendelkeznek, hogy a Bank további felvásárlásokat nem hajt végre. |
| --- | --- |

(291)

Tőkeszükségletének korlátozása érdekében a Bank nem fog tőkét fordítani külföldi leányvállalatai támogatására vagy növekedésére, amint azt a (119) preambulumbekezdés leírja. Továbbá a Görögország általi kötelezettségvállalások úgy rendelkeznek, hogy a Bank további felvásárlásokat nem hajt végre.

| (292) | A Banknak van egy kiterjedt költségcsökkentési programja is, amint azt a 2.4.2. szakasz jelzi. Költségei tovább csökkennek 2017-ig. Folyamatban van a létszámcsökkentés és a fizetések lefelé történő kiigazítása. Görögország a Bank vezetői javadalmazásának korlátozására is kötelezettséget vállalt, [...]. |
| --- | --- |

(292)

A Banknak van egy kiterjedt költségcsökkentési programja is, amint azt a 2.4.2. szakasz jelzi. Költségei tovább csökkennek 2017-ig. Folyamatban van a létszámcsökkentés és a fizetések lefelé történő kiigazítása. Görögország a Bank vezetői javadalmazásának korlátozására is kötelezettséget vállalt, [...].

7.6.3.2.   Historikus részvényesek általi tehermegosztás és a piacon szerzett új tőke

| (293) | A Bank historikus részvényeseit felhígította a 2009-ben végrehajtott jogosultsági kibocsátás (115), majd azt követően a HFSF által végrehajtott feltőkésítés (B4. intézkedés), valamint a 2013-as és a 2014. márciusi magántőke-bevonás. Például a Bank részvényeseinél (akik közé akkor azok a befektetők is tartoztak, akik 2009-ben pénzt injekcióztak be) levő üzletrész a 2013. tavaszi feltőkésítést megelőző 100 %-ról a feltőkésítés utánra mindössze 4,9 %-ra csökkent. Ráadásul 2008 óta a Bank nem fizetett készpénzben osztalékot. Az említett, historikus részvényesek általi tehermegosztás mellett a Bank a válság 2008-as kezdete óta jelentős összegű magántőkét vont be: 986 millió EUR-t 2009-ben, 550 millió EUR-t 2013-ban és 1 200 millió EUR-t 2014-ben. |
| --- | --- |

(293)

A Bank historikus részvényeseit felhígította a 2009-ben végrehajtott jogosultsági kibocsátás (115), majd azt követően a HFSF által végrehajtott feltőkésítés (B4. intézkedés), valamint a 2013-as és a 2014. márciusi magántőke-bevonás. Például a Bank részvényeseinél (akik közé akkor azok a befektetők is tartoztak, akik 2009-ben pénzt injekcióztak be) levő üzletrész a 2013. tavaszi feltőkésítést megelőző 100 %-ról a feltőkésítés utánra mindössze 4,9 %-ra csökkent. Ráadásul 2008 óta a Bank nem fizetett készpénzben osztalékot. Az említett, historikus részvényesek általi tehermegosztás mellett a Bank a válság 2008-as kezdete óta jelentős összegű magántőkét vont be: 986 millió EUR-t 2009-ben, 550 millió EUR-t 2013-ban és 1 200 millió EUR-t 2014-ben.

7.6.3.3.   Alárendelt kölcsönök hitelezői általi tehermegosztás

| (294) | A Bank alárendelt kölcsöneinek hitelezői hozzájárultak a Bank szerkezetátalakítási költségeihez. A Bank több forrásmenedzsment gyakorlatot végzett el a tőkegenerálás érdekében. Az átváltott kötelezettségek teljes összege elérte a 828 millió EUR-t, és a tőkenyereség 436 millió EUR volt, a (114) preambulumbekezdésben leírtak szerint. |
| --- | --- |

(294)

A Bank alárendelt kölcsöneinek hitelezői hozzájárultak a Bank szerkezetátalakítási költségeihez. A Bank több forrásmenedzsment gyakorlatot végzett el a tőkegenerálás érdekében. Az átváltott kötelezettségek teljes összege elérte a 828 millió EUR-t, és a tőkenyereség 436 millió EUR volt, a (114) preambulumbekezdésben leírtak szerint.

| (295) | A még mindig meglévő instrumentumokra a (124) preambulumbekezdésben említett kamatszelvény-beváltási tilalom vonatkozik. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy biztosítva van a bank magán hibridbefektetői általi megfelelő tehermegosztás, és ebben a vonatkozásban a szerkezetátalakításról szóló közlemény feltételei teljesülnek. |
| --- | --- |

(295)

A még mindig meglévő instrumentumokra a (124) preambulumbekezdésben említett kamatszelvény-beváltási tilalom vonatkozik. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy biztosítva van a bank magán hibridbefektetői általi megfelelő tehermegosztás, és ebben a vonatkozásban a szerkezetátalakításról szóló közlemény feltételei teljesülnek.

7.6.3.4.   A saját hozzájárulásra és a tehermegosztásra vonatkozó következtetés

| (296) | A kapott összes állami feltőkésítéshez képest a saját hozzájárulás és a tehermegosztás – különösen eszközök eladása és kölcsönállomány csökkentése formájában – sokkal kevesebb, mint amit a Bizottság általában elegendőnek tartana. A leépítés csak a külföldi tevékenységekre vonatkozik, (116) amelyek a Bank egy korlátozott részét teszik ki, (117) és a szerkezetátalakítás nem irányozza elő a görögországi hitel- és betétállomány csökkentését. Ugyanakkor, tekintetbe véve a 7.6.1. szakaszban tárgyalt elemeket és különösen azon tényeket, hogy az Alpha Bank a nagy görög bankok közül a legkevésbé támogatott bank, és a kapott támogatás teljes mértékben megfelel a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 14. pontjában meghatározott mentességnek, amely szerint a Bizottság alacsonyabb saját hozzájárulást és tehermegosztást is elfogadhat, úgy tekinthető, hogy a szerkezetátalakítási terv elegendő saját hozzájárulásról és tehermegosztási intézkedésről rendelkezik. |
| --- | --- |

(296)

A kapott összes állami feltőkésítéshez képest a saját hozzájárulás és a tehermegosztás – különösen eszközök eladása és kölcsönállomány csökkentése formájában – sokkal kevesebb, mint amit a Bizottság általában elegendőnek tartana. A leépítés csak a külföldi tevékenységekre vonatkozik, (116) amelyek a Bank egy korlátozott részét teszik ki, (117) és a szerkezetátalakítás nem irányozza elő a görögországi hitel- és betétállomány csökkentését. Ugyanakkor, tekintetbe véve a 7.6.1. szakaszban tárgyalt elemeket és különösen azon tényeket, hogy az Alpha Bank a nagy görög bankok közül a legkevésbé támogatott bank, és a kapott támogatás teljes mértékben megfelel a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 14. pontjában meghatározott mentességnek, amely szerint a Bizottság alacsonyabb saját hozzájárulást és tehermegosztást is elfogadhat, úgy tekinthető, hogy a szerkezetátalakítási terv elegendő saját hozzájárulásról és tehermegosztási intézkedésről rendelkezik.

7.6.4.   Versenytorzulást korlátozó intézkedések

| (297) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény megköveteli, hogy a szerkezetátalakítási terv a versenytorzítást korlátozó és kompetitív bankszektort biztosító intézkedéseket javasoljon. Ráadásul ezeknek az intézkedéseknek erkölcsi kockázati kérdéseket is kezelniük kell, továbbá biztosítaniuk, hogy állami támogatást ne használhassanak versenyellenes magatartás finanszírozására. |
| --- | --- |

(297)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény megköveteli, hogy a szerkezetátalakítási terv a versenytorzítást korlátozó és kompetitív bankszektort biztosító intézkedéseket javasoljon. Ráadásul ezeknek az intézkedéseknek erkölcsi kockázati kérdéseket is kezelniük kell, továbbá biztosítaniuk, hogy állami támogatást ne használhassanak versenyellenes magatartás finanszírozására.

| (298) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja megállapítja, hogy a támogatás összegének és a keletkező versenytorzulásoknak az értékelésekor a Bizottságnak egyaránt figyelembe kell vennie a kapott állami támogatás abszolút és relatív összegét, valamint a tehermegosztás mértékét, továbbá a pénzügyi intézmény szerkezetátalakítás utáni piaci pozícióját. Ezzel kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy a Bank a kockázattal súlyozott eszközei 12 %-ával egyenértékű tőketámogatást kapott az államtól (118). Ezenkívül a Bank 2011. november 30-án 14 milliárd EUR összegű likviditási garanciákat, 2011. szeptember 30-án pedig 1,6 milliárd EUR összegben államkötvénykölcsönöket szerzett; ezek együtt a Bank akkori mérlege 25 %-ának feleltek meg. A Bank államilag garantált ELA-t is kapott. Így, tekintettel a támogatás nagy összegére, indokoltak a potenciális versenytorzulások korlátozását célzó intézkedések. Ezenkívül Görögországban a Bank nagy piaci részesedéssel bír; 2012. december 31-én a hiteleknél 15 %, a betéteknél pedig 13 % volt a piaci részesedése. Az Emporiki Bank, valamint – sokkal kisebb mértékben – a három hitelszövetkezet és a Citibank görögországi tevékenységeinek felvásárlása növelte a Bank piaci részesedéseit. Az Emporiki Bank megvásárlását követően 2013. június 30-án a Bank piaci részesedése a görögországi betétekből 21 %-ot tett ki, miközben piaci részesedése a lakásjelzálog területén 23 %, a fogyasztási hiteleknél 20 %, a vállalati hiteleknél pedig 21 % volt (119). A Citibank görögországi tevékenységeinek felvásárlását követően a Bank piaci részesedése a betétek terén kevesebb, mint 1 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(298)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja megállapítja, hogy a támogatás összegének és a keletkező versenytorzulásoknak az értékelésekor a Bizottságnak egyaránt figyelembe kell vennie a kapott állami támogatás abszolút és relatív összegét, valamint a tehermegosztás mértékét, továbbá a pénzügyi intézmény szerkezetátalakítás utáni piaci pozícióját. Ezzel kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy a Bank a kockázattal súlyozott eszközei 12 %-ával egyenértékű tőketámogatást kapott az államtól (118). Ezenkívül a Bank 2011. november 30-án 14 milliárd EUR összegű likviditási garanciákat, 2011. szeptember 30-án pedig 1,6 milliárd EUR összegben államkötvénykölcsönöket szerzett; ezek együtt a Bank akkori mérlege 25 %-ának feleltek meg. A Bank államilag garantált ELA-t is kapott. Így, tekintettel a támogatás nagy összegére, indokoltak a potenciális versenytorzulások korlátozását célzó intézkedések. Ezenkívül Görögországban a Bank nagy piaci részesedéssel bír; 2012. december 31-én a hiteleknél 15 %, a betéteknél pedig 13 % volt a piaci részesedése. Az Emporiki Bank, valamint – sokkal kisebb mértékben – a három hitelszövetkezet és a Citibank görögországi tevékenységeinek felvásárlása növelte a Bank piaci részesedéseit. Az Emporiki Bank megvásárlását követően 2013. június 30-án a Bank piaci részesedése a görögországi betétekből 21 %-ot tett ki, miközben piaci részesedése a lakásjelzálog területén 23 %, a fogyasztási hiteleknél 20 %, a vállalati hiteleknél pedig 21 % volt (119). A Citibank görögországi tevékenységeinek felvásárlását követően a Bank piaci részesedése a betétek terén kevesebb, mint 1 %-kal nőtt.

| (299) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Bank nehézségei főként olyan külső sokkokból eredtek mint a görög szuverén válság és az elhúzódó recesszió, amely 2008 óta okoz zavart a görög gazdaságban, amint azt az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (69) preambulumbekezdése már említette. Erkölcsi kockázati kérdésekkel kevésbé szükséges foglalkozni, mivel a Bank nem vállalt túlzott kockázatokat. Az e határozat 7.6.1. szakaszában tárgyaltak szerint a támogatási intézkedések torzító hatása kisebb, tekintettel az említett tényezőkre, és ugyancsak kevésbé van szükség versenytorzítást korlátozó intézkedésekre. Ezen okoknál fogva a Bizottság kivételesen el tudja fogadni, hogy a támogatás nagy összege és a magas piaci részesedés ellenére a szerkezetátalakítási terv nem irányozza elő a mérleg és a kölcsönök csökkentését Görögországban. |
| --- | --- |

(299)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Bank nehézségei főként olyan külső sokkokból eredtek mint a görög szuverén válság és az elhúzódó recesszió, amely 2008 óta okoz zavart a görög gazdaságban, amint azt az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (69) preambulumbekezdése már említette. Erkölcsi kockázati kérdésekkel kevésbé szükséges foglalkozni, mivel a Bank nem vállalt túlzott kockázatokat. Az e határozat 7.6.1. szakaszában tárgyaltak szerint a támogatási intézkedések torzító hatása kisebb, tekintettel az említett tényezőkre, és ugyancsak kevésbé van szükség versenytorzítást korlátozó intézkedésekre. Ezen okoknál fogva a Bizottság kivételesen el tudja fogadni, hogy a támogatás nagy összege és a magas piaci részesedés ellenére a szerkezetátalakítási terv nem irányozza elő a mérleg és a kölcsönök csökkentését Görögországban.

| (300) | Ugyanakkor a Bizottság megállapítja, hogy az állami feltőkésítések lehetővé tették a Bank számára banki tevékenységei folytatását a külföldi piacokon. |
| --- | --- |

(300)

Ugyanakkor a Bizottság megállapítja, hogy az állami feltőkésítések lehetővé tették a Bank számára banki tevékenységei folytatását a külföldi piacokon.

| (301) | Ebben a vonatkozásban a Bizottság megállapítja, hogy a már végrehajtott tőkeáttétel-csökkentés és szerkezetátalakítás mellett a Bank 2018. június 30-ára külföldi eszközei további szerkezetátalakítását és tőkeáttétel-csökkentését fogja elvégezni (120), azon kötelezettségvállaláson túlmenően, hogy az említett tevékenységek növekedésének finanszírozására nem használnak fel támogatást. Következésképpen a támogatást nem fogják az adott külföldi piacokon folyó verseny torzítására használni. |
| --- | --- |

(301)

Ebben a vonatkozásban a Bizottság megállapítja, hogy a már végrehajtott tőkeáttétel-csökkentés és szerkezetátalakítás mellett a Bank 2018. június 30-ára külföldi eszközei további szerkezetátalakítását és tőkeáttétel-csökkentését fogja elvégezni (120), azon kötelezettségvállaláson túlmenően, hogy az említett tevékenységek növekedésének finanszírozására nem használnak fel támogatást. Következésképpen a támogatást nem fogják az adott külföldi piacokon folyó verseny torzítására használni.

| (302) | Görögország egy felvásárlási tilalom mellett is elkötelezte magát, biztosítva, hogy a Bank a kapott állami támogatást nem fogja új vállalkozások megszerzésére fordítani. Ez a tilalom hozzájárul annak biztosításához, hogy a támogatást szigorúan a görög banktevékenységek életképessége helyreállításának támogatására használják, nem pedig – például – külföldi piacokon való növekedésre. |
| --- | --- |

(302)

Görögország egy felvásárlási tilalom mellett is elkötelezte magát, biztosítva, hogy a Bank a kapott állami támogatást nem fogja új vállalkozások megszerzésére fordítani. Ez a tilalom hozzájárul annak biztosításához, hogy a támogatást szigorúan a görög banktevékenységek életképessége helyreállításának támogatására használják, nem pedig – például – külföldi piacokon való növekedésre.

| (303) | A kötelezettségvállalás, hogy a fenntarthatatlanul magas szintekről csökkentik a görög betétekre fizetett kamatot, azt is biztosítja, hogy a támogatást nem fogják olyan fenntarthatatlan betétgyűjtési stratégiák finanszírozására fordítani, amelyek torzítják a versenyt a görög piacon. Hasonlóképpen, az új hitelek megfelelő hitelkockázat-értékelésen alapuló árazására vonatkozó szigorú iránymutatások végrehajtását célzó kötelezettségvállalás meg fogja akadályozni a Bankot abban, hogy az ügyfeleknek nyújtott hitelek nem helyénvaló árazási stratégiáival torzítsa a versenyt a görög piacon. |
| --- | --- |

(303)

A kötelezettségvállalás, hogy a fenntarthatatlanul magas szintekről csökkentik a görög betétekre fizetett kamatot, azt is biztosítja, hogy a támogatást nem fogják olyan fenntarthatatlan betétgyűjtési stratégiák finanszírozására fordítani, amelyek torzítják a versenyt a görög piacon. Hasonlóképpen, az új hitelek megfelelő hitelkockázat-értékelésen alapuló árazására vonatkozó szigorú iránymutatások végrehajtását célzó kötelezettségvállalás meg fogja akadályozni a Bankot abban, hogy az ügyfeleknek nyújtott hitelek nem helyénvaló árazási stratégiáival torzítsa a versenyt a görög piacon.

| (304) | Figyelembe véve a 7.6.1. szakaszban leírt sajátos helyzetet és a szerkezetátalakítási tervben elrendelt intézkedéseket, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy elegendő biztosíték van a verseny torzulásainak korlátozására. |
| --- | --- |

(304)

Figyelembe véve a 7.6.1. szakaszban leírt sajátos helyzetet és a szerkezetátalakítási tervben elrendelt intézkedéseket, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy elegendő biztosíték van a verseny torzulásainak korlátozására.

7.7.   MONITORING

| (305) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 5. szakaszával összhangban rendszeres jelentéstétellel kell lehetővé tenni a Bizottság számára annak ellenőrzését, hogy a szerkezetátalakítási tervet megfelelően hajtják-e végre. A Görögország általi kötelezettségvállalásokban közöltek szerint (121) Görögország gondoskodni fog arról, hogy a szerkezetátalakítási időszak végéig, vagyis 2018. december 31-ig, a Bizottság jóváhagyásával a Bank által kinevezett ellenőrző megbízott nyomon kövesse a Görögország által a görögországi és külföldi tevékenységek szerkezetátalakítására, a vállalatirányításra és az üzleti műveletekre vonatkozóan vállalt kötelezettségeket. Ezért megállapítható, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtását megfelelően nyomon fogják követni. |
| --- | --- |

(305)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 5. szakaszával összhangban rendszeres jelentéstétellel kell lehetővé tenni a Bizottság számára annak ellenőrzését, hogy a szerkezetátalakítási tervet megfelelően hajtják-e végre. A Görögország általi kötelezettségvállalásokban közöltek szerint (121) Görögország gondoskodni fog arról, hogy a szerkezetátalakítási időszak végéig, vagyis 2018. december 31-ig, a Bizottság jóváhagyásával a Bank által kinevezett ellenőrző megbízott nyomon kövesse a Görögország által a görögországi és külföldi tevékenységek szerkezetátalakítására, a vállalatirányításra és az üzleti műveletekre vonatkozóan vállalt kötelezettségeket. Ezért megállapítható, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtását megfelelően nyomon fogják követni.

8.   KÖVETKEZTETÉS

| (306) | Megállapítást nyert, hogy Görögország jogellenesen, a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdését megszegve hajtotta végre a B1., B2., B3. és B4. támogatási intézkedést, mivel azok a Bizottság általi hivatalos jóváhagyásukat megelőzően kerültek megvalósításra. Ugyanakkor a Bizottság úgy találja, hogy a szerkezetátalakítási terv a mellékletben szereplő kötelezettségvállalásokkal együtt biztosítja a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását, elégséges a tehermegosztást és a saját hozzájárulást illetően, továbbá megfelelő és arányos az e határozatban vizsgált támogatási intézkedések versenytorzító hatásainak ellensúlyozásához. A benyújtott szerkezetátalakítási terv és kötelezettségvállalások megfelelnek a szerkezetátalakításról szóló közlemény kritériumainak, és ezért a támogatási intézkedések a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősíthetőek, |
| --- | --- |

(306)

Megállapítást nyert, hogy Görögország jogellenesen, a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdését megszegve hajtotta végre a B1., B2., B3. és B4. támogatási intézkedést, mivel azok a Bizottság általi hivatalos jóváhagyásukat megelőzően kerültek megvalósításra. Ugyanakkor a Bizottság úgy találja, hogy a szerkezetátalakítási terv a mellékletben szereplő kötelezettségvállalásokkal együtt biztosítja a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását, elégséges a tehermegosztást és a saját hozzájárulást illetően, továbbá megfelelő és arányos az e határozatban vizsgált támogatási intézkedések versenytorzító hatásainak ellensúlyozásához. A benyújtott szerkezetátalakítási terv és kötelezettségvállalások megfelelnek a szerkezetátalakításról szóló közlemény kritériumainak, és ezért a támogatási intézkedések a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősíthetőek,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Görögország által végrehajtott alábbi intézkedések állami támogatásnak minősülnek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében:

| a) | a Görög Nemzeti Bank által az Alpha Bank S.A. számára biztosított és Görögország által garantált rendkívüli likviditási segítségnyújtás (L2. intézkedés); |
| --- | --- |

a)

a Görög Nemzeti Bank által az Alpha Bank S.A. számára biztosított és Görögország által garantált rendkívüli likviditási segítségnyújtás (L2. intézkedés);

| b) | a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap („HFSF”) által 2012 decemberében az Alpha Bank S.A.-nak nyújtott második, 1 042 millió EUR összegű áthidaló feltőkésítés (B2 intézkedés); |
| --- | --- |

b)

a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap („HFSF”) által 2012 decemberében az Alpha Bank S.A.-nak nyújtott második, 1 042 millió EUR összegű áthidaló feltőkésítés (B2 intézkedés);

| c) | a HFSF által 2012. december 21-én az Alpha Bank S.A.-nak adott, 1 629 millió EUR-ra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3. intézkedés); |
| --- | --- |

c)

a HFSF által 2012. december 21-én az Alpha Bank S.A.-nak adott, 1 629 millió EUR-ra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3. intézkedés);

| d) | a HFSF által 2013 tavaszán az Alpha Bank S.A.-nak nyújtott 4 021 millió EUR összegű feltőkésítés (B4. intézkedés). |
| --- | --- |

d)

a HFSF által 2013 tavaszán az Alpha Bank S.A.-nak nyújtott 4 021 millió EUR összegű feltőkésítés (B4. intézkedés).

(2)   Az összesen 427 millió EUR-t kitevő finanszírozási rés HFSF általi, a Cooperative Bank of Dodecanese, az Evia Cooperative Bank és a Cooperative Bank of Western Macedonia egyes eszközeinek és forrásainak az Alpha Bank S.A. részére 2013 decemberében történt átruházása keretében történő finanszírozása a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak.

(3)   Figyelemmel az Alpha Bank Csoportra (Alpha Bank, valamint minden leányvállalata és fiókja) vonatkozóan 2014. június 12-én benyújtott szerkezetátalakítási tervre és a Görögország által ugyanezen a napon vállalt kötelezettségekre, az alábbi állami támogatások összeegyeztethetőek a belső piaccal:

| a) | a feltőkésítési intézkedés alapján Görögország által az Alpha Bank S.A.-nak 2009 májusában nyújtott 940 millió EUR-s tőkeinjekció (A. intézkedés); |
| --- | --- |

a)

a feltőkésítési intézkedés alapján Görögország által az Alpha Bank S.A.-nak 2009 májusában nyújtott 940 millió EUR-s tőkeinjekció (A. intézkedés);

| b) | a 2011 júliusa óta a Görög Nemzeti Bank által az Alpha Bank S.A. számára biztosított és Görögország által garantált, 2012. december 31-én 23,6 milliárd EUR összegű rendkívüli likviditási segítségnyújtás (L2. intézkedés); |
| --- | --- |

b)

a 2011 júliusa óta a Görög Nemzeti Bank által az Alpha Bank S.A. számára biztosított és Görögország által garantált, 2012. december 31-én 23,6 milliárd EUR összegű rendkívüli likviditási segítségnyújtás (L2. intézkedés);

| c) | a HFSF által 2012 májusában az Alpha Bank S.A.-nak nyújtott 1 900 millió EUR összegű első áthidaló feltőkésítés (B1. intézkedés); |
| --- | --- |

c)

a HFSF által 2012 májusában az Alpha Bank S.A.-nak nyújtott 1 900 millió EUR összegű első áthidaló feltőkésítés (B1. intézkedés);

| d) | a HFSF által 2012 decemberében az Alpha Bank S.A.-nak nyújtott 1 042 millió EUR összegű második áthidaló feltőkésítés (B2. intézkedés); |
| --- | --- |

d)

a HFSF által 2012 decemberében az Alpha Bank S.A.-nak nyújtott 1 042 millió EUR összegű második áthidaló feltőkésítés (B2. intézkedés);

| e) | a HFSF által 2012. december 21-én az Alpha Bank S.A.-nak adott, 1 629 millió EUR-ra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3. intézkedés); |
| --- | --- |

e)

a HFSF által 2012. december 21-én az Alpha Bank S.A.-nak adott, 1 629 millió EUR-ra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3. intézkedés);

| f) | a HFSF által 2013 májusában az Alpha Bank S.A.-nak nyújtott 4 021 millió EUR összegű feltőkésítés (B4. intézkedés). |
| --- | --- |

f)

a HFSF által 2013 májusában az Alpha Bank S.A.-nak nyújtott 4 021 millió EUR összegű feltőkésítés (B4. intézkedés).

2. cikk

E határozat címzettje a Görög Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2014. július 9-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  A Bizottság 2008. november 19-i határozata az N 560/2008. sz. állami támogatásról, „Görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések” (HL C 125., 2009.6.5., 6. o.). A határozat az SA.26678 (N 560/2008) számot kapta. Ezt a programot később meghosszabbították és a 2. lábjegyzetben leírtak szerint módosították.

1

Görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések

(2)  2009. szeptember 2-án Görögország a támogatási intézkedések számos módosítását és 2009. december 31-ig történő hosszabbítást jelentett be, amelyek jóváhagyására 2009. szeptember 18-án került sor (lásd a Bizottság 2009. szeptember 18-i határozatát az N 504/2009. sz. állami támogatásról, „A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések meghosszabbítása és módosítása”, HL C 264., 2009.11.6., 5. o.). 2010. január 25-én a Bizottság jóváhagyta a támogatási intézkedések második meghosszabbítását 2010. június 30-ig (lásd a Bizottság 2010. január 25-i határozatát az N 690/2009. sz. állami támogatásról, „A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések meghosszabbítása”, HL C 57., 2010.3.9., 6. o.). 2010. június 30-án a Bizottság jóváhagyta a támogatási intézkedések számos módosítását, valamint 2010. december 31-ig történő meghosszabbítását (lásd a Bizottság 2010. június 30-i határozatát az N 260/2010. sz. állami támogatásról, „A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések meghosszabbítása”, HL C 238., 2010.9.3., 3. o.). 2010. december 21-én a Bizottság jóváhagyta a támogatási intézkedések meghosszabbítását 2011. június 30-ig (lásd a Bizottság 2010. december 21-i határozatát az SA 31998 (2010/N) sz. állami támogatásról, „A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések negyedik meghosszabbítása”, HL C 53., 2011.2.19., 2. o.). 2011. április 4-én a Bizottság jóváhagyott egy módosítást (lásd a Bizottság 2011. április 4-i határozatát az SA.32767 (2011/N) sz. állami támogatásról, „A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések módosítása”, HL C 164., 2011.6.2., 8. o.). 2011. június 27-én a Bizottság jóváhagyta a támogatási intézkedések meghosszabbítását 2011. december 31-ig (lásd a Bizottság 2011. június 27-i határozatát az SA.33153 (2011/N) sz. állami támogatásról, „A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések ötödik meghosszabbítása”, HL C 274., 2011.9.17., 6. o.). 2012. február 6-án a Bizottság jóváhagyta a támogatási intézkedések meghosszabbítását 2012. június 30-ig (lásd a Bizottság 2012. február 6-i határozatát az SA.34149 (2011/N) sz. állami támogatásról, „A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések hatodik meghosszabbítása”, HL C 101., 2012.4.4., 2. o.). 2012. július 6-án a Bizottság jóváhagyta a támogatási intézkedések meghosszabbítását 2012. december 31-ig (lásd a Bizottság 2012. július 6-i határozatát az SA.35002 (2012/N) sz. állami támogatásról (Görögország), „A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések meghosszabbítása”, HL C 77., 2013.3.15., 14. o.). 2013. január 22-én a Bizottság jóváhagyta a garanciarendszer és a kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítását 2013. június 30-ig (lásd a Bizottság 2013. január 22-i határozatát az SA.35999 (2012/N) sz. állami támogatásról (Görögország), „A görögországi hitelintézeteket támogató garanciarendszer és kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítása”, HL C 162., 2013.6.7., 6. o.). 2013. július 25-én a Bizottság jóváhagyta a garanciarendszer és a kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítását 2013. december 31-ig (lásd a Bizottság 2013. július 25-i határozatát az SA.36956 (2013/N) sz. állami támogatásról (Görögország), „A görögországi hitelintézeteket támogató garanciarendszer és kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítása”, HL C 141., 2014.5.9., 3. o.). 2014. január 14-én a Bizottság jóváhagyta a garanciarendszer és a kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítását 2014. június 30-ig (lásd a Bizottság 2014. január 14-i határozatát az SA.37958 (2013/N) sz. állami támogatásról (Görögország), „A görögországi hitelintézeteket támogató garanciarendszer és kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítása”, még nem tették közzé).

2

A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések meghosszabbítása és módosítása

A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések meghosszabbítása

A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések meghosszabbítása

A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések negyedik meghosszabbítása

A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések módosítása

A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések ötödik meghosszabbítása

A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések hatodik meghosszabbítása

A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések meghosszabbítása

A görögországi hitelintézeteket támogató garanciarendszer és kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítása

A görögországi hitelintézeteket támogató garanciarendszer és kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítása

A görögországi hitelintézeteket támogató garanciarendszer és kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítása

(3)  Lásd a Bizottság 2012. július 27-i határozatát az SA. 34823 (2012/C) (korábbi 2012 NN) sz. állami támogatásról, „Az Alpha Bank feltőkésítése a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap által”, HL C 357., 2012.11.20., 36. o.

3

(4)  A HFSF 2012. december 24-i, online elérhető sajtóközleménye: http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf

4

(5)  Ezen intézkedéseket a Bizottság SA.36004 (2013/NN) sz. ügyként vette nyilvántartásba.

5

(6)  A bejelentést SA.34823 (2012/C) (korábbi 2012 NN) számon vették nyilvántartásba.

6

(7)  Európai Bizottság – Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság. A második gazdasági kiigazítási program Görögország számára – 2012. március, 17. o., online elérhető: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf

7

A második gazdasági kiigazítási program Görögország számára – 2012. március

(8)  Lásd a Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról II. szakaszát: „A görög szuverén adósság szerkezetátalakítása”, Görög Nemzeti Bank, 2012. december, online elérhető: http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf

8

Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról

(9)  A Pénzügyminisztérium 2012. március 9-i sajtóközleménye, online elérhető: http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf

9

(10)  Egy bank elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutatója egyike a tőkekövetelményekről szóló irányelv keretében a bankfelügyelet által figyelt szavatolótőke-arányoknak.

10

(11)  Lásd a 7. lábjegyzetet, 106. o.

11

(12)  Lásd a 8. lábjegyzetet.

12

(13)  Lásd a 7. lábjegyzetet, 104. o.

13

(14)  Lásd a 8. lábjegyzetet.

14

(15)  Az Európai Központi Bank és a nemzeti központi bankok együttesen alkotják az eurórendszert, az euroövezeti központi bankok rendszerét.

15

(16)  A Pénzügyminisztérium 2012. december 3-i sajtóközleménye, online elérhető: http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf

16

Saját adósságának ez a mélyen névérték alatti áron történő visszavásárlása jelentős adósságcsökkentést eredményezett Görögország számára.

(17)  E visszavásárlás híján a szóban forgó új GGB-k piaci értéke emelkedhetett volna, függően az olyan piaci paraméterek alakulásától, mint a kamatlábak és Görögország nemteljesítésének valószínűsége.

17

(18)  Tartalmazta a 2013 júniusa és 2016 decembere közötti időszakban Görögországban új hitelek nyújtásából várhatóan keletkező veszteséget.

18

(19)  A külföldi kockázatra vonatkozó CLP-k hatása a külföldi adók után és azon értékesítési kötelezettségek figyelembevételével került kiszámításra, amelyeket akkoriban vállaltak a Versenypolitikai Főigazgatósággal szemben.

19

(20)  Az NBG tartalékai hitelveszteségek fedezésére 2013. június 30-án, formálisan a First Business Bank és a Probank céltartalékai.

20

(21)  Az Eurobank hitelveszteségek fedezését szolgáló tartalékai a 2013. június 30-i állapot szerint formálisan a New Hellenic Postbank és a New Proton Bank céltartalékai; e bankok megvásárlása 2013 augusztusában történt.

21

(22)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_Q3_2013_en.pdf

22

(23)  Lásd a 2. táblázatot.

23

(24)  A saját tőke összegei 2010-re, 2011-re és 2012-re vonatkozóan tartalmazzák a Görögország által 2009-ben adományozott elsőbbségi részvényeket 940 millió EUR összegben; 2012-re ezek az összegek nem tartalmazzák a bank által 2012-ben 2 942 millió EUR összegben kapott két áthidaló feltőkésítést. A saját tőke összege 2013-ra vonatkozóan tartalmazza a teljes 2012-es és 2013-as HFSF általi és magán feltőkésítést összesen 4 571 millió EUR összegben.

24

(25)  Lásd a 2. táblázatot.

25

(26)  Az Alpha Bank által a Bizottság részére benyújtott adat, 2013. június 25.

26

(27)  2011. évi pénzügyi kimutatások, http://www.alpha.gr/files/investorrelations/GROUP_IAS_FY_2011_en1.pdf.

27

(28)  Lásd: A feltőkésítési intézkedés szerint nyújtott állami feltőkésítés, 2.3.1.2. szakasz.

28

(29)  Az Emporiki Bank 2011. december 31-i összevont pénzügyi beszámolója, 9. o.

29

(30)  HFSF, Éves pénzügyi jelentés a 2012.1.1. és 2012.12.31. közötti időszakról, 8. o., online elérhető: http://www.hfsf.gr/files/hfsf_annual_report_2012_en.pdf

30

(31)  http://www.alpha.gr/files/deltia_typou/Deltio_Typou_20130201EN.pdf

31

(32)  A „vásárlás és átvétel” egy olyan szanálási eljárás, amely abból áll, hogy egy felszámolás alatt álló jogi személynél azonosítják a jó minőségű aktívákat és passzívákat, és elárverezik azokat egy életképes vállalatnak történő átruházás érdekében.

32

(33)  Lásd a Görög Nemzeti Bank Hitel- és Biztosítási Bizottságának 97/3/2013.2.8. sz. határozatát.

33

(34)  Lásd a Görög Nemzeti Bank Szanálási Intézkedések Bizottságának 14/4/2013.12.8. sz. határozatát.

34

(35)  Lásd a Görög Nemzeti Bank Szanálási Intézkedések Bizottságának 14/5/2013.12.8. sz. határozatát.

35

(36)  Ezért a „finanszírozási rés” kifejezés félrevezető lehet, mivel tőketámogatási intézkedést ír le, nem pedig likviditási támogatást.

36

(37)  Lásd a Görög Nemzeti Bank Hitel- és Biztosítási Bizottságának 97/2/2013.2.8. sz. határozatát.

37

(38)  Lásd a Görög Nemzeti Bank Szanálási Intézkedések Bizottságának 14/1/2013.12.8. sz. határozatát.

38

(39)  Lásd a Görög Nemzeti Bank Szanálási Intézkedések Bizottságának 14/2/2013.12.8. sz. határozatát.

39

(40)  Lásd a Görög Nemzeti Bank Hitel- és Biztosítási Bizottságának 97/1/2013.2.8. sz. határozatát.

40

(41)  Lásd a Görög Nemzeti Bank Szanálási Intézkedések Bizottságának 14/7/2013.12.8. sz. határozatát.

41

(42)  Lásd a Görög Nemzeti Bank Szanálási Intézkedések Bizottságának 14/8/2013.12.8. sz. határozatát.

42

(43)  A Diners Club International egy hitelkártya-társaság, amelyet 1950-ben alapítottak, és amely 1959-ben telepedett meg Görögországban. A Diners Club Greece tulajdonosa a Citibank International és a Citibank Overseas Investment Corporation.

43

(44)  Az ATM (Automated Teller Machine) egy elektronikus bankfiók, amely lehetővé teszi, hogy az ügyfelek alapvető tranzakciókat (pl. pénzkivétel) hajtsanak végre bankfióki dolgozó (vagy „bankpénztáros”, azaz „teller”) segítsége nélkül.

44

(45)  A görög hatóságok 2014. június 24-i információja.

45

(46)  Az Alpha Bank szerkezetátalakítási terve, 2014. június, 64. o.

46

(47)  A „kockázattal súlyozott eszközök” kifejezés egy szabályozói aggregátumra utal, amely egy pénzügyi intézmény kockázati kitettségét méri, és amelyet a felügyeletek a pénzügyi intézmények tőkemegfelelésének nyomon követésére használnak.

47

kockázattal súlyozott eszközök

(48)  Bizalmas információk

48

(49)  A Görög Nemzeti Bank 2011. november 7-i levele szerint „a garanciák a rendkívüli likviditási segítségnyújtás (ELA) teljes összegére vonatkoznak”.

49

a garanciák a rendkívüli likviditási segítségnyújtás (ELA) teljes összegére vonatkoznak

(50)  A Görög Nemzeti Bank által 2014. április 7-én szolgáltatott információ.

50

(51)  Az Alpha Bank szerkezetátalakítási tervéhez csatolt pénzügyi előrejelzések, 2014. június.

51

(52)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

52

(53)  Az előzetes részvényjegyzési megállapodás úgy rendelkezett, hogy: „A Banknak fizetendő tényleges kockázat tartalmazza az EFSF kötvényeket és az EFSF kötvények minden kamatszelvény-fizetését és felhalmozott kamatát a kötvények kibocsátásától az előleg részvénytőkévé és más átváltható pénzügyi eszközökké az itt előírt módon történő átváltásáig terjedő időszakra vonatkozóan”.

53

A Banknak fizetendő tényleges kockázat tartalmazza az EFSF kötvényeket és az EFSF kötvények minden kamatszelvény-fizetését és felhalmozott kamatát a kötvények kibocsátásától az előleg részvénytőkévé és más átváltható pénzügyi eszközökké az itt előírt módon történő átváltásáig terjedő időszakra vonatkozóan

(54)  Lásd a 3. táblázatot.

54

(55)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/deltio_typou_20130501EN.pdf

55

(56)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20130603EN.pdf

56

(57)  A részvényfelosztás olyan vállalati intézkedés, amelyben a vállalat több részvényre osztja meglévő részvényeit.

57

(58)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/EA20130416EN.pdf

58

(59)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

59

(60)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/1306010_Warrants_en.pdf

60

(61)  Lásd a 38. lábjegyzetet. Például az elszámolási árfolyam 2013. december 10-én 0,4488 EUR volt, 2014. június 10-én 0,4576 EUR lesz, 2014. december 10-én 0,4686 EUR lesz, 2015. június 10-én 0,4796 EUR lesz, és így tovább. Lásd az Alpha Bank 2013. június 10-i közleményét: „Végleges árfolyamjegyzési feltételek és részvénytulajdonosi jogokat megtestesítő okiratok (utalványok), amelyeket a végrehajtott tőkeemelés eredményezett”, online elérhető: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/1306010_Warrants_en.pdf

61

(62)  Az Alpha Bank szerkezetátalakítási terve, 2014. június, 22. o.

62

(63)  A Bank vállalta, hogy a külföldi eszközök összegét [...] milliárd EUR-ra korlátozza, miközben a bank összes eszköze a pénzügyi előrejelzések szerint 2018-ban [...] milliárd EUR-t fog kitenni.

63

(64)  Az Alpha Bank szerkezetátalakítási terve, 2014. június, 132. o., az Emporiki Bank megvásárlása előtt.

64

(65)  Az Alpha Bank szerkezetátalakítási terve, 2014. június, 129. o.

65

(66)  Az Alpha Bank szerkezetátalakítási terve, 2014. június, 102–103. o. A fiókok és az alkalmazottak számának 2012 szeptembere és 2013 decembere közötti emelkedése az Emporiki Bank megvásárlása miatt következett be.

66

(67)  Az Alpha Bank szerkezetátalakítási terve, 2014. június, 103. o.

67

(68)  Az Alpha Bank szerkezetátalakítási tervéhez csatolt pénzügyi előrejelzések, 2014. június, az Alpha Bank Greece-re vonatkozó adat.

68

(69)  Az Alpha Bank szerkezetátalakítási terve, 2014. június, 105. o.

69

(70)  Az Alpha Bank szerkezetátalakítási terve, 2014. június, 96. o.

70

(71)  Az Alpha Bank szerkezetátalakítási terve, 2014. június, 96. o.

71

(72)  Az Alpha Bank szerkezetátalakítási tervéhez csatolt pénzügyi előrejelzések, 2014. június, görögországi működésre vonatkozó adatok.

72

(73)  Az Alpha Bank szerkezetátalakítási terve, 2014. június, 132. o.

73

(74)  Az Alpha Bank szerkezetátalakítási tervéhez csatolt pénzügyi előrejelzések, 2014. június.

74

(75)  Az Alpha Bank szerkezetátalakítási terve, 2014. június, 5.4.2. szakasz.

75

(76)  Az Alpha Bank szerkezetátalakítási terve, 2014. június, 5.4.2. szakasz.

76

(77)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/EA20091130EN.pdf

77

(78)  http://www.alpha.gr/files/investorrelations/EA20120507EN.pdf

78

(79)  Lásd a melléklet II. fejezetét.

79

(80)  Lásd a melléklet II. fejezetét.

80

(81)  Lásd a melléklet II. fejezetét.

81

(82)  Lásd a melléklet II. fejezetét.

82

(83)  Lásd a melléklet III. fejezetének A. szakaszát.

83

(84)  Lásd a melléklet III. fejezetének A. szakaszát.

84

(85)  Lásd a melléklet III. fejezetének A. szakaszát.

85

(86)  Lásd a melléklet III. fejezetének C. szakaszát.

86

(87)  „Végül, ami a HFSF által kibocsátott utalványokat illeti, tisztázni kell, hogy a Görög Köztársaság kérni fogja az Európai Bizottság jóváhagyását az Alpha Bank vagy bármely állami intézmény (beleértve a HFSF-et) általi utalvány-visszavásárlást megelőzően, hogy az Európai Bizottság ellenőrizni tudja, az utalványok tervezett visszavásárlása nem ellentétes az állami támogatás szabályai szerinti állami ellenszolgáltatási követelményekkel.”

87

(88)  A Bizottság közleménye – Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása (HL C 270., 2008.10.25., 2. o.).

88

(89)  Az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (59) preambulumbekezdése.

89

(90)  Az Alpha Bankra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (63) preambulumbekezdése.

90

(91)  Lásd a Bizottság 2008. november 12-i határozatát az SA. 510/2008. sz. állami támogatásról – Olaszország „Vendita dei beni della compagnia aerea ALITALIA” (HL C 46., 2009.2.25., 6. o.).

91

(92)  Lásd az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben hozott bankmentő intézkedésekre való 2013. augusztus 1. utáni alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény 80. pontját („a bankokról szóló 2013. évi közlemény”) (HL C 216., 2013.7.30., 1. o.).

92

(93)  Lásd: a Bizottság 2010. január 25-i határozata az NN 19/2009. sz. állami támogatási ügyben – Szerkezetátalakítási támogatás a Dunfermline Building Society részére, (47) preambulumbekezdés; a Bizottság 2010. október 25-i határozata az N 560/2009. sz. állami támogatási ügyben – Támogatás a Fionia Bank felszámolásához, (55) preambulumbekezdés; a Bizottság 2010. november 8-i határozata az N 392/2010. sz. állami támogatási ügyben – CajaSur szerkezetátalakítása, (52) preambulumbekezdés.

93

(94)  Lásd az 1. és 2. lábjegyzetet.

94

(95)  2012. március 31-én a Bank kockázattal súlyozott eszközei 44,2 milliárd EUR-t tettek ki.

95

(96)  A Bizottság közleménye a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedésekre vonatkozó állami támogatási szabályok 2012. január 1-jétől történő alkalmazásáról („2011. évi meghosszabbítási közlemény”) (HL C 356., 2011.12.6., 7. o.).

96

(97)  Lásd a 6. lábjegyzetet.

97

(98)  Lásd a 6. lábjegyzetet.

98

(99)  Lásd a Bizottság NN 51/2008. sz. ügyben (Garanciarendszer a Dániában található bankok részére) hozott határozatának (41) preambulumbekezdését (HL C 273., 2008.10.28., 2. o.).

99

(100)  Lásd a (83) preambulumbekezdést: a felhalmozódott kamatok a HFSF általi további hozzájárulásnak minősülnek, ezért csökkentették a kifizetést, amelyet a HFSF-nek kellett teljesítenie a Bank felé a 2013. tavaszi feltőkésítés kifizetéséhez.

100

(101)  Lásd még a 7.5.1. szakaszt.

101

(102)  A jegyzési jogok nélküli elméleti ár („TERP”) egy általánosan elfogadott piaci módszer a tőkeemelés felhígítási hatásának számszerűsítésére.

102

(103)  Lásd az 5. táblázatot.

103

(104)  A Western Macedonia Bank és az Evia Bank átruházott eszközeinek és forrásainak megvásárlását nem jelentették be a Görög Versenybizottságnak, mert az egyes hitelszövetkezetek átruházott részének forgalma nem haladta meg a 3959/2011 sz. törvény 6. cikkének (1) bekezdése és ugyanezen törvény 10. cikke (3) bekezdésének a) pontja által meghatározott 15 millió EUR-s küszöböt.

104

(105)  Az ellenértéket a tranzakció aláírása és lezárása közötti 30 %-os betétlemorzsolódást feltételezve számították ki. Az ellenértéket ex post korrigálni fogják a zárás előtt megfigyelt tényleges lemorzsolódástól függően.

105

(106)  Lásd még a 7.5.1. és 7.5.2. szakaszt.

106

(107)  Lásd a szerkezetátalakításról szóló közlemény (28) pontját és a Bizottság 2011. április 5-i, a holland állam által (a Fortis Bank Nederland és az ABN AMRO N egyesülését követően létrejött) ABN AMRO Group NV javára tett C 11/09 (korábbi NN 53b/08, NN 2/10 és N 19/10) sz. intézkedésekről szóló 2011/823/EU határozatának (320) preambulumbekezdését (HL L 333., 2011.12.15., 1. o.).

107

(108)  Lásd a (99) preambulumbekezdést.

108

(109)  Beleértve a Betéti és Befektetési Garancia Alapba („TEKE”) történő hozzájárulásokat.

109

(110)  Az Alpha Bank szerkezetátalakítási tervéhez csatolt pénzügyi előrejelzések, 2014. június, az Alpha Bank S.A.-ra vonatkozó adatok.

110

(111)  HFSF, Éves pénzügyi jelentés a 2013. december 31-ével végződött évre vonatkozóan, 68. o., elérhető: http://www.hfsf.gr/files/hfsf_annual_report_2013_en.pdf

111

Éves pénzügyi jelentés a 2013. december 31-ével végződött évre vonatkozóan

(112)  A szerkezetátalakítási tervben jelentett pénzügyi előrejelzések különböznek a Görög Nemzeti Bank által elvégzett stresszteszt eredményétől, mivel az utóbbi nem ugyanazokon a feltevéseken alapult, és a Görög Nemzeti Bank által végrehajtott további módosításokat is figyelembe vett.

112

(113)  http://www.alpha.gr/files/deltia_typou/deltio_typou_170414EN.pdf

113

(114)  Az Alpha Bank szerkezetátalakítási terve, 2014. június, 107. o.

114

(115)  Lásd a (116) preambulumbekezdést.

115

(116)  A kötelezettségvállalásokban jelzettek szerint (lásd a melléklet 2. fejezetének 7. pontját) az említett leépítés elérhető a megtartott külföldi gazdálkodó egységek mérlegeinek csökkentésével és/vagy a külföldi gazdálkodó egységek eladásával.

116

(117)  A javasolt saját hozzájárulás mértékét a 7.1.3.5. szakaszban ismertetett ok miatt a Banknak az Emporiki Bank, a három hitelszövetkezet betéteinek és a Citibank Greece-nek a megvásárlását megelőző méretével kell összevetni.

117

(118)  Amikor csak a ténylegesen kifizetett támogatást vesszük figyelembe, amely a legelőnyösebb, és ezért a leginkább versenytorzító, a támogatás összege a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek 11 %-ára csökken.

118

(119)  Az Alpha Bank szerkezetátalakítási terve, 2014. június, 36. o.

119

(120)  Lásd a melléklet II. fejezetét.

120

(121)  Lásd a (129) preambulumbekezdést.

121

---

MELLÉKLET

ALPHA BANK – A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAI

A Görög Köztársaság kezeskedik afelől, hogy az Alpha Bank („a Bank”) végrehajtja a 2014 júniusában benyújtott szerkezetátalakítási tervet. A szerkezetátalakítási terv a függelékben az Európai Bizottság (a „Bizottság”) által szolgáltatott makrogazdasági feltevéseken, valamint szabályozói feltevéseken alapul.

A Görög Köztársaság ezennel a következő kötelezettségeket vállalja (a „kötelezettségvállalások”), amelyek a szerkezetátalakítási terv szerves részét képezik. A kötelezettségvállalások közé tartoznak a szerkezetátalakítási terv végrehajtására vonatkozó kötelezettségvállalások (a „szerkezetátalakítási kötelezettségvállalások”), valamint a vállalatirányításra és az üzleti műveletekre vonatkozó kötelezettségvállalások.

A kötelezettségvállalások a szerkezetátalakítási tervet jóváhagyó bizottsági határozat (a „határozat”) elfogadásának napján lépnek érvénybe.

A szerkezetátalakítási időszak 2018. december 31-én ér véget. A kötelezettségvállalások a teljes szerkezetátalakítási időszakban érvényesek, hacsak az adott kötelezettségvállalás másként nem rendelkezik.

E szöveget a határozat figyelembevételével az uniós jog általános keretein belül, a 659/1999/EK tanácsi rendeletre (1) való hivatkozással kell értelmezni.

I. FEJEZET   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

A kötelezettségvállalások alkalmazásában az egyes fogalmak jelentése a következő:

(1)   Bank: Az Alpha Bank S.A. és összes leányvállalata. Így magában foglalja a teljes Alpha Bank Csoportot annak valamennyi görög és nem görög, banki és nem banki tevékenységet folytató leányvállalatával és fiókjával együtt.

(2)   Tőkenövelő ajánlat a bankszektorban: olyan ajánlat, amely a Bank szavatolótőke-arányának emelkedését eredményezi, figyelembe véve minden vonatkozó elemet, különösen a tranzakcióra elkönyvelt eredményt és a kockázattal súlyozott eszközöknek az eladásból származó csökkentését (ha szükséges, a kockázattal súlyozott eszközöknek a megmaradó pénzügyi kapcsolatokból eredő növekedésével korrigálva).

(3)   Zárás: az elidegenítendő vállalkozás tulajdonjoga vásárlóra történő átszállásának napja.

(4)   Elidegenítendő vállalkozás: minden olyan vállalkozás és eszköz, amelynek eladására a Bank elkötelezi magát.

(5)   Hatálybalépés napja: a határozat elfogadásának napja.

(6)   A szerkezetátalakítási időszak vége:

(7)   Külföldi eszközök vagy nem görög eszközök: ügyfelek Görögországon kívüli tevékenységeihez kapcsolódó eszközök, függetlenül attól, hogy az eszközök mely országban vannak nyilvántartva. Például Luxemburgban nyilvántartott, de ügyfelek görögországi tevékenységeivel kapcsolatos eszközök nem tartoznak e definíció terjedelmébe. Viszont a Luxemburgban vagy Görögországban nyilvántartott, de ügyfelek más délkelet-európai országokban folytatott tevékenységeihez kötődő eszközök külföldi eszközöknek minősülnek, és e definíció alá tartoznak.

(8)   Külföldi vállalkozások: a Bank külföldi banki és nem banki leányvállalatai és fiókjai.

(9)   Külföldi leányvállalatok: a Bank minden Görögországon kívüli banki és nem banki leányvállalata.

(10)   Görög banki tevékenységek: a Bank görögországi banki tevékenységei, függetlenül attól, hogy az eszközök hol vannak nyilvántartva.

(11)   Görög nem banki tevékenységek: a Bank görögországi nem banki tevékenységei, függetlenül attól, hogy az eszközök hol vannak nyilvántartva.

(12)   Görög leányvállalatok: a Bank minden görögországi banki és nem banki leányvállalata.

(13)   Ellenőrző megbízott: egy vagy több, a Banktól független, a Bizottság által jóváhagyott és a Bank által kinevezett természetes vagy jog személy; az ellenőrző megbízott kötelessége nyomon követni, hogy a Bank megfelel-e a kötelezettségvállalásoknak.

(14)   Vásárló: egy vagy több természetes vagy jogi személy, aki/amely egészben vagy részben megvásárolja az elidegenítendő vállalkozást.

(15)   Eladás: a Bank részvénytulajdona 100 %-ának értékesítése, hacsak az adott kötelezettségvállalás másként nem rendelkezik.

A kötelezettségvállalások alkalmazásában e kifejezések egyes száma magában foglalja a többes számot (és fordítva), hacsak a kötelezettségvállalások másként nem rendelkeznek.

II. FEJEZET   SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| (1) | Fiókok száma Görögországban:2017. december 31-én a görögországi fiókok száma legfeljebb [...] lehet. |
| --- | --- |

(1)

Fiókok száma Görögországban:2017. december 31-én a görögországi fiókok száma legfeljebb [...] lehet.

| (2) | Alkalmazottak száma Görögországban:2017. december 31-én a teljes munkaidős egyenérték (FTE) szerint az alkalmazottak száma Görögországban (görög banki és nem banki tevékenységek) legfeljebb [...] lehet. |
| --- | --- |

(2)

Alkalmazottak száma Görögországban:2017. december 31-én a teljes munkaidős egyenérték (FTE) szerint az alkalmazottak száma Görögországban (görög banki és nem banki tevékenységek) legfeljebb [...] lehet.

| (3) | Görögországi összköltség: A költségek összege Görögországban (görög banki és nem banki tevékenységek) legfeljebb [...] millió EUR lehet 2017. december 31-én. |
| --- | --- |

(3)

Görögországi összköltség: A költségek összege Görögországban (görög banki és nem banki tevékenységek) legfeljebb [...] millió EUR lehet 2017. december 31-én.

| (4) | Betétek költsége Görögországban: Annak érdekében, hogy helyreállítsa tartalékolás előtti jövedelmezőségét a görög piacon, a Banknak csökkentenie kell a finanszírozási költségeket a Görögországban gyűjtött betétek költségeinek csökkentése révén (ideértve a takarékbetéteket, látra szóló és lekötött betéteket, valamint az ügyfeleknek kínált más hasonló termékeket és a Bank által viselt költségeket) [...]. |
| --- | --- |

(4)

Betétek költsége Görögországban: Annak érdekében, hogy helyreállítsa tartalékolás előtti jövedelmezőségét a görög piacon, a Banknak csökkentenie kell a finanszírozási költségeket a Görögországban gyűjtött betétek költségeinek csökkentése révén (ideértve a takarékbetéteket, látra szóló és lekötött betéteket, valamint az ügyfeleknek kínált más hasonló termékeket és a Bank által viselt költségeket) [...].

| (5) | Nettó hitel/betét mutató Görögországban: A görögországi banki tevékenységekre vonatkozóan a nettó hitel/betét mutató legfeljebb 119 % lehet 2017. december 31-én. [...] |
| --- | --- |

(5)

Nettó hitel/betét mutató Görögországban: A görögországi banki tevékenységekre vonatkozóan a nettó hitel/betét mutató legfeljebb 119 % lehet 2017. december 31-én. [...]

| (6) | Támogatás külföldi leányvállalatoknak: Minden egyes leányvállalatra vonatkozóan, halmozottan a hatálybalépés napjától 2018. június 30-ig, a Bank nem adhat további saját tőkét vagy alárendelt tőkét olyan összegben, amelyik meghaladja a következő két összeg közül a nagyobbikat: i. az adott leányvállalat kockázattal súlyozott eszközeinek [...]%-a 2012. december 31-én vagy ii. [...] millió EUR. Amennyiben a Bank meghatározott küszöbértéknél magasabb összegű tőkét vagy alárendelt kölcsönt szándékozik a külföldi leányvállalatba injekciózni, kérnie kell a görög hatóságokat, hogy szerezzenek bizottsági határozatot a szerkezetátalakítási terv módosításához.
  [...]:






  a. | [...]. |
| --- | --- | --- |

(6)

Támogatás külföldi leányvállalatoknak: Minden egyes leányvállalatra vonatkozóan, halmozottan a hatálybalépés napjától 2018. június 30-ig, a Bank nem adhat további saját tőkét vagy alárendelt tőkét olyan összegben, amelyik meghaladja a következő két összeg közül a nagyobbikat: i. az adott leányvállalat kockázattal súlyozott eszközeinek [...]%-a 2012. december 31-én vagy ii. [...] millió EUR. Amennyiben a Bank meghatározott küszöbértéknél magasabb összegű tőkét vagy alárendelt kölcsönt szándékozik a külföldi leányvállalatba injekciózni, kérnie kell a görög hatóságokat, hogy szerezzenek bizottsági határozatot a szerkezetátalakítási terv módosításához.

[...]:

a.

[...].

| b. | [...]. |
| --- | --- |

b.

[...].

| c. | [...]. |
| --- | --- |

c.

[...].

| d. | [...]. |
| --- | --- |

d.

[...].

| e. | [...]. |
| --- | --- |

e.

[...].

| f. | [...]. |
| --- | --- |

f.

[...].

(...)

| (7) | A nem görög eszközök tőkeáttételének csökkentése 2018. június 30-ra A külföldi eszközállomány teljes méretét 2018. június 30-ra maximum [...] milliárd EUR-ra kell csökkenteni (külföldi eszközök felső határa).
  (7.1) [...]
  (7.2) [...] |
| --- | --- |

(7)

A nem görög eszközök tőkeáttételének csökkentése 2018. június 30-ra A külföldi eszközállomány teljes méretét 2018. június 30-ra maximum [...] milliárd EUR-ra kell csökkenteni (külföldi eszközök felső határa).

(7.1) [...]

(7.2) [...]

| (8) | Értékpapír-eladás A következőkben meghatározott tőzsdén jegyzett értékpapírok portfólióját [...]-ra/-re kell elidegeníteni, míg a tőzsdén nem jegyzett értékpapírok állományát [...]-ra/-re: ez a portfólió tartalmaz minden [...] millió EUR-nál nagyobb részvénybefektetést, valamint az alárendelt kötvényekbe és lebegő kamatozású kölcsönkötvényekbe történő minden befektetést. A kötelezettségvállalás nem vonatkozik a [...] részvényekre ([...] millió EUR). A nem alapvető fontosságú leányvállalatokat és társvállalatokat ([...]) illetően, ha a Bank [...]-ig aktívan keresett lehetséges vevőket, és tőkesemleges vagy tőkenövelő tranzakcióra nem kerülhet sor, e részesedések elidegenítésének határidejét [...]-ra/-re kell halasztani. |
| --- | --- |

(8)

Értékpapír-eladás A következőkben meghatározott tőzsdén jegyzett értékpapírok portfólióját [...]-ra/-re kell elidegeníteni, míg a tőzsdén nem jegyzett értékpapírok állományát [...]-ra/-re: ez a portfólió tartalmaz minden [...] millió EUR-nál nagyobb részvénybefektetést, valamint az alárendelt kötvényekbe és lebegő kamatozású kölcsönkötvényekbe történő minden befektetést. A kötelezettségvállalás nem vonatkozik a [...] részvényekre ([...] millió EUR). A nem alapvető fontosságú leányvállalatokat és társvállalatokat ([...]) illetően, ha a Bank [...]-ig aktívan keresett lehetséges vevőket, és tőkesemleges vagy tőkenövelő tranzakcióra nem kerülhet sor, e részesedések elidegenítésének határidejét [...]-ra/-re kell halasztani.

| (9) | A magántőke-portfólió mérete A magántőke-portfólió méretét 2017. december 31-ére [...] millió EUR-ra kell csökkenteni. |
| --- | --- |

(9)

A magántőke-portfólió mérete A magántőke-portfólió méretét 2017. december 31-ére [...] millió EUR-ra kell csökkenteni.

| (10) | Bármely eladásra vonatkozóan a Görög Köztársaság az alábbi kötelezettségeket vállalja:






  a. | a vásárló független a Banktól és ahhoz nem kötődik; |
| --- | --- | --- |

(10)

Bármely eladásra vonatkozóan a Görög Köztársaság az alábbi kötelezettségeket vállalja:

a.

a vásárló független a Banktól és ahhoz nem kötődik;

| b. | az elidegenítendő vállalkozás megszerzése céljából a vásárlót a Bank sem közvetlenül, sem közvetve nem finanszírozza. Ez nem vonatkozik az ingatlaneladásra, amely esetben a Bank finanszírozást nyújthat a vásárlónak, amennyiben ez az új hitelezés összhangban van a körültekintő hitelezési gyakorlattal. A nem görög eszközök tőkeáttételének csökkentésére vonatkozó kötelezettségvállalásnak való megfelelés ellenőrzése céljából minden, a nem görög eszközök definíciója alá tartozó hitelezés figyelembevételre kerül; |
| --- | --- |

b.

az elidegenítendő vállalkozás megszerzése céljából a vásárlót a Bank sem közvetlenül, sem közvetve nem finanszírozza. Ez nem vonatkozik az ingatlaneladásra, amely esetben a Bank finanszírozást nyújthat a vásárlónak, amennyiben ez az új hitelezés összhangban van a körültekintő hitelezési gyakorlattal. A nem görög eszközök tőkeáttételének csökkentésére vonatkozó kötelezettségvállalásnak való megfelelés ellenőrzése céljából minden, a nem görög eszközök definíciója alá tartozó hitelezés figyelembevételre kerül;

| c. | az eladás lezárását követő ötéves időszakban a Bank nem szerez közvetlen vagy közvetett befolyást az elidegenítendő vállalkozás egésze vagy egy része felett a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül. |
| --- | --- |

c.

az eladás lezárását követő ötéves időszakban a Bank nem szerez közvetlen vagy közvetett befolyást az elidegenítendő vállalkozás egésze vagy egy része felett a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül.

| (11) | Befektetési politika:2017. június 30-ig a Bank nem vásárol befektetésre nem ajánlott kategóriájú értékpapírokat.
  E kötelezettségvállalás nem vonatkozik a következő értékpapírokra (a mentesített értékpapírok):






  i. | [...]; |
| --- | --- | --- |

(11)

Befektetési politika:2017. június 30-ig a Bank nem vásárol befektetésre nem ajánlott kategóriájú értékpapírokat.

E kötelezettségvállalás nem vonatkozik a következő értékpapírokra (a mentesített értékpapírok):

i.

[...];

| ii. | [...]; |
| --- | --- |

ii.

[...];

| iii. | [...]; |
| --- | --- |

iii.

[...];

| iv. | [...]; |
| --- | --- |

iv.

[...];

| v. | [...]; |
| --- | --- |

v.

[...];

| vi. | [...]. |
| --- | --- |

vi.

[...].

| (12) | Maximált jövedelmek: [...]-ig a Bank egyetlen alkalmazottnak vagy vezetőnek sem fizet [...]-nál/-nél magasabb teljes éves javadalmazást (bér, nyugdíjjárulék, jutalom). A HFSF-től kapott tőkeinjekció esetén a javadalmazás maximális összegét a bankokról szóló 2013. augusztus 1-jei uniós közlemény szerint átértékelik. |
| --- | --- |

(12)

Maximált jövedelmek: [...]-ig a Bank egyetlen alkalmazottnak vagy vezetőnek sem fizet [...]-nál/-nél magasabb teljes éves javadalmazást (bér, nyugdíjjárulék, jutalom). A HFSF-től kapott tőkeinjekció esetén a javadalmazás maximális összegét a bankokról szóló 2013. augusztus 1-jei uniós közlemény szerint átértékelik.

III. FEJEZET   VÁLLALATIRÁNYÍTÁSRA ÉS ÜZLETI MŰVELETEKRE VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK – HOSSZABBÍTÁS ÉS MÓDOSÍTÁSOK

| (1) | A Bank 2018. június 30-ig folytatja a vállalatirányításra és üzleti műveletekre vonatkozó kötelezettségek teljesítését a Görög Köztársaság által 2012. november 20-án beterjesztett dokumentum és a kötelezettségvállalások III. fejezetében található későbbi módosítások szerint. |
| --- | --- |

(1)

A Bank 2018. június 30-ig folytatja a vállalatirányításra és üzleti műveletekre vonatkozó kötelezettségek teljesítését a Görög Köztársaság által 2012. november 20-án beterjesztett dokumentum és a kötelezettségvállalások III. fejezetében található későbbi módosítások szerint.

| (2) | Abban az esetben, ha egy kötelezettségvállalás nem érvényes a Bank szintjén, a Bank nem használhatja fel az adott kötelezettségvállalás által le nem fedett leányvállalatokat vagy tevékenységeket a kötelezettségvállalás kijátszására. |
| --- | --- |

(2)

Abban az esetben, ha egy kötelezettségvállalás nem érvényes a Bank szintjén, a Bank nem használhatja fel az adott kötelezettségvállalás által le nem fedett leányvállalatokat vagy tevékenységeket a kötelezettségvállalás kijátszására.

A. szakasz:   Hatékony és megfelelő belső szervezet létrehozása

| (3) | A Bank (külföldi leányvállalatait ide nem értve) a felelősségek egyértelmű megosztása és az átláthatóság biztosítása érdekében mindenkor betartja a vállalatirányításról szóló 3016/2002. sz. törvény és a részvénytársaságokról szóló 2190/1920. sz. törvény összes rendelkezését és különösen az olyan vállalati testületek funkcióival kapcsolatos rendelkezéseket, mint a részvényesek közgyűlése és az igazgatótanács. A részvényesek közgyűlésének hatásköre a cégjognak megfelelő közgyűlés feladataira korlátozódik, különösen a tájékoztatással kapcsolatos jogokat illetően. A vezetés helytelen befolyásolását lehetővé tevő kiterjedtebb hatáskört hatályon kívül kell helyezni. A napi működés irányításának felelőssége egyértelműen a Bank ügyvezető igazgatóié. |
| --- | --- |

(3)

A Bank (külföldi leányvállalatait ide nem értve) a felelősségek egyértelmű megosztása és az átláthatóság biztosítása érdekében mindenkor betartja a vállalatirányításról szóló 3016/2002. sz. törvény és a részvénytársaságokról szóló 2190/1920. sz. törvény összes rendelkezését és különösen az olyan vállalati testületek funkcióival kapcsolatos rendelkezéseket, mint a részvényesek közgyűlése és az igazgatótanács. A részvényesek közgyűlésének hatásköre a cégjognak megfelelő közgyűlés feladataira korlátozódik, különösen a tájékoztatással kapcsolatos jogokat illetően. A vezetés helytelen befolyásolását lehetővé tevő kiterjedtebb hatáskört hatályon kívül kell helyezni. A napi működés irányításának felelőssége egyértelműen a Bank ügyvezető igazgatóié.

| (4) | A Bank (külföldi leányvállalatait ide nem értve) mindenkor megfelel a Görög Pénzügyi Stabilitási alap (a „HFSF”) kapcsolati keretrendszerének. |
| --- | --- |

(4)

A Bank (külföldi leányvállalatait ide nem értve) mindenkor megfelel a Görög Pénzügyi Stabilitási alap (a „HFSF”) kapcsolati keretrendszerének.

| (5) | A Bank betartja a hatályos 2577/2006.3.9. sz. elnöki határozatot, hogy egyedi és csoportalapon hatékony szervezeti struktúrát és megfelelő belső ellenőrzési rendszert tartson fenn, ideértve a három kulcsfontosságú pillért, nevezetesen a belső ellenőrzést, a kockázatkezelési és megfelelőségi feladatkört, valamint a legjobb nemzetközi vállalatirányítási gyakorlatokat. |
| --- | --- |

(5)

A Bank betartja a hatályos 2577/2006.3.9. sz. elnöki határozatot, hogy egyedi és csoportalapon hatékony szervezeti struktúrát és megfelelő belső ellenőrzési rendszert tartson fenn, ideértve a három kulcsfontosságú pillért, nevezetesen a belső ellenőrzést, a kockázatkezelési és megfelelőségi feladatkört, valamint a legjobb nemzetközi vállalatirányítási gyakorlatokat.

| (6) | A Banknak hatékony szervezeti struktúrával kell bírnia, hogy biztosítsa a belső ellenőrzési és a kockázatkezelési osztály üzleti hálózatoktól való teljes függetlenségét, valamint az igazgatótanácsnak való közvetlen alárendeltségét. Az igazgatótanácson belül létrehozott könyvvizsgálói bizottság és kockázati bizottság értékeli az említett osztályok által felvetett összes ügyet. Egy megfelelő belső ellenőrzési szabályzat és kockázatkezelési szabályzat határozza meg ezen osztályok szerepeit, felelősségi körét és erőforrásait. Ezek a szabályzatok megfelelnek a nemzetközi normáknak, és biztosítják az említett osztályok teljes függetlenségét. A hitelek odaítélését, árazását és szerkezetátalakítását illetően egy hitelpolitika biztosít iránymutatást és ad utasításokat. |
| --- | --- |

(6)

A Banknak hatékony szervezeti struktúrával kell bírnia, hogy biztosítsa a belső ellenőrzési és a kockázatkezelési osztály üzleti hálózatoktól való teljes függetlenségét, valamint az igazgatótanácsnak való közvetlen alárendeltségét. Az igazgatótanácson belül létrehozott könyvvizsgálói bizottság és kockázati bizottság értékeli az említett osztályok által felvetett összes ügyet. Egy megfelelő belső ellenőrzési szabályzat és kockázatkezelési szabályzat határozza meg ezen osztályok szerepeit, felelősségi körét és erőforrásait. Ezek a szabályzatok megfelelnek a nemzetközi normáknak, és biztosítják az említett osztályok teljes függetlenségét. A hitelek odaítélését, árazását és szerkezetátalakítását illetően egy hitelpolitika biztosít iránymutatást és ad utasításokat.

| (7) | A Bank köteles az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátani a rendes részvények legalább 1 %-os tulajdonával rendelkező részvényesek listáját. |
| --- | --- |

(7)

A Bank köteles az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátani a rendes részvények legalább 1 %-os tulajdonával rendelkező részvényesek listáját.

B. szakasz:   Üzleti gyakorlatok és kockázatfigyelés

Általános elvek

| (8) | A hitelpolitika meghatározza, hogy minden ügyféllel méltányosan kell bánni, megkülönböztetéstől mentes eljárások alkalmazásával, kivéve a hitelkockázatra és a fizetőképességre vonatkozókat. A hitelpolitika határozza meg azokat a küszöbértékeket, amelyek felett a hitelek odaítélését a vezetés magasabb szintjein kell jóváhagyni. Hasonló küszöbértékeket kell meghatározni a hitelek szerkezetének átalakítását, valamint a követelések és jogviták kezelését illetően. A hitelpolitika kiválasztott központokba centralizálja a döntéshozatali folyamatot nemzeti szinten, és egyértelmű biztosítékokról gondoskodik utasításainak következetes végrehajtása érdekében az összes görögországi banki tevékenységen belül. |
| --- | --- |

(8)

A hitelpolitika meghatározza, hogy minden ügyféllel méltányosan kell bánni, megkülönböztetéstől mentes eljárások alkalmazásával, kivéve a hitelkockázatra és a fizetőképességre vonatkozókat. A hitelpolitika határozza meg azokat a küszöbértékeket, amelyek felett a hitelek odaítélését a vezetés magasabb szintjein kell jóváhagyni. Hasonló küszöbértékeket kell meghatározni a hitelek szerkezetének átalakítását, valamint a követelések és jogviták kezelését illetően. A hitelpolitika kiválasztott központokba centralizálja a döntéshozatali folyamatot nemzeti szinten, és egyértelmű biztosítékokról gondoskodik utasításainak következetes végrehajtása érdekében az összes görögországi banki tevékenységen belül.

| (9) | Minden görögországi banki tevékenységre vonatkozóan a Bank teljes mértékben beépíti hitelpolitikai szabályait a hitelezési és hitelrefinanszírozási munkamenetbe és folyósítási rendszerekbe. |
| --- | --- |

(9)

Minden görögországi banki tevékenységre vonatkozóan a Bank teljes mértékben beépíti hitelpolitikai szabályait a hitelezési és hitelrefinanszírozási munkamenetbe és folyósítási rendszerekbe.

Különös rendelkezések

| (10) | Ezzel kifejezetten ellentétes jelzés hiányában a kötelezettségvállalások III. fejezetének (11)–(18) bekezdéseiben felsorolt különös rendelkezések a görögországi banki tevékenységekre vonatkoznak. |
| --- | --- |

(10)

Ezzel kifejezetten ellentétes jelzés hiányában a kötelezettségvállalások III. fejezetének (11)–(18) bekezdéseiben felsorolt különös rendelkezések a görögországi banki tevékenységekre vonatkoznak.

| (11) | A hitelpolitikának megköveteli, hogy a hitelek és jelzálogok árazása szigorú iránymutatásoknak feleljen meg. Ezen iránymutatásokba tartozik a hitelpolitika hitellejárattól, az ügyfél hitelkockázatának értékelésétől, a lekötött biztosítékok várható behajthatóságától (ideértve egy esetleges felszámolás időkeretét), a Bankkal való általános kapcsolattól (pl. betétek szintje és stabilitása, díjstruktúra és más keresztező eladási tevékenységek) és a Bank finanszírozási költségétől függő standard kamatsávtáblái (tartományai) szigorú betartásának kötelezettsége. Meghatározott hiteleszközosztályok készülnek (pl. kereskedelmi hitel, jelzálog, fedezettel biztosított/fedezetlen stb.), és árazási keretüket egy megfelelő hitelpolitikai táblázatba foglalják, amelyet a hitelbizottság rendszeresen frissít. Bármely kivételt a hitelbizottságnak kell rendben jóváhagynia, vagy alacsonyabb hivatali szinten, ha ezt a hitelpolitika lehetővé teszi. Az egyedi tranzakciókra, például konzorciális hitelekre vagy projektfinanszírozásra ugyanezen elvek érvényesek, kellő figyelemmel a tényre, hogy esetleg nem illenek a szabványosított hitelpolitikai táblázatokba. Ezen árazási politika megsértéseit jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak. |
| --- | --- |

(11)

A hitelpolitikának megköveteli, hogy a hitelek és jelzálogok árazása szigorú iránymutatásoknak feleljen meg. Ezen iránymutatásokba tartozik a hitelpolitika hitellejárattól, az ügyfél hitelkockázatának értékelésétől, a lekötött biztosítékok várható behajthatóságától (ideértve egy esetleges felszámolás időkeretét), a Bankkal való általános kapcsolattól (pl. betétek szintje és stabilitása, díjstruktúra és más keresztező eladási tevékenységek) és a Bank finanszírozási költségétől függő standard kamatsávtáblái (tartományai) szigorú betartásának kötelezettsége. Meghatározott hiteleszközosztályok készülnek (pl. kereskedelmi hitel, jelzálog, fedezettel biztosított/fedezetlen stb.), és árazási keretüket egy megfelelő hitelpolitikai táblázatba foglalják, amelyet a hitelbizottság rendszeresen frissít. Bármely kivételt a hitelbizottságnak kell rendben jóváhagynia, vagy alacsonyabb hivatali szinten, ha ezt a hitelpolitika lehetővé teszi. Az egyedi tranzakciókra, például konzorciális hitelekre vagy projektfinanszírozásra ugyanezen elvek érvényesek, kellő figyelemmel a tényre, hogy esetleg nem illenek a szabványosított hitelpolitikai táblázatokba. Ezen árazási politika megsértéseit jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak.

| (12) | A kockázatkezelési osztály felel a hitelkockázat felméréséért és a biztosíték értékeléséért. A hitelminőség értékelésekor a kockázatkezelési osztály függetlenül működik, és írásbeli véleményt ad ki annak biztosítása érdekében, hogy az értékelésben alkalmazott kritériumokat az idők folyamán következetesen alkalmazzák az ügyfelek között és a Bank hitelpolitikáját illetően. |
| --- | --- |

(12)

A kockázatkezelési osztály felel a hitelkockázat felméréséért és a biztosíték értékeléséért. A hitelminőség értékelésekor a kockázatkezelési osztály függetlenül működik, és írásbeli véleményt ad ki annak biztosítása érdekében, hogy az értékelésben alkalmazott kritériumokat az idők folyamán következetesen alkalmazzák az ügyfelek között és a Bank hitelpolitikáját illetően.

| (13) | Ami az egyéneknek és jogi személyeknek nyújtott hiteleket illeti, a legjobb nemzetközi banki gyakorlatok alapján minden görögországi banki tevékenységre vonatkozóan a Bank szigorú egyéni és aggregált limiteket alkalmaz, amelyek szabályozzák az egy hitelkockázatnak adható maximális hitelösszeget (ha a görög és az uniós jog egyáltalán lehetővé teszi). E limiteknél figyelembe kell venni a hitel lejáratát és bármely kapott fedezet/biztosíték minőségét, és a limitet alapvető fontosságú viszonyítási értékhez (például a tőkéhez) képest kell meghatározni. |
| --- | --- |

(13)

Ami az egyéneknek és jogi személyeknek nyújtott hiteleket illeti, a legjobb nemzetközi banki gyakorlatok alapján minden görögországi banki tevékenységre vonatkozóan a Bank szigorú egyéni és aggregált limiteket alkalmaz, amelyek szabályozzák az egy hitelkockázatnak adható maximális hitelösszeget (ha a görög és az uniós jog egyáltalán lehetővé teszi). E limiteknél figyelembe kell venni a hitel lejáratát és bármely kapott fedezet/biztosíték minőségét, és a limitet alapvető fontosságú viszonyítási értékhez (például a tőkéhez) képest kell meghatározni.

| (14) | Tiltani kell az olyan hitelnyújtást (2), amely lehetővé teszi a hitelfelvevők számára, hogy a Bank és más bankok (3) részvényeiből vagy hibrid instrumentumaiból vásároljanak, függetlenül attól, hogy kik ezek a hitelfelvevők (4). E rendelkezés a Bank szintjén érvényes és e szinten kell nyomon követni. |
| --- | --- |

(14)

Tiltani kell az olyan hitelnyújtást (2), amely lehetővé teszi a hitelfelvevők számára, hogy a Bank és más bankok (3) részvényeiből vagy hibrid instrumentumaiból vásároljanak, függetlenül attól, hogy kik ezek a hitelfelvevők (4). E rendelkezés a Bank szintjén érvényes és e szinten kell nyomon követni.

| (15) | Nem kapcsolt hitelfelvevők általi, [a Bank kockázattal súlyozott eszközei [...]%-át] meghaladó minden hitelkérelmet vagy bármely hitelt, amely az egy csoportnak (egyetlen hitelkockázatot képviselő kapcsolt hitelfelvevők csoportja) való kitettséget [a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek [...]%-a] felett tart, jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak, aki [...] munkanappal elhalaszthatja a hitelkeret vagy a kölcsön engedélyezését, ha úgy tűnik, hogy a feltételek meghatározása nem önállóan történt, vagy az ellenőrző megbízott nem kapott elegendő információt. Szükséghelyzetekben ez az időszak [...] munkanapra csökkenthető, amennyiben az ellenőrző megbízottat elegendő információval látták el. Ez az időszak lehetővé teszi az ellenőrző megbízott számára, hogy jelentse az ügyet a Bizottságnak és a HFSF-nek, mielőtt a Bank bármilyen végleges döntést hoz. |
| --- | --- |

(15)

Nem kapcsolt hitelfelvevők általi, [a Bank kockázattal súlyozott eszközei [...]%-át] meghaladó minden hitelkérelmet vagy bármely hitelt, amely az egy csoportnak (egyetlen hitelkockázatot képviselő kapcsolt hitelfelvevők csoportja) való kitettséget [a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek [...]%-a] felett tart, jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak, aki [...] munkanappal elhalaszthatja a hitelkeret vagy a kölcsön engedélyezését, ha úgy tűnik, hogy a feltételek meghatározása nem önállóan történt, vagy az ellenőrző megbízott nem kapott elegendő információt. Szükséghelyzetekben ez az időszak [...] munkanapra csökkenthető, amennyiben az ellenőrző megbízottat elegendő információval látták el. Ez az időszak lehetővé teszi az ellenőrző megbízott számára, hogy jelentse az ügyet a Bizottságnak és a HFSF-nek, mielőtt a Bank bármilyen végleges döntést hoz.

| (16) | A hitelpolitika egyértelmű utasításokat ad a hitelek szerkezetének átalakítására vonatkozóan. Egyértelműen meghatározza, milyen hitelek jöhetnek szóba és milyen körülmények között, továbbá jelzi a szóba jöhető ügyfeleknek ajánlható feltételeket és kikötéseket. Minden görögországi banki tevékenységre vonatkozóan a Bank biztosítja, hogy minden szerkezetátalakítás célja a Bank jövőbeli megtérüléseinek elősegítése legyen, védve így a Bank érdekét. A szerkezetátalakítási politika semmi esetre sem veszélyeztetheti a Bank jövőbeli jövedelmezőségét. E célból a Bank kockázatkezelési osztálya felel helyénvaló szerkezetátalakítási eredményességi jelentési mechanizmusok kidolgozásáért és alkalmazásáért, belső és/vagy külső legjobb gyakorlatok mélyreható elemzéseinek elvégzéséért, a megállapításai legalább negyedévenkénti, a hitelbizottságnak és az igazgatósági kockázati bizottságnak történő jelentéséért, a vonatkozó eljárások és politikák gyakorlati javításaira történő javaslattételért, továbbá ezek végrehajtásának felügyeletéért és jelentéséért a hitelbizottságnak és az igazgatósági kockázati bizottságnak. |
| --- | --- |

(16)

A hitelpolitika egyértelmű utasításokat ad a hitelek szerkezetének átalakítására vonatkozóan. Egyértelműen meghatározza, milyen hitelek jöhetnek szóba és milyen körülmények között, továbbá jelzi a szóba jöhető ügyfeleknek ajánlható feltételeket és kikötéseket. Minden görögországi banki tevékenységre vonatkozóan a Bank biztosítja, hogy minden szerkezetátalakítás célja a Bank jövőbeli megtérüléseinek elősegítése legyen, védve így a Bank érdekét. A szerkezetátalakítási politika semmi esetre sem veszélyeztetheti a Bank jövőbeli jövedelmezőségét. E célból a Bank kockázatkezelési osztálya felel helyénvaló szerkezetátalakítási eredményességi jelentési mechanizmusok kidolgozásáért és alkalmazásáért, belső és/vagy külső legjobb gyakorlatok mélyreható elemzéseinek elvégzéséért, a megállapításai legalább negyedévenkénti, a hitelbizottságnak és az igazgatósági kockázati bizottságnak történő jelentéséért, a vonatkozó eljárások és politikák gyakorlati javításaira történő javaslattételért, továbbá ezek végrehajtásának felügyeletéért és jelentéséért a hitelbizottságnak és az igazgatósági kockázati bizottságnak.

| (17) | Minden görögországi banki tevékenységre vonatkozóan a Bank olyan követelési és jogvita-politikát léptet életbe, amelynek célja a megtérülés maximalizálása és bármilyen megkülönböztetés vagy preferenciális elbánás megelőzése a jogviták kezelésében. A Bank gondoskodik minden szükség intézkedés megtételéről a Bank javára történő minden beszedés maximalizálása és pénzügyi helyzetének hosszú távú védelme érdekében. E politika végrehajtásának bármely megsértését jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak. |
| --- | --- |

(17)

Minden görögországi banki tevékenységre vonatkozóan a Bank olyan követelési és jogvita-politikát léptet életbe, amelynek célja a megtérülés maximalizálása és bármilyen megkülönböztetés vagy preferenciális elbánás megelőzése a jogviták kezelésében. A Bank gondoskodik minden szükség intézkedés megtételéről a Bank javára történő minden beszedés maximalizálása és pénzügyi helyzetének hosszú távú védelme érdekében. E politika végrehajtásának bármely megsértését jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak.

| (18) | A Bank jól kidolgozott figyelmeztető és jelentési rendszer révén nyomon követi a hitelkockázatot, ami lehetővé teszi a kockázatkezelési osztály számára, hogy i. azonosítsa a hitelek értékvesztése és a nemteljesítési események korai jeleit; ii. felmérje a hitelportfólió behajthatóságát (ideértve, de nem kizárólag az olyan alternatív visszafizetési forrásokat, mint az adóstársak és kezesek, valamint a lekötött vagy rendelkezésre álló, de le nem kötött biztosítékokat); iii. értékelje a Bank teljes kitettségét az egyedi ügyfelek vagy a portfólió alapján; továbbá iv. szükség szerint korrekciós és javító intézkedéseket javasoljon az igazgatótanácsnak. Az ellenőrző megbízott részére hozzáférést kell biztosítani ezen információkhoz. |
| --- | --- |

(18)

A Bank jól kidolgozott figyelmeztető és jelentési rendszer révén nyomon követi a hitelkockázatot, ami lehetővé teszi a kockázatkezelési osztály számára, hogy i. azonosítsa a hitelek értékvesztése és a nemteljesítési események korai jeleit; ii. felmérje a hitelportfólió behajthatóságát (ideértve, de nem kizárólag az olyan alternatív visszafizetési forrásokat, mint az adóstársak és kezesek, valamint a lekötött vagy rendelkezésre álló, de le nem kötött biztosítékokat); iii. értékelje a Bank teljes kitettségét az egyedi ügyfelek vagy a portfólió alapján; továbbá iv. szükség szerint korrekciós és javító intézkedéseket javasoljon az igazgatótanácsnak. Az ellenőrző megbízott részére hozzáférést kell biztosítani ezen információkhoz.

A kapcsolt hitelfelvevőkre vonatkozó rendelkezések

| (19) | A kapcsolt hitelfelvevőkre vonatkozó minden rendelkezés a Bank szintjén érvényes. |
| --- | --- |

(19)

A kapcsolt hitelfelvevőkre vonatkozó minden rendelkezés a Bank szintjén érvényes.

| (20) | A hitelpolitikán belül egy meghatározott részt kell szentelni a kapcsolt hitelfelvevőkkel való kapcsolatokra vonatkozó szabályokra. A kapcsolt hitelfelvevők közé tartoznak az alkalmazottak, részvényesek, igazgatók, menedzserek, valamint azok házastársai, gyermekei és testvérei, továbbá a kulcsfontosságú alkalmazottak (vagyis a hitelpolitikára vonatkozó döntéshozatali folyamatban részt vevő alkalmazottak), részvényesek, igazgatók vagy menedzserek, vagy házastársaik, gyermekeik és testvéreik által közvetlenül vagy közvetve ellenőrzött bármely jogi személy. Tágabb értelemben bármely állami intézmény vagy állam által ellenőrzött szervezet, bármely állami vállalat vagy állami szerv kapcsolt hitelfelvevőnek minősül. A politikai pártokat szintén kapcsolt hitelfelvevőként kell kezelni a hitelpolitikában. Külön figyelmet kell szentelni a jelenlegi vagy korábbi alkalmazottaknak, igazgatóknak, részvényeseknek, menedzsereknek és rokonaiknak nyújtott hitelek átstrukturálására és leírására vonatkozó döntésekre, valamint a zálogjogok megfelelőségével, értékelésével és nyilvántartásával, továbbá a hitelbiztosítékok végrehajtásával kapcsolatban folytatott politikákra. A kapcsolt hitelfelvevők definíciójának további meghatározása egy külön dokumentumban történt. |
| --- | --- |

(20)

A hitelpolitikán belül egy meghatározott részt kell szentelni a kapcsolt hitelfelvevőkkel való kapcsolatokra vonatkozó szabályokra. A kapcsolt hitelfelvevők közé tartoznak az alkalmazottak, részvényesek, igazgatók, menedzserek, valamint azok házastársai, gyermekei és testvérei, továbbá a kulcsfontosságú alkalmazottak (vagyis a hitelpolitikára vonatkozó döntéshozatali folyamatban részt vevő alkalmazottak), részvényesek, igazgatók vagy menedzserek, vagy házastársaik, gyermekeik és testvéreik által közvetlenül vagy közvetve ellenőrzött bármely jogi személy. Tágabb értelemben bármely állami intézmény vagy állam által ellenőrzött szervezet, bármely állami vállalat vagy állami szerv kapcsolt hitelfelvevőnek minősül. A politikai pártokat szintén kapcsolt hitelfelvevőként kell kezelni a hitelpolitikában. Külön figyelmet kell szentelni a jelenlegi vagy korábbi alkalmazottaknak, igazgatóknak, részvényeseknek, menedzsereknek és rokonaiknak nyújtott hitelek átstrukturálására és leírására vonatkozó döntésekre, valamint a zálogjogok megfelelőségével, értékelésével és nyilvántartásával, továbbá a hitelbiztosítékok végrehajtásával kapcsolatban folytatott politikákra. A kapcsolt hitelfelvevők definíciójának további meghatározása egy külön dokumentumban történt.

| (21) | A kockázatkezelési osztály felel minden, egyetlen hitelkockázatot képviselő kapcsolt hitelfelvevői csoport feltérképezéséért a hitelkockázati koncentráció megfelelő nyomon követésének céljával. |
| --- | --- |

(21)

A kockázatkezelési osztály felel minden, egyetlen hitelkockázatot képviselő kapcsolt hitelfelvevői csoport feltérképezéséért a hitelkockázati koncentráció megfelelő nyomon követésének céljával.

| (22) | Ami az egyéneknek és jogi személyeknek nyújtott hiteleket illeti, a legjobb nemzetközi banki gyakorlatok alapján a Bank szigorú egyéni és aggregált limiteket alkalmaz, amelyek szabályozzák a kapcsolt hitelfelvevőkre vonatkozó, egy hitelkockázatnak adható maximális hitelösszeget (ha a görög és az uniós jog egyáltalán lehetővé teszi). |
| --- | --- |

(22)

Ami az egyéneknek és jogi személyeknek nyújtott hiteleket illeti, a legjobb nemzetközi banki gyakorlatok alapján a Bank szigorú egyéni és aggregált limiteket alkalmaz, amelyek szabályozzák a kapcsolt hitelfelvevőkre vonatkozó, egy hitelkockázatnak adható maximális hitelösszeget (ha a görög és az uniós jog egyáltalán lehetővé teszi).

| (23) | A Bank külön nyomon követi a kapcsolt hitelfelvevőknek való kitettségét, ideértve az állami szektor szervezeteit és politikai pártokat. A kapcsolt hitelfelvevőknek történő új hitelezés (5) (az Y-1 állomány éves %-a (6)) nem haladhatja meg a görögországi teljes hitelportfólió új hitelezését (az Y-1 állomány éves %-a). A kötelezettségvállalásnak a kapcsolt hitelfelvevők minden egyes típusára (alkalmazottak, részvényesek, menedzserek, állami szervezetek, politikai pártok) vonatkozóan külön meg kell felelni. Azért, hogy egyenlő feltételeket biztosítsanak a görög gazdaságban, a kapcsolt hitelfelvevők hitelminősítése, valamint a nekik ajánlott árazási feltételek és lehetséges szerkezetátalakítás nem lehet előnyösebb a hasonló, de nem kapcsolt hitelfelvevőknek kínált feltételeknél. Ez a kötelezettség nem vonatkozik a meglévő általános rendszerekre, ahol az alkalmazottak a nekik kínált támogatott hitelek kedvezményezettjei. A Bank havonta jelent e kitettség alakulásáról, az új hitelek összegéről és [a Bank kockázattal súlyozott eszközei [...]%-át] meghaladó, a hitelbizottsághoz intézendő legutóbbi kérelmekről. |
| --- | --- |

(23)

A Bank külön nyomon követi a kapcsolt hitelfelvevőknek való kitettségét, ideértve az állami szektor szervezeteit és politikai pártokat. A kapcsolt hitelfelvevőknek történő új hitelezés (5) (az Y-1 állomány éves %-a (6)) nem haladhatja meg a görögországi teljes hitelportfólió új hitelezését (az Y-1 állomány éves %-a). A kötelezettségvállalásnak a kapcsolt hitelfelvevők minden egyes típusára (alkalmazottak, részvényesek, menedzserek, állami szervezetek, politikai pártok) vonatkozóan külön meg kell felelni. Azért, hogy egyenlő feltételeket biztosítsanak a görög gazdaságban, a kapcsolt hitelfelvevők hitelminősítése, valamint a nekik ajánlott árazási feltételek és lehetséges szerkezetátalakítás nem lehet előnyösebb a hasonló, de nem kapcsolt hitelfelvevőknek kínált feltételeknél. Ez a kötelezettség nem vonatkozik a meglévő általános rendszerekre, ahol az alkalmazottak a nekik kínált támogatott hitelek kedvezményezettjei. A Bank havonta jelent e kitettség alakulásáról, az új hitelek összegéről és [a Bank kockázattal súlyozott eszközei [...]%-át] meghaladó, a hitelbizottsághoz intézendő legutóbbi kérelmekről.

| (24) | Az alkalmazottakra/vezetőkre/részvényesekre vonatkozó hitelfeltételek nem lehetnek kevésbé szigorúak, mint a más, nem kapcsolt hitelfelvevőkre vonatkozó kritériumok. Ha az egyetlen alkalmazottnak/vezetőnek/részvényesnek való teljes hitelkitettség fedezett hitelek esetében meghaladja a [[...]] fix fizetésével egyenlő összeget és fedezetlen hitelek esetében a [[...]] fix fizetésével egyenlő összeget, a kitettséget haladéktalanul jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak, aki beavatkozhat, és elhalaszthatja a hitelnyújtást a kötelezettségvállalások III. fejezetének (25) bekezdésében leírt eljárás értelmében. |
| --- | --- |

(24)

Az alkalmazottakra/vezetőkre/részvényesekre vonatkozó hitelfeltételek nem lehetnek kevésbé szigorúak, mint a más, nem kapcsolt hitelfelvevőkre vonatkozó kritériumok. Ha az egyetlen alkalmazottnak/vezetőnek/részvényesnek való teljes hitelkitettség fedezett hitelek esetében meghaladja a [[...]] fix fizetésével egyenlő összeget és fedezetlen hitelek esetében a [[...]] fix fizetésével egyenlő összeget, a kitettséget haladéktalanul jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak, aki beavatkozhat, és elhalaszthatja a hitelnyújtást a kötelezettségvállalások III. fejezetének (25) bekezdésében leírt eljárás értelmében.

| (25) | Kapcsolt hitelfelvevők általi, [a Bank kockázattal súlyozott eszközei [...]%-át] meghaladó minden hitelkérelmet vagy bármely hitelt, amely az egy csoportnak (egyetlen hitelkockázatot képviselő kapcsolt hitelfelvevők csoportja) való kitettséget [a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek [...]%-a] felett tart, jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak, aki [...] munkanappal elhalaszthatja a hitelkeret vagy a kölcsön engedélyezését, ha úgy tűnik, hogy a feltételek meghatározása nem önállóan történt, vagy az ellenőrző megbízott nem kapott elegendő információt. Szükséghelyzetekben ez az időszak [...] munkanapra csökkenthető, amennyiben az ellenőrző megbízottat elegendő információval látták el. Ez az időszak lehetővé teszi az ellenőrző megbízott számára, hogy jelentse az ügyet a Bizottságnak és a HFSF-nek, mielőtt a Bank bármilyen végleges döntést hoz. |
| --- | --- |

(25)

Kapcsolt hitelfelvevők általi, [a Bank kockázattal súlyozott eszközei [...]%-át] meghaladó minden hitelkérelmet vagy bármely hitelt, amely az egy csoportnak (egyetlen hitelkockázatot képviselő kapcsolt hitelfelvevők csoportja) való kitettséget [a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek [...]%-a] felett tart, jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak, aki [...] munkanappal elhalaszthatja a hitelkeret vagy a kölcsön engedélyezését, ha úgy tűnik, hogy a feltételek meghatározása nem önállóan történt, vagy az ellenőrző megbízott nem kapott elegendő információt. Szükséghelyzetekben ez az időszak [...] munkanapra csökkenthető, amennyiben az ellenőrző megbízottat elegendő információval látták el. Ez az időszak lehetővé teszi az ellenőrző megbízott számára, hogy jelentse az ügyet a Bizottságnak és a HFSF-nek, mielőtt a Bank bármilyen végleges döntést hoz.

| (26) | A kapcsolt hitelfelvevőkhöz kötődő hitelek szerkezetátalakítására ugyanazok a követelmények érvényesek, mint a nem kapcsoltakéra. Ezenkívül szükség esetén értékelni és javítani kell az értékvesztett eszközökkel foglalkozó meglévő kereteket és politikákat. Ugyanakkor elvárás a kapcsolt hitelfelvevők átstrukturált hiteleinek külön jelentése, legalább hiteleszközosztályonként és kapcsolt hitelfelvevő-típusonként. |
| --- | --- |

(26)

A kapcsolt hitelfelvevőkhöz kötődő hitelek szerkezetátalakítására ugyanazok a követelmények érvényesek, mint a nem kapcsoltakéra. Ezenkívül szükség esetén értékelni és javítani kell az értékvesztett eszközökkel foglalkozó meglévő kereteket és politikákat. Ugyanakkor elvárás a kapcsolt hitelfelvevők átstrukturált hiteleinek külön jelentése, legalább hiteleszközosztályonként és kapcsolt hitelfelvevő-típusonként.

C. szakasz:   Egyéb korlátozások

| (27) | Osztalékfizetési, osztalékszelvény-beváltási, visszavásárlási, vételiopció- és visszavételi tilalom: Hacsak a Bizottság valamilyen kivételbe másként bele nem egyezik, a Görög Köztársaság kötelezettséget vállal az alábbiakra:






  a) | A Bank nem teljesít kamatszelvény-fizetést a hibrid tőkeinstrumentumokra (vagy bármely más instrumentumokra, amelyekre a kamatszelvény-fizetés diszkrecionális) vagy nem fizet osztalékot a szavatolótőke-instrumentumokra és alárendelt adósságpapírokra, hacsak nincs ezt előíró jogi kötelem. A Bank nem szabadít fel tartalékokat annak érdekében, hogy ilyen helyzetbe hozza magát. Kétség esetén, hogy e kötelezettségvállalás alkalmazásában létezik-e jogi kötelem, a Bank jóváhagyásra beterjeszti a javasolt kamatszelvény- vagy osztalékfizetést a Bizottságnak. |
| --- | --- | --- |

(27)

Osztalékfizetési, osztalékszelvény-beváltási, visszavásárlási, vételiopció- és visszavételi tilalom: Hacsak a Bizottság valamilyen kivételbe másként bele nem egyezik, a Görög Köztársaság kötelezettséget vállal az alábbiakra:

a)

A Bank nem teljesít kamatszelvény-fizetést a hibrid tőkeinstrumentumokra (vagy bármely más instrumentumokra, amelyekre a kamatszelvény-fizetés diszkrecionális) vagy nem fizet osztalékot a szavatolótőke-instrumentumokra és alárendelt adósságpapírokra, hacsak nincs ezt előíró jogi kötelem. A Bank nem szabadít fel tartalékokat annak érdekében, hogy ilyen helyzetbe hozza magát. Kétség esetén, hogy e kötelezettségvállalás alkalmazásában létezik-e jogi kötelem, a Bank jóváhagyásra beterjeszti a javasolt kamatszelvény- vagy osztalékfizetést a Bizottságnak.

| b) | A Bank nem vásárolja vissza saját részvényeit, és nem gyakorol vételi opciót az említett szavatolótőke-instrumentumokkal és alárendelt adósságpapírokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

b)

A Bank nem vásárolja vissza saját részvényeit, és nem gyakorol vételi opciót az említett szavatolótőke-instrumentumokkal és alárendelt adósságpapírokkal kapcsolatban.

| c) | A Bank nem vásárol vissza hibrid tőkeinstrumentumokat. |
| --- | --- |

c)

A Bank nem vásárol vissza hibrid tőkeinstrumentumokat.

| (28) | Felvásárlási tilalom: A Görög Köztársaság kötelezettséget vállal, hogy a Bank semmilyen vállalkozásban nem szerez részesedést, legyen az eszköz- vagy részvénytranszfer. Ez a felvásárlási tilalom a vállalati jogi formában működő vállalkozásokra és bármilyen, üzleti vállalkozást alkotó eszközcsomagra egyaránt vonatkozik (7).






  a) | A Bizottság előzetes jóváhagyását igénylő kivétel: Az említett tiltás ellenére a Bank a Bizottság jóváhagyásának megszerzését követően és – adott esetben – a HFSF javaslatára felvásárolhat vállalatokat és vállalkozásokat, ha kivételes körülmények között erre van szükség a pénzügyi stabilitás helyreállításához vagy a tényleges verseny biztosításához. |
| --- | --- | --- |

(28)

Felvásárlási tilalom: A Görög Köztársaság kötelezettséget vállal, hogy a Bank semmilyen vállalkozásban nem szerez részesedést, legyen az eszköz- vagy részvénytranszfer. Ez a felvásárlási tilalom a vállalati jogi formában működő vállalkozásokra és bármilyen, üzleti vállalkozást alkotó eszközcsomagra egyaránt vonatkozik (7).

a)

A Bizottság előzetes jóváhagyását igénylő kivétel: Az említett tiltás ellenére a Bank a Bizottság jóváhagyásának megszerzését követően és – adott esetben – a HFSF javaslatára felvásárolhat vállalatokat és vállalkozásokat, ha kivételes körülmények között erre van szükség a pénzügyi stabilitás helyreállításához vagy a tényleges verseny biztosításához.

| b) | A Bizottság előzetes jóváhagyását nem igénylő kivétel: A Bank akkor szerezhet részesedést vállalkozásokban, ha:






  (1) | a bármely tulajdonszerzésért kifizetett vételár kevesebb, mint a Bank mérlegfőösszegének (8) [[...]%-a] a kötelezettségvállalások (9) hatálybalépésének napján; és |
| --- | --- | --- |

b)

A Bizottság előzetes jóváhagyását nem igénylő kivétel: A Bank akkor szerezhet részesedést vállalkozásokban, ha:

(1)

a bármely tulajdonszerzésért kifizetett vételár kevesebb, mint a Bank mérlegfőösszegének (8) [[...]%-a] a kötelezettségvállalások (9) hatálybalépésének napján; és

| (2) | a Bank által a kötelezettségvállalások hatálybalépésének napjától a szerkezetátalakítási időszak végéig az ilyen tulajdonszerzésekért fizetett halmozott vételár kevesebb, mint a Bank mérlegfőösszegének [[...]%-a] a kötelezettségvállalások hatálybalépésének napján. |
| --- | --- |

(2)

a Bank által a kötelezettségvállalások hatálybalépésének napjától a szerkezetátalakítási időszak végéig az ilyen tulajdonszerzésekért fizetett halmozott vételár kevesebb, mint a Bank mérlegfőösszegének [[...]%-a] a kötelezettségvállalások hatálybalépésének napján.

| c) | A felvásárlási tilalom alá nem tartozó tevékenységek: A felvásárlási tilalom nem terjed ki azon tulajdonszerzésekre, amelyek a normál banki üzletmenet során valósulnak meg nehéz helyzetben levő cégekkel szemben meglévő követelések kezelésekor, ideértve meglévő adósság átváltását tőkeinstrumentumokká. |
| --- | --- |

c)

A felvásárlási tilalom alá nem tartozó tevékenységek: A felvásárlási tilalom nem terjed ki azon tulajdonszerzésekre, amelyek a normál banki üzletmenet során valósulnak meg nehéz helyzetben levő cégekkel szemben meglévő követelések kezelésekor, ideértve meglévő adósság átváltását tőkeinstrumentumokká.

| (29) | Hirdetési tilalom: A Görög Köztársaság kötelezettséget vállal, hogy a Bank tartózkodik az állami támogatásra utaló hirdetéstől és olyan agresszív üzleti stratégiák alkalmazásától, amelyekre a Görög Köztársaság támogatása nélkül nem kerülne sor. |
| --- | --- |

(29)

Hirdetési tilalom: A Görög Köztársaság kötelezettséget vállal, hogy a Bank tartózkodik az állami támogatásra utaló hirdetéstől és olyan agresszív üzleti stratégiák alkalmazásától, amelyekre a Görög Köztársaság támogatása nélkül nem kerülne sor.

IV. FEJEZET   ELLENŐRZŐ MEGBÍZOTT

| (1) | A Görög Köztársaság kötelezettséget vállal, hogy a Bank módosítja és a szerkezetátalakítási időszak végéig kiterjeszti a Bizottság által jóváhagyott és a Bank által 2013. január 16-án kinevezett ellenőrző megbízott megbízatását. Ezenkívül a Bank kiterjeszti a megbízatás terjedelmét i. a szerkezetátalakítási terv és ii. az e jegyzékben meghatározott minden kötelezettségvállalás nyomon követésére. |
| --- | --- |

(1)

A Görög Köztársaság kötelezettséget vállal, hogy a Bank módosítja és a szerkezetátalakítási időszak végéig kiterjeszti a Bizottság által jóváhagyott és a Bank által 2013. január 16-án kinevezett ellenőrző megbízott megbízatását. Ezenkívül a Bank kiterjeszti a megbízatás terjedelmét i. a szerkezetátalakítási terv és ii. az e jegyzékben meghatározott minden kötelezettségvállalás nyomon követésére.

| (2) | A kötelezettségvállalások hatálybalépése után négy héttel a Görög Köztársaság benyújtja a Bizottságnak a módosított megbízatás összes feltételét, amelyek magukban foglalnak minden ahhoz szükséges rendelkezést, amelyek képessé teszik az ellenőrző megbízottat a szóban forgó kötelezettségek szerinti feladatainak elvégzésére. |
| --- | --- |

(2)

A kötelezettségvállalások hatálybalépése után négy héttel a Görög Köztársaság benyújtja a Bizottságnak a módosított megbízatás összes feltételét, amelyek magukban foglalnak minden ahhoz szükséges rendelkezést, amelyek képessé teszik az ellenőrző megbízottat a szóban forgó kötelezettségek szerinti feladatainak elvégzésére.

| (3) | Az ellenőrző megbízottra vonatkozó további rendelkezések egy külön dokumentumban kerültek meghatározásra. |
| --- | --- |

(3)

Az ellenőrző megbízottra vonatkozó további rendelkezések egy külön dokumentumban kerültek meghatározásra.

Főtitkár

Christina PAPAKONSTANTINOU

---

(1)  A Tanács 1999. március 22-i 659/1999/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.).

1

(2)  Az említett kötelezettségvállalás alkalmazásában a „hitelek” fogalma largo sensu értelmezendő, mint bármilyen féle finanszírozás, pl. hiteleszköz, garancia stb.

2

largo sensu

(3)  A tisztázás érdekében: a „más bankok” a világon bármely bankra, pénzügyi intézményre vonatkozhatnak.

3

(4)  A tisztázás érdekében: az említett kötelezettségvállalás minden hitelfelvevőre vonatkozik, beleértve a Bank egyedi ügyfélkiszolgálását is.

4

(5)  A tisztázás érdekében: az új hitelezés tartalmazza a hitelek megújítását és meglévő hitelek átstrukturálását is.

5

(6)  A tisztázás érdekében: „az Y-1 állomány éves %-a” az előző év végi állomány százalékában kifejezett új hiteleket jelenti. A kockázattal súlyozott eszközök összege az év végi összeg.

6

(7)  A tisztázás érdekében: az adott kötelezettségvállalás alkalmazásában a Bank magántőke-/kockázatitőke-vállalkozása nem tartozik a kötelezettségvállalás terjedelmébe. Ezzel kapcsolatban a Banknak hivatalos kéréssel kell fordulnia a Bizottsághoz, és a kérésnek tartalmaznia kell e gazdálkodó egység üzleti tervét.

7

(8)  A tisztázás érdekében: az adott kötelezettségvállalás alkalmazásában a mérlegfőösszeg egyenlő a Bank összes eszközével.

8

(9)  A tisztázás érdekében: abban az esetben, ha a kötelezettségvállalások III. fejezete (28) bekezdésének a) pontja szerint megszerzik a Bizottság jóváhagyását a felvásárlási tilalom megszüntetéséhez, a Bank kötelezettségvállalások hatálybalépésének napja szerinti mérlegét úgy számítják ki, hogy az tartalmazza a megszerzett gazdálkodó egységek eszközeit vagy a megszerzett eszközöket a felvásárlás napján.

9

Függelék

Makrogazdasági előrejelzések a görögországi belföldi működésre

| % éves növekedés
  (ellenkező jelzés híján) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Kumulált növekedési ütem 2013–2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Névleges hitelnövekedés Görögország | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| GDP-deflátor | –0,8 | –1,1 | –0,4 | 0,4 | 1,1 | 1,3 | 1,3 |
| Ingatlanárak | –11,7 | –10 | –5 | 0 | 2 | 3,5 | |
| Háztartások rendelkezésre álló névleges jövedelme | –8,8 | –9,5 | –0,3 | –0,4 | 2,6 | 3,6 | –4,5 |
| A magánszektor betétei | –7 | 1,3 | 1 | 3,4 | 5 | 5 | 16,6 |
| Munkanélküliség (%) | 24,2 | 27 | 26 | 24 | 21 | 18,6 | |
| EKB refinanszírozási kamatláb (%) | 0,75 | 0,5 | 0,5 | 1 | 1,5 | 1,75 | |
| Nemteljesítő hitelek kialakulásának csúcsa | | | 2014. II. félév | | | | |
| 3 havi Euribor (átlag, %) | | 0,24 | 0,43 | 0,75 | 1,25 | 1,80 | |
| Hozzáférés a tőkepiacokhoz – repók | | IGEN – nincs felső határ | |
| Hozzáférés a tőkepiachoz – fedezett/elsőhelyi fedezetlen | | IGEN – egyenként 500 millió EUR-ig | IGEN – egyenként 1 milliárd EUR-ig | IGEN – nincs felső határ | |

% éves növekedés

(ellenkező jelzés híján)

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Kumulált növekedési ütem 2013–2017

Reál-GDP

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Névleges hitelnövekedés Görögország

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

GDP-deflátor

–0,8

–1,1

–0,4

0,4

1,1

1,3

1,3

Ingatlanárak

–11,7

–10

–5

0

2

3,5

Háztartások rendelkezésre álló névleges jövedelme

–8,8

–9,5

–0,3

–0,4

2,6

3,6

–4,5

A magánszektor betétei

–7

1,3

1

3,4

5

5

16,6

Munkanélküliség (%)

24,2

27

26

24

21

18,6

EKB refinanszírozási kamatláb (%)

0,75

0,5

0,5

1

1,5

1,75

Nemteljesítő hitelek kialakulásának csúcsa

2014. II. félév

3 havi Euribor (átlag, %)

0,24

0,43

0,75

1,25

1,80

Hozzáférés a tőkepiacokhoz – repók

IGEN – nincs felső határ

Hozzáférés a tőkepiachoz – fedezett/elsőhelyi fedezetlen

IGEN – egyenként 500 millió EUR-ig

IGEN – egyenként 1 milliárd EUR-ig

IGEN – nincs felső határ

---

| 25.3.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 80/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 80/49

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/455 HATÁROZATA

(2014. július 23.)

a Görögország által a Piraeus Bankcsoportnak a Piraeus Bank S.A. feltőkésítésével és szerkezetátalakításával kapcsolatban végrehajtott SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2014) 5217. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután a fenti rendelkezések értelmében felkérte a tagállamokat és más érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1),

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   A PIRAEUS BANKKAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS

| (1) | 2008. november 19-i határozatával a Bizottság jóváhagyott egy „Görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések” elnevezésű rendszert (a „görög banktámogatási program”) a görög pénzügyi rendszer stabilitásának biztosítása céljából. A görög banktámogatási program az alkotóelemeit képező három intézkedés szerint tesz lehetővé támogatásnyújtást: feltőkésítési intézkedés, garanciaintézkedés és államkötvény-kölcsönzési intézkedés (2). 2009 májusában Görögország a feltőkésítési intézkedés szerint feltőkésítette a Pireaus Bankot (a továbbiakban: a Bank (3)). |
| --- | --- |

(1)

2008. november 19-i határozatával a Bizottság jóváhagyott egy „Görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések” elnevezésű rendszert (a „görög banktámogatási program”) a görög pénzügyi rendszer stabilitásának biztosítása céljából. A görög banktámogatási program az alkotóelemeit képező három intézkedés szerint tesz lehetővé támogatásnyújtást: feltőkésítési intézkedés, garanciaintézkedés és államkötvény-kölcsönzési intézkedés (2). 2009 májusában Görögország a feltőkésítési intézkedés szerint feltőkésítette a Pireaus Bankot (a továbbiakban: a Bank (3)).

| (2) | A 2008. november 19-i határozat (14) preambulumbekezdése rögzítette, hogy egy szerkezetátalakítási tervről értesítik a Bizottságot a feltőkésítési intézkedés kedvezményezettjeire vonatkozólag. |
| --- | --- |

(2)

A 2008. november 19-i határozat (14) preambulumbekezdése rögzítette, hogy egy szerkezetátalakítási tervről értesítik a Bizottságot a feltőkésítési intézkedés kedvezményezettjeire vonatkozólag.

| (3) | 2010. július 23-án a görög hatóságok szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be a Bizottságnak. A Bizottság ezt a tervet és későbbi frissítéseit, valamint a görög hatóságok által benyújtott további információkat SA.30342 (PN 26/2010) sz. ügyként, majd SA.32787 (2011/PN) sz. ügyként vette nyilvántartásba. |
| --- | --- |

(3)

2010. július 23-án a görög hatóságok szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be a Bizottságnak. A Bizottság ezt a tervet és későbbi frissítéseit, valamint a görög hatóságok által benyújtott további információkat SA.30342 (PN 26/2010) sz. ügyként, majd SA.32787 (2011/PN) sz. ügyként vette nyilvántartásba.

| (4) | A Bank több ízben is kedvezményezettje volt a görög banktámogatási program keretében nyújtott állami garanciáknak és államkötvénykölcsönöknek (4). Ugyancsak a kedvezményezettje volt az állam által garantált rendkívüli likviditási segítségnyújtásnak („államilag garantált ELA”). |
| --- | --- |

(4)

A Bank több ízben is kedvezményezettje volt a görög banktámogatási program keretében nyújtott állami garanciáknak és államkötvénykölcsönöknek (4). Ugyancsak a kedvezményezettje volt az állam által garantált rendkívüli likviditási segítségnyújtásnak („államilag garantált ELA”).

| (5) | 2012. április 20-án a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap („HFSF”) egy levelet adott át a Banknak, elkötelezve magát, hogy részt vesz a Bank tervezett tőkeemelésében. 2012. május 28-án a HFSF 4 700 millió EUR áthidaló feltőkésítést folyósított a Banknak („első áthidaló feltőkésítés”). |
| --- | --- |

(5)

2012. április 20-án a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap („HFSF”) egy levelet adott át a Banknak, elkötelezve magát, hogy részt vesz a Bank tervezett tőkeemelésében. 2012. május 28-án a HFSF 4 700 millió EUR áthidaló feltőkésítést folyósított a Banknak („első áthidaló feltőkésítés”).

| (6) | 2012. május 10-én a görög hatóságok hivatalosan értesítették a Bizottságot a HFSF által a Banknak adott kötelezettségvállalási nyilatkozatról. A Bizottság ezt be nem jelentett támogatásként vette nyilvántartásba (SA.34826 (2012/NN) ügyszám alatt), mivel az intézkedést addigra már végrehajtották. |
| --- | --- |

(6)

2012. május 10-én a görög hatóságok hivatalosan értesítették a Bizottságot a HFSF által a Banknak adott kötelezettségvállalási nyilatkozatról. A Bizottság ezt be nem jelentett támogatásként vette nyilvántartásba (SA.34826 (2012/NN) ügyszám alatt), mivel az intézkedést addigra már végrehajtották.

| (7) | 2012. július 27-i határozatával a Bizottság az első áthidaló feltőkésítéssel kapcsolatban hivatalos vizsgálati eljárást indított („a Pireaeus-eljárás megindításáról szóló határozat”) (5). |
| --- | --- |

(7)

2012. július 27-i határozatával a Bizottság az első áthidaló feltőkésítéssel kapcsolatban hivatalos vizsgálati eljárást indított („a Pireaeus-eljárás megindításáról szóló határozat”) (5).

| (8) | 2012 decemberében a HFSF egy 1 553 millió EUR összegű második áthidaló feltőkésítést folyósított a Banknak („második áthidaló feltőkésítés”). 2012. december 21-én a HFSF ellátta a Bankot egy arra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozattal is, hogy részt vesz a Bank tőkeemelésében és átváltható tőkeinstrumentumok tervezett kibocsátásában legfeljebb 1 082 millió EUR teljes összeg erejéig (6). A görög hatóságok ezeket az intézkedéseket 2012. december 20-án jelentették be a Bizottságnak (7). |
| --- | --- |

(8)

2012 decemberében a HFSF egy 1 553 millió EUR összegű második áthidaló feltőkésítést folyósított a Banknak („második áthidaló feltőkésítés”). 2012. december 21-én a HFSF ellátta a Bankot egy arra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozattal is, hogy részt vesz a Bank tőkeemelésében és átváltható tőkeinstrumentumok tervezett kibocsátásában legfeljebb 1 082 millió EUR teljes összeg erejéig (6). A görög hatóságok ezeket az intézkedéseket 2012. december 20-án jelentették be a Bizottságnak (7).

| (9) | 2012 szeptemberében a Bank bejelentette, hogy meg kívánja vásárolni a Genikit a Société Générale S.A.-tól („Société Générale”). Szeptember és október során a Bizottság számos alkalommal tartott telekonferenciát és váltott e-maileket a görög hatóságok és a Bank képviselőivel a Geniki felvásárlását illetően. |
| --- | --- |

(9)

2012 szeptemberében a Bank bejelentette, hogy meg kívánja vásárolni a Genikit a Société Générale S.A.-tól („Société Générale”). Szeptember és október során a Bizottság számos alkalommal tartott telekonferenciát és váltott e-maileket a görög hatóságok és a Bank képviselőivel a Geniki felvásárlását illetően.

| (10) | 2012. október 19-én a Bank részvényvásárlási megállapodást írt alá a Société Générale-lal a Société Générale Genikiben fennálló teljes részesedésének (99,08 %) felvásárlásáról. |
| --- | --- |

(10)

2012. október 19-én a Bank részvényvásárlási megállapodást írt alá a Société Générale-lal a Société Générale Genikiben fennálló teljes részesedésének (99,08 %) felvásárlásáról.

| (11) | 2012. december 12-én a Bizottság szolgálatai levelet küldtek Görögországnak, amely tartalmazta a Geniki felvásárlásának előzetes értékelését is. |
| --- | --- |

(11)

2012. december 12-én a Bizottság szolgálatai levelet küldtek Görögországnak, amely tartalmazta a Geniki felvásárlásának előzetes értékelését is.

| (12) | 2013. február 26-án a Bank értesítette a Bizottságot a Millennium Bank Greece S.A.-ra („MBG”) irányuló vételi szándékáról. A Bizottság számos alkalommal tartott telekonferenciát és váltott e-maileket a görög hatóságok és a Bank képviselőivel az MBG felvásárlását illetően. |
| --- | --- |

(12)

2013. február 26-án a Bank értesítette a Bizottságot a Millennium Bank Greece S.A.-ra („MBG”) irányuló vételi szándékáról. A Bizottság számos alkalommal tartott telekonferenciát és váltott e-maileket a görög hatóságok és a Bank képviselőivel az MBG felvásárlását illetően.

| (13) | 2013. március 25-én a Bizottság szolgálatai levelet küldtek Görögországnak, amely tartalmazta az MBG felvásárlásának előzetes értékelését is. |
| --- | --- |

(13)

2013. március 25-én a Bizottság szolgálatai levelet küldtek Görögországnak, amely tartalmazta az MBG felvásárlásának előzetes értékelését is.

| (14) | 2013. április 22-én a Bank bejelentette, hogy megállapodott a Millennium Banco Comercial Portuguessel („BCP”) az MBG teljes részvénytőkéjének felvásárlásáról, valamint a Piraeus következő tőkeemelésében való BCP-részesedésről. |
| --- | --- |

(14)

2013. április 22-én a Bank bejelentette, hogy megállapodott a Millennium Banco Comercial Portuguessel („BCP”) az MBG teljes részvénytőkéjének felvásárlásáról, valamint a Piraeus következő tőkeemelésében való BCP-részesedésről.

| (15) | 2013. június 3-án a HFSF az első és második áthidaló feltőkésítést részben saját tőkére váltotta, összesen 5 891 millió EUR értékben. A HFSF további 1 094 millió EUR összegű tőkeinjekcióval látta el a Bankot, a Görög Mezőgazdasági Bank („ATE”) és a három ciprusi bank görög fiókjai működőképes részének a Bank általi felvásárlásakor vállalt kötelezettségeknek megfelelően (lásd az 1.2. szakaszt). A magánbefektetők további 1 444 millió EUR összegű tőkeinjekciót biztosítottak. A feltőkésítés teljes összege 8 429 millió EUR, a megnevezése pedig „a 2013. tavaszi feltőkésítés”. |
| --- | --- |

(15)

2013. június 3-án a HFSF az első és második áthidaló feltőkésítést részben saját tőkére váltotta, összesen 5 891 millió EUR értékben. A HFSF további 1 094 millió EUR összegű tőkeinjekcióval látta el a Bankot, a Görög Mezőgazdasági Bank („ATE”) és a három ciprusi bank görög fiókjai működőképes részének a Bank általi felvásárlásakor vállalt kötelezettségeknek megfelelően (lásd az 1.2. szakaszt). A magánbefektetők további 1 444 millió EUR összegű tőkeinjekciót biztosítottak. A feltőkésítés teljes összege 8 429 millió EUR, a megnevezése pedig „a 2013. tavaszi feltőkésítés”.

| (16) | 2013. december 19-én a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a 2013. tavaszi feltőkésítés feltételeiről. |
| --- | --- |

(16)

2013. december 19-én a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a 2013. tavaszi feltőkésítés feltételeiről.

| (17) | 2014. június 25-én a görög hatóságok benyújtottak a Bizottságnak egy végleges szerkezetátalakítási tervet a Bankra vonatkozóan („a szerkezetátalakítási terv”). Ugyanezen a napon tájékoztatást nyújtottak az államilag garantált ELA-ról. Jelezték, hogy folytatni kívánják a Bank ilyen likviditási támogatással, valamint adósságinstrumentumokra és államkötvénykölcsönökre nyújtott állami garanciákkal történő ellátását a görög banktámogatási program szerint. |
| --- | --- |

(17)

2014. június 25-én a görög hatóságok benyújtottak a Bizottságnak egy végleges szerkezetátalakítási tervet a Bankra vonatkozóan („a szerkezetátalakítási terv”). Ugyanezen a napon tájékoztatást nyújtottak az államilag garantált ELA-ról. Jelezték, hogy folytatni kívánják a Bank ilyen likviditási támogatással, valamint adósságinstrumentumokra és államkötvénykölcsönökre nyújtott állami garanciákkal történő ellátását a görög banktámogatási program szerint.

| (18) | A közigazgatási eljárás során a Bizottság számos találkozót és telekonferenciát tartott, továbbá elektronikus levélváltást bonyolított a görög hatóságok és a Bank képviselőivel. |
| --- | --- |

(18)

A közigazgatási eljárás során a Bizottság számos találkozót és telekonferenciát tartott, továbbá elektronikus levélváltást bonyolított a görög hatóságok és a Bank képviselőivel.

| (19) | Görögország elfogadja, hogy e határozat elfogadására kivételesen csak angol nyelven kerül sor. |
| --- | --- |

(19)

Görögország elfogadja, hogy e határozat elfogadására kivételesen csak angol nyelven kerül sor.

1.2.   A MEGSZERZETT VÁLLALKOZÁSOKKAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS

1.2.1.   Az ATE bankkal kapcsolatos eljárás

| (20) | 2011 áprilisában Görögország 1 445 millió EUR összegű tőkeinjekciót nyújtott az ATE-nak (az összeg tartalmazta az eredetileg a görög feltőkésítési programban nyújtott 675 millió EUR-t). Az ATE továbbá 6 103 millió EUR összegű likviditási támogatásban részesült. 2011. május 23-i határozatával a Bizottság jóváhagyta ezen, az ATE szerkezetátalakítási tervén alapuló intézkedéseket („az ATE szerkezetátalakításáról szóló határozat”) (8). |
| --- | --- |

(20)

2011 áprilisában Görögország 1 445 millió EUR összegű tőkeinjekciót nyújtott az ATE-nak (az összeg tartalmazta az eredetileg a görög feltőkésítési programban nyújtott 675 millió EUR-t). Az ATE továbbá 6 103 millió EUR összegű likviditási támogatásban részesült. 2011. május 23-i határozatával a Bizottság jóváhagyta ezen, az ATE szerkezetátalakítási tervén alapuló intézkedéseket („az ATE szerkezetátalakításáról szóló határozat”) (8).

| (21) | 2011. december 29-én Görögország 290 millió EUR értékben vállalt részt az ATE tőkejogosultság-kibocsátásában. |
| --- | --- |

(21)

2011. december 29-én Görögország 290 millió EUR értékben vállalt részt az ATE tőkejogosultság-kibocsátásában.

| (22) | 2012. március 22-én Görögország benyújtotta a Görög Nemzeti Bank jelentését, amely az ATE vételi és beolvasztási eljárás (9) útján történő szanálására tett javaslatot az ATE egyes eszközei és kötelezettségei („az ATE átvitt tevékenységei”) tekintetében, míg a fennmaradó eszközök és kötelezettségek szanálása egy rossz bankon keresztül történne. |
| --- | --- |

(22)

2012. március 22-én Görögország benyújtotta a Görög Nemzeti Bank jelentését, amely az ATE vételi és beolvasztási eljárás (9) útján történő szanálására tett javaslatot az ATE egyes eszközei és kötelezettségei („az ATE átvitt tevékenységei”) tekintetében, míg a fennmaradó eszközök és kötelezettségek szanálása egy rossz bankon keresztül történne.

| (23) | 2012 júliusában a Bank bejelentette, hogy beolvasztás útján felvásárolja a felszámolás alatt álló ATE működőképes részét. |
| --- | --- |

(23)

2012 júliusában a Bank bejelentette, hogy beolvasztás útján felvásárolja a felszámolás alatt álló ATE működőképes részét.

| (24) | Akkor a HFSF vállalta, hogy fedezi a Banknak a megvásárolt eszközökből eredő tőkeigényét. 2013. január 27-én a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy az ATE átvitt tevékenységei megszerzésének eredményeként, szabályozási célból igényelt tőke összege 570 millió EUR, amelyet a HFSF fedez. |
| --- | --- |

(24)

Akkor a HFSF vállalta, hogy fedezi a Banknak a megvásárolt eszközökből eredő tőkeigényét. 2013. január 27-én a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy az ATE átvitt tevékenységei megszerzésének eredményeként, szabályozási célból igényelt tőke összege 570 millió EUR, amelyet a HFSF fedez.

| (25) | 2013. május 3-i határozatával (10) („az ATE felszámolásáról szóló határozat”) a Bizottság megállapította, hogy az ATE átvitt tevékenységeinek átruházásakor nyújtott támogatási intézkedések nem a Bank részére nyújtott állami támogatásnak minősülnek, hanem az ATE átvitt tevékenységeinek nyújtott állami támogatásnak. Továbbá a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás a belső piaccal összeegyeztethető lenne, ha az ATE átvitt tevékenységeit tartalmazó Bank szerkezetátalakítási terve lehetővé teszi a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását. |
| --- | --- |

(25)

2013. május 3-i határozatával (10) („az ATE felszámolásáról szóló határozat”) a Bizottság megállapította, hogy az ATE átvitt tevékenységeinek átruházásakor nyújtott támogatási intézkedések nem a Bank részére nyújtott állami támogatásnak minősülnek, hanem az ATE átvitt tevékenységeinek nyújtott állami támogatásnak. Továbbá a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás a belső piaccal összeegyeztethető lenne, ha az ATE átvitt tevékenységeit tartalmazó Bank szerkezetátalakítási terve lehetővé teszi a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását.

| (26) | 2013 júniusában a HFSF a 2013 tavaszi feltőkésítés keretében 570 millió EUR összegű tőkeinjekciót nyújtott a Banknak (11). |
| --- | --- |

(26)

2013 júniusában a HFSF a 2013 tavaszi feltőkésítés keretében 570 millió EUR összegű tőkeinjekciót nyújtott a Banknak (11).

1.2.2.   A Bank of Cyprus, a Cyprus Popular Bank és a Hellenic Bank („a három ciprusi bank”) görögországi műveleteivel kapcsolatos eljárás

| (27) | Az eurócsoport 2013. március 15-i rendkívüli ülését (12) követően a ciprusi hatóságok és az Európai Unió, a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és az Európai Központi Bank (EKB) politikai megállapodásra jutottak a jövőbeli makrogazdasági kiigazítási program alapjául szolgáló szakpolitikát illetően. Egyebek mellett főként abban állapodtak meg, hogy a három ciprusi bank görögországi műveleteit egy görög bankhoz kell átvinni. |
| --- | --- |

(27)

Az eurócsoport 2013. március 15-i rendkívüli ülését (12) követően a ciprusi hatóságok és az Európai Unió, a Nemzetközi Valutaalap (IMF) és az Európai Központi Bank (EKB) politikai megállapodásra jutottak a jövőbeli makrogazdasági kiigazítási program alapjául szolgáló szakpolitikát illetően. Egyebek mellett főként abban állapodtak meg, hogy a három ciprusi bank görögországi műveleteit egy görög bankhoz kell átvinni.

| (28) | A Bank és a többi görög bank jelezte, hogy felvásárolná a három ciprusi bank görögországi műveleteit. |
| --- | --- |

(28)

A Bank és a többi görög bank jelezte, hogy felvásárolná a három ciprusi bank görögországi műveleteit.

| (29) | 2013. március 22-én a HFSF hozzájárult ahhoz, hogy a Bank ajánlatot tegyen a három ciprusi bank görög bankfiókjainak, betéteinek és hiteleinek felvásárlására. A Bank ajánlatának feltétele az volt, hogy a HFSF által a Banknak nyújtott saját tőke összege egyezzen meg a felvásárolt vállalkozásért fizetett árral. |
| --- | --- |

(29)

2013. március 22-én a HFSF hozzájárult ahhoz, hogy a Bank ajánlatot tegyen a három ciprusi bank görög bankfiókjainak, betéteinek és hiteleinek felvásárlására. A Bank ajánlatának feltétele az volt, hogy a HFSF által a Banknak nyújtott saját tőke összege egyezzen meg a felvásárolt vállalkozásért fizetett árral.

| (30) | A görög hatóságok és a HFSF körültekintően tájékoztatták a Bizottság szolgálatait a folyamat alakulásáról, valamint a felvásárlás feltételeiről. |
| --- | --- |

(30)

A görög hatóságok és a HFSF körültekintően tájékoztatták a Bizottság szolgálatait a folyamat alakulásáról, valamint a felvásárlás feltételeiről.

| (31) | 2013. március 26-án a Bank adásvételi és átruházási megállapodást kötött külön-külön a három ciprusi bankkal a görögországi tevékenységeiket illetően (betétek, hitelek és fiókhálózat). |
| --- | --- |

(31)

2013. március 26-án a Bank adásvételi és átruházási megállapodást kötött külön-külön a három ciprusi bankkal a görögországi tevékenységeiket illetően (betétek, hitelek és fiókhálózat).

| (32) | A 2013. márciusi megállapodás értelmében a HFSF 524 millió EUR-s tőkeinjekciót nyújtott a Banknak (13), hogy az fedezni tudja az említett eszközök felvásárlásából eredő tőkeszükségleteit. |
| --- | --- |

(32)

A 2013. márciusi megállapodás értelmében a HFSF 524 millió EUR-s tőkeinjekciót nyújtott a Banknak (13), hogy az fedezni tudja az említett eszközök felvásárlásából eredő tőkeszükségleteit.

2.   LEÍRÁS

2.1.   A BANK ÉS NEHÉZSÉGEI

2.1.1.   A görög bankszektor általános környezete

| (33) | Amint azt az 1. táblázat mutatja, Görögország reál bruttó hazai terméke (GDP) 2008 és 2012 között 20 %-kal esett. Ennek eredményeképpen a görög bankok a görög háztartásoknak és vállalatoknak nyújtott hitelek gyorsan emelkedő nemfizetési rátáival szembesültek (14). Ezek a folyamatok már káros hatással voltak a görög bankok eszközeinek teljesítményére, és tőkeszükségletet eredményeztek.

  1.   táblázat


  Reál-GDP-növekedés Görögországban, 2008–2013












  Görögország | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP-növekedés, % | –0,2 | –3,1 | –4,9 | –7,1 | –7,0 | –3,9 |
| Forrás: | Eurostat, online elérhető itt: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115 |

(33)

Amint azt az 1. táblázat mutatja, Görögország reál bruttó hazai terméke (GDP) 2008 és 2012 között 20 %-kal esett. Ennek eredményeképpen a görög bankok a görög háztartásoknak és vállalatoknak nyújtott hitelek gyorsan emelkedő nemfizetési rátáival szembesültek (14). Ezek a folyamatok már káros hatással voltak a görög bankok eszközeinek teljesítményére, és tőkeszükségletet eredményeztek.

1.   táblázat

Reál-GDP-növekedés Görögországban, 2008–2013

Görögország

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reál-GDP-növekedés, %

–0,2

–3,1

–4,9

–7,1

–7,0

–3,9

Forrás:

Eurostat, online elérhető itt: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

| (34) | Ráadásul 2012 februárjában Görögország végrehajtott a magánszektorral egy, a magánszektor bevonásaként (Private Sector Involvement) ismert kötvénycserét („a PSI program”). Görög bankok vettek részt a PSI programban, amelynek során a görög kormány a meglévő magán kötvénytulajdonosoknak új értékpapírokat (köztük új görög államkötvényeket [„GGB-k”], a GDP-hez kötött értékpapírokat és az Európai Pénzügyi Stabilitási Alap [„EFSF”] által kibocsátott PSI fizetési kötelezvényeket) kínált meglévő GGB-kért cserébe, 53,5 %-os névérték szerinti árfolyamon és hosszabb lejáratokkal (15). A görög hatóságok 2012. március 9-én tették közzé a kötvénycsere eredményeit (16). A csere jelentős veszteségeket eredményezett a kötvénytulajdonosok számára (a Görög Nemzeti Bank becslése szerint a veszteség a görög bankok számára átlagosan a régi GGB-k névértékének 78 %-át tette ki), továbbá tőkekövetelményeket, amelyeket visszamenőleg könyveltek el a görög bankok 2011-es pénzügyi kimutatásaiban. A legnagyobb görög bankok PSI-vel kapcsolatos teljes veszteségét a 2. táblázat foglalja össze.

  2.   táblázat


  A legfontosabb görög bankok PSI veszteségei összesen (millió EUR)














  Bankok | GGB-k névértéke | Államhoz kötődő hitelek névértéke | Névérték összesen | GGB-k PSI vesztesége | Államhoz kötődő hitelek PSI vesztesége | Összes bruttó PSI veszteség | Összes bruttó PSI veszteség /Core Tier 1 (%) | Összes bruttó PSI veszteség /Eszközök összesen (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 13 748 | 1 001 | 14 749 | 10 985 | 751 | 11 735 | 161,0 | 11,0 |
| Eurobank | 7 001 | 335 | 7 336 | 5 517 | 264 | 5 781 | 164,5 | 7,5 |
| Alpha | 3 898 | 2 145 | 6 043 | 3 087 | 1 699 | 4 786 | 105,7 | 8,1 |
| Piraeus | 7 063 | 280 | 7 343 | 5 686 | 225 | 5 911 | 226,0 | 12,0 |
| ATEbank | 5 164 | 608 | 5 772 | 3 873 | 456 | 4 329 | 1 144 | 17,1 |
| Geniki | 384 | 7 | 391 | 287 | 5 | 292 | 78,1 | 8,9 |
| MBG | 185 | 0 | 185 | 137 | 0 | 137 | 29 | 2,2 |
| Forrás: | Görög Nemzeti Bank, Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról, 2012. december, 14. o. |

(34)

Ráadásul 2012 februárjában Görögország végrehajtott a magánszektorral egy, a magánszektor bevonásaként (Private Sector Involvement) ismert kötvénycserét („a PSI program”). Görög bankok vettek részt a PSI programban, amelynek során a görög kormány a meglévő magán kötvénytulajdonosoknak új értékpapírokat (köztük új görög államkötvényeket [„GGB-k”], a GDP-hez kötött értékpapírokat és az Európai Pénzügyi Stabilitási Alap [„EFSF”] által kibocsátott PSI fizetési kötelezvényeket) kínált meglévő GGB-kért cserébe, 53,5 %-os névérték szerinti árfolyamon és hosszabb lejáratokkal (15). A görög hatóságok 2012. március 9-én tették közzé a kötvénycsere eredményeit (16). A csere jelentős veszteségeket eredményezett a kötvénytulajdonosok számára (a Görög Nemzeti Bank becslése szerint a veszteség a görög bankok számára átlagosan a régi GGB-k névértékének 78 %-át tette ki), továbbá tőkekövetelményeket, amelyeket visszamenőleg könyveltek el a görög bankok 2011-es pénzügyi kimutatásaiban. A legnagyobb görög bankok PSI-vel kapcsolatos teljes veszteségét a 2. táblázat foglalja össze.

2.   táblázat

A legfontosabb görög bankok PSI veszteségei összesen (millió EUR)

Bankok

GGB-k névértéke

Államhoz kötődő hitelek névértéke

Névérték összesen

GGB-k PSI vesztesége

Államhoz kötődő hitelek PSI vesztesége

Összes bruttó PSI veszteség

Összes bruttó PSI veszteség /Core Tier 1 (%)

Összes bruttó PSI veszteség /Eszközök összesen (%)

NBG

13 748

1 001

14 749

10 985

751

11 735

161,0

11,0

Eurobank

7 001

335

7 336

5 517

264

5 781

164,5

7,5

Alpha

3 898

2 145

6 043

3 087

1 699

4 786

105,7

8,1

Piraeus

7 063

280

7 343

5 686

225

5 911

226,0

12,0

ATEbank

5 164

608

5 772

3 873

456

4 329

1 144

17,1

Geniki

384

7

391

287

5

292

78,1

8,9

MBG

185

0

185

137

0

137

29

2,2

Forrás:

Görög Nemzeti Bank, Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról, 2012. december, 14. o.

| (35) | Mivel a görög bankok a PSI program és a folytatódó recesszió következtében jelentős tőkehiányban szenvedtek, a második görög kiigazítási program a görög kormány, az Európai Unió, az IMF és az EKB közötti 2012. március 11-i gazdaság- és pénzügypolitikai memoranduma („MEFP”) pénzeszközöket tett elérhetővé e bankok feltőkésítése céljából. A görög hatóságok a program által finanszírozandó teljes bankfeltőkésítési szükségleteket és szanálási költségeket 50 milliárd EUR-ra becsülték (17). Az összeget a Görög Nemzeti Bank által a 2011 decemberével kezdődött és 2014 decemberével végződött időszakra vonatkozóan elvégzett stresszteszt („a 2012-es stresszteszt”) alapján számították ki, amely a Blackrock által készített hitelveszteségi előrejelzésre támaszkodott (18). A görög bankok feltőkésítésére a pénzeszközök a HFSF-en keresztül állnak rendelkezésre. A 3. táblázat a legfontosabb görög bankok 2012-es stresszteszt eredményei szerinti tőkekövetelményeinek számítását foglalja össze.

  3.   táblázat


  A 2012-es stresszteszt: A legfontosabb görög bankok tőkekövetelményei (millió EUR)














  Bankok | Referencia elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőke (2011. dec.) | Összes bruttó PSI veszteség (2011. dec.) | A PSI-vel kapcsolatos tartalékok (2011. jún.) | Hitelkockázatra vonatkozó bruttó halmozott veszteség-előrejelzések | Tartalékok hitelveszteségek fedezésére (2011. dec.) | Belső tőke- termelés | Elsődleges alapvető tőke cél (2014. dec.) | Tőkekövetelmények |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG | 7 287 | –11 735 | 1 646 | –8 366 | 5 390 | 4 681 | 8 657 | 9 756 |
| Eurobank | 3 515 | –5 781 | 830 | –8 226 | 3 514 | 2 904 | 2 595 | 5 839 |
| Alpha | 4 526 | –4 786 | 673 | –8 493 | 3 115 | 2 428 | 2 033 | 4 571 |
| Piraeus | 2 615 | –5 911 | 1 005 | –6 281 | 2 565 | 1 080 | 2 408 | 7 335 |
| ATEbank | 378 | –4 329 | 836 | –3 383 | 2 344 | 468 | 1 234 | 4 920 |
| Geniki | 374 | – 292 | 70 | –1 552 | 1 309 | –40 | 150 | 281 |
| MBG | 473 | – 137 | 0 | – 638 | 213 | –79 | 230 | 399 |
| Forrás: | Görög Nemzeti Bank, Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról, 2012. december, 8. o. |

(35)

Mivel a görög bankok a PSI program és a folytatódó recesszió következtében jelentős tőkehiányban szenvedtek, a második görög kiigazítási program a görög kormány, az Európai Unió, az IMF és az EKB közötti 2012. március 11-i gazdaság- és pénzügypolitikai memoranduma („MEFP”) pénzeszközöket tett elérhetővé e bankok feltőkésítése céljából. A görög hatóságok a program által finanszírozandó teljes bankfeltőkésítési szükségleteket és szanálási költségeket 50 milliárd EUR-ra becsülték (17). Az összeget a Görög Nemzeti Bank által a 2011 decemberével kezdődött és 2014 decemberével végződött időszakra vonatkozóan elvégzett stresszteszt („a 2012-es stresszteszt”) alapján számították ki, amely a Blackrock által készített hitelveszteségi előrejelzésre támaszkodott (18). A görög bankok feltőkésítésére a pénzeszközök a HFSF-en keresztül állnak rendelkezésre. A 3. táblázat a legfontosabb görög bankok 2012-es stresszteszt eredményei szerinti tőkekövetelményeinek számítását foglalja össze.

3.   táblázat

A 2012-es stresszteszt: A legfontosabb görög bankok tőkekövetelményei (millió EUR)

Bankok

Referencia elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőke (2011. dec.)

Összes bruttó PSI veszteség (2011. dec.)

A PSI-vel kapcsolatos tartalékok (2011. jún.)

Hitelkockázatra vonatkozó bruttó halmozott veszteség-előrejelzések

Tartalékok hitelveszteségek fedezésére (2011. dec.)

Belső tőke- termelés

Elsődleges alapvető tőke cél (2014. dec.)

Tőkekövetelmények

NBG

7 287

–11 735

1 646

–8 366

5 390

4 681

8 657

9 756

Eurobank

3 515

–5 781

830

–8 226

3 514

2 904

2 595

5 839

Alpha

4 526

–4 786

673

–8 493

3 115

2 428

2 033

4 571

Piraeus

2 615

–5 911

1 005

–6 281

2 565

1 080

2 408

7 335

ATEbank

378

–4 329

836

–3 383

2 344

468

1 234

4 920

Geniki

374

– 292

70

–1 552

1 309

–40

150

281

MBG

473

– 137

0

– 638

213

–79

230

399

Forrás:

Görög Nemzeti Bank, Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról, 2012. december, 8. o.

| (36) | A 2012. márciusi MEFP szerint „a megvalósítható tőkebevonási terveket benyújtó bankoknak lehetőségük lesz állami támogatást kérni és kapni olyan módon, amely megőrzi a magánszektor ösztönzését, hogy tőkét injektáljon be, és így minimalizálja az adófizetők terheit” (19). A Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy csak a négy legnagyobb bank (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank és Alpha Bank) nyújtott be megvalósítható tőkebevonási terveket (20). Ezek 2012 májusában kapták az első feltőkésítést a HFSF-től. |
| --- | --- |

(36)

A 2012. márciusi MEFP szerint „a megvalósítható tőkebevonási terveket benyújtó bankoknak lehetőségük lesz állami támogatást kérni és kapni olyan módon, amely megőrzi a magánszektor ösztönzését, hogy tőkét injektáljon be, és így minimalizálja az adófizetők terheit” (19). A Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy csak a négy legnagyobb bank (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank és Alpha Bank) nyújtott be megvalósítható tőkebevonási terveket (20). Ezek 2012 májusában kapták az első feltőkésítést a HFSF-től.

| (37) | 2009 vége és 2012 júniusa között a recesszió és a politikai bizonytalanság miatt a belföldi betétek a görögországi bankokban összesen 37 %-kal csökkentek. Ezeknek a bankoknak magasabb kamatokat kellett fizetniük, hogy megpróbálják megtartani a betéteket. A betétek költségei emelkedtek, így a bankok nettó kamatkülönbözete csökkent. A görög bankokat kizárták a bankközi finanszírozási piacokról, és teljes mértékben az eurorendszerből (21) származó finanszírozástól váltak függővé, amelynek egyre emelkedő hányada öltötte a Görög Nemzeti Bank által biztosított ELA (rendkívüli likviditási segítségnyújtás) formáját. |
| --- | --- |

(37)

2009 vége és 2012 júniusa között a recesszió és a politikai bizonytalanság miatt a belföldi betétek a görögországi bankokban összesen 37 %-kal csökkentek. Ezeknek a bankoknak magasabb kamatokat kellett fizetniük, hogy megpróbálják megtartani a betéteket. A betétek költségei emelkedtek, így a bankok nettó kamatkülönbözete csökkent. A görög bankokat kizárták a bankközi finanszírozási piacokról, és teljes mértékben az eurorendszerből (21) származó finanszírozástól váltak függővé, amelynek egyre emelkedő hányada öltötte a Görög Nemzeti Bank által biztosított ELA (rendkívüli likviditási segítségnyújtás) formáját.

| (38) | 2012. december 3-án Görögország egy visszavásárlási programot indított a befektetők által a PSI program keretében kapott új GGB-kre vonatkozóan, azok névértékének 30,2 %-a és 40,1 %-a közötti árakon (22). A görög bankok részt vettek ebben a visszavásárlási programban, amely további veszteségekre világított rá a mérlegeikben, mivel a PSI program idején az új GGB-kre elkönyvelt számviteli veszteség (vagyis a piaci érték és a névérték közötti különbség) nagy része véglegessé és visszafordíthatatlanná vált (23). |
| --- | --- |

(38)

2012. december 3-án Görögország egy visszavásárlási programot indított a befektetők által a PSI program keretében kapott új GGB-kre vonatkozóan, azok névértékének 30,2 %-a és 40,1 %-a közötti árakon (22). A görög bankok részt vettek ebben a visszavásárlási programban, amely további veszteségekre világított rá a mérlegeikben, mivel a PSI program idején az új GGB-kre elkönyvelt számviteli veszteség (vagyis a piaci érték és a névérték közötti különbség) nagy része véglegessé és visszafordíthatatlanná vált (23).

| (39) | 2012 decemberében a négy legnagyobb görög bank egy második áthidaló feltőkésítést kapott a HFSF-től. |
| --- | --- |

(39)

2012 decemberében a négy legnagyobb görög bank egy második áthidaló feltőkésítést kapott a HFSF-től.

| (40) | 2013 tavaszán a négy bank áthidaló feltőkésítése törzsrészvényben megvalósuló állandó feltőkésítéssé alakult át, amellyel a HFSF a négy bank mindegyikében több mint 80 % -a részesedést szerzett. Azon bankok esetében, amelyeknek sikerült előre meghatározott mennyiségű magántőkét vonzaniuk (a Bank, az Alpha Bank és a National Bank of Greece), a HFSF szavazásra nem jogosító részvényeket kapott, a magánbefektetők pedig opciós utalványt kaptak a HFSF részvényeire. |
| --- | --- |

(40)

2013 tavaszán a négy bank áthidaló feltőkésítése törzsrészvényben megvalósuló állandó feltőkésítéssé alakult át, amellyel a HFSF a négy bank mindegyikében több mint 80 % -a részesedést szerzett. Azon bankok esetében, amelyeknek sikerült előre meghatározott mennyiségű magántőkét vonzaniuk (a Bank, az Alpha Bank és a National Bank of Greece), a HFSF szavazásra nem jogosító részvényeket kapott, a magánbefektetők pedig opciós utalványt kaptak a HFSF részvényeire.

| (41) | 2013 júliusában a Görög Nemzeti Bank megbízott egy tanácsadót, hogy készítsen diagnosztikai tanulmányt az összes görög bank kölcsönállományáról. Ez a tanácsadó hitelveszteség-előrejelzéseket („CLP-k”) készített a görög bankok összes belföldi kölcsönportfóliójáról, valamint külföldi fiókoknál és leányvállalatoknál görög kockázatot hordozó hitelekről egy három és fél éves és egy hitellejárat szerinti horizonton. Az elemzés két (egy alap- és egy kedvezőtlen) makrogazdasági forgatókönyv szerinti CLP-t tartalmazott. A külföldi hitelportfóliókra vonatkozó CLP-ket a Görög Nemzeti Bank a tanácsadótól kapott bizonyos információk felhasználásával becsülte. |
| --- | --- |

(41)

2013 júliusában a Görög Nemzeti Bank megbízott egy tanácsadót, hogy készítsen diagnosztikai tanulmányt az összes görög bank kölcsönállományáról. Ez a tanácsadó hitelveszteség-előrejelzéseket („CLP-k”) készített a görög bankok összes belföldi kölcsönportfóliójáról, valamint külföldi fiókoknál és leányvállalatoknál görög kockázatot hordozó hitelekről egy három és fél éves és egy hitellejárat szerinti horizonton. Az elemzés két (egy alap- és egy kedvezőtlen) makrogazdasági forgatókönyv szerinti CLP-t tartalmazott. A külföldi hitelportfóliókra vonatkozó CLP-ket a Görög Nemzeti Bank a tanácsadótól kapott bizonyos információk felhasználásával becsülte.

| (42) | A CLP-k tanácsadó általi értékelése alapján a Görög Nemzeti Bank 2013 őszén új stresszteszt gyakorlatot („a 2013-as stresszteszt”) indított a görög bankok tőkehelyzete szilárdságának felmérésére egy alap- és egy kedvezőtlen forgatókönyv szerint. A Görög Nemzeti Bank egy második tanácsadó technikai támogatásával végezte el a tőkeigények értékelését. |
| --- | --- |

(42)

A CLP-k tanácsadó általi értékelése alapján a Görög Nemzeti Bank 2013 őszén új stresszteszt gyakorlatot („a 2013-as stresszteszt”) indított a görög bankok tőkehelyzete szilárdságának felmérésére egy alap- és egy kedvezőtlen forgatókönyv szerint. A Görög Nemzeti Bank egy második tanácsadó technikai támogatásával végezte el a tőkeigények értékelését.

| (43) | A 2013-as stresszteszt szerinti tőkeigény-értékelés alapvető fontosságú összetevői voltak: i. a bankok kölcsönportfólióira vonatkozó CLP-k (24) konszolidált alapon a görög kockázatra és a külföldi kockázatra vonatkozóan, a meglévő hitelveszteségi tartalékok nélkül; ii. a bankok becsült működési jövedelmezősége a 2013 júniusa és 2016 decembere közötti időszakban, a 2013 negyedik negyedéve során a Görög Nemzeti Banknak benyújtott szerkezetátalakítási tervek konzervatív kiigazítása alapján. A 4. táblázat a legfontosabb görög bankok tőkekövetelményeinek számítását foglalja össze konszolidált alapon a 2013-as stresszteszt alapforgatókönyve szerint.

  4.   táblázat


  A 2013-as stresszteszt: Görög bankok tőkekövetelményei konszolidált alapon az alapforgatókönyvben (millió EUR)













  Bankok | Referencia elsődleges alapvető tőke (2013. jún.) (1) | Tartalékok hitelveszteségek fedezésére (2013. jún.) (2) | CLP-k görög kockázatra (3) | CLP-k külföldi kockázatra (25) (4) | Belső tőketermelés (5) | Stresszteszt Core Tier 1 mutató (2016. dec.) (6) | Tőkekövetelmények (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NBG (26) | 4 821 | 8 134 | –8 745 | –3 100 | 1 451 | 4 743 | 2 183 |
| Eurobank (27) | 2 228 | 7 000 | –9 519 | –1 628 | 2 106 | 3 133 | 2 945 |
| Alpha | 7 380 | 10 416 | –14 720 | –2 936 | 4 047 | 4 450 | 262 |
| Piraeus | 8 294 | 12 362 | –16 132 | –2 342 | 2 658 | 5 265 | 425 |

(43)

A 2013-as stresszteszt szerinti tőkeigény-értékelés alapvető fontosságú összetevői voltak: i. a bankok kölcsönportfólióira vonatkozó CLP-k (24) konszolidált alapon a görög kockázatra és a külföldi kockázatra vonatkozóan, a meglévő hitelveszteségi tartalékok nélkül; ii. a bankok becsült működési jövedelmezősége a 2013 júniusa és 2016 decembere közötti időszakban, a 2013 negyedik negyedéve során a Görög Nemzeti Banknak benyújtott szerkezetátalakítási tervek konzervatív kiigazítása alapján. A 4. táblázat a legfontosabb görög bankok tőkekövetelményeinek számítását foglalja össze konszolidált alapon a 2013-as stresszteszt alapforgatókönyve szerint.

4.   táblázat

A 2013-as stresszteszt: Görög bankok tőkekövetelményei konszolidált alapon az alapforgatókönyvben (millió EUR)

Bankok

Referencia elsődleges alapvető tőke (2013. jún.) (1)

Tartalékok hitelveszteségek fedezésére (2013. jún.) (2)

CLP-k görög kockázatra (3)

CLP-k külföldi kockázatra (25) (4)

Belső tőketermelés (5)

Stresszteszt Core Tier 1 mutató (2016. dec.) (6)

Tőkekövetelmények (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)

NBG (26)

4 821

8 134

–8 745

–3 100

1 451

4 743

2 183

Eurobank (27)

2 228

7 000

–9 519

–1 628

2 106

3 133

2 945

Alpha

7 380

10 416

–14 720

–2 936

4 047

4 450

262

Piraeus

8 294

12 362

–16 132

–2 342

2 658

5 265

425

| (44) | 2014. március 6-án a Görög Nemzeti Bank közölte a 2013-as stresszteszt eredményeit, és kérte a bankokat, hogy 2014 áprilisának közepéig nyújtsák be tőkebevonási terveiket az alapforgatókönyv szerinti tőkekövetelmények teljesítése érdekében. |
| --- | --- |

(44)

2014. március 6-án a Görög Nemzeti Bank közölte a 2013-as stresszteszt eredményeit, és kérte a bankokat, hogy 2014 áprilisának közepéig nyújtsák be tőkebevonási terveiket az alapforgatókönyv szerinti tőkekövetelmények teljesítése érdekében.

| (45) | 2014. március vége és május eleje között a bankok folytatták a tőkeemelést. |
| --- | --- |

(45)

2014. március vége és május eleje között a bankok folytatták a tőkeemelést.

2.1.2.   A kedvezményezett

| (46) | A Bank teljes körű banki szolgáltatásokat nyújt elsősorban Görögországban, valamint Közép-, Kelet- és Délkelet-Európában (Románia, Bulgária, Szerbia, Albánia, Ukrajna és Ciprus). Banki és pénzügyi termékek és szolgáltatások teljes körét kínálja a háztartásoknak és üzleti vállalkozásoknak. Aktív a lakossági, vállalati és egyedi ügyfélkiszolgálás, vagyonkezelés, treasury, tőkepiacok és befektetési banki szolgáltatások területén. A Bank Görögországban van bejegyezve, és részvényeit jegyzik az Athéni Értéktőzsdén. 2012. december 30-án a Bank összesen 18 597 embert foglalkoztatott (28). |
| --- | --- |

(46)

A Bank teljes körű banki szolgáltatásokat nyújt elsősorban Görögországban, valamint Közép-, Kelet- és Délkelet-Európában (Románia, Bulgária, Szerbia, Albánia, Ukrajna és Ciprus). Banki és pénzügyi termékek és szolgáltatások teljes körét kínálja a háztartásoknak és üzleti vállalkozásoknak. Aktív a lakossági, vállalati és egyedi ügyfélkiszolgálás, vagyonkezelés, treasury, tőkepiacok és befektetési banki szolgáltatások területén. A Bank Görögországban van bejegyezve, és részvényeit jegyzik az Athéni Értéktőzsdén. 2012. december 30-án a Bank összesen 18 597 embert foglalkoztatott (28).

| (47) | A Bank részt vett a PSI programban, és 7,7 milliárd EUR névértékben cserélt GGB-ket és államhoz kötődő hiteleket. A PSI-vel kapcsolatos teljes kiadása adózás előtt mintegy 5 911 millió EUR-t tett ki, és teljes mértékben a 2011-es számláiban került könyvelésre (29). A 2012. decemberi visszavásárlási program során a Bank jóval a névérték alatt adta el a PSI keretében korábban kapott új GGB-ket. Az eladás egyértelművé tette az új GGB-ken elszenvedett veszteségeit. |
| --- | --- |

(47)

A Bank részt vett a PSI programban, és 7,7 milliárd EUR névértékben cserélt GGB-ket és államhoz kötődő hiteleket. A PSI-vel kapcsolatos teljes kiadása adózás előtt mintegy 5 911 millió EUR-t tett ki, és teljes mértékben a 2011-es számláiban került könyvelésre (29). A 2012. decemberi visszavásárlási program során a Bank jóval a névérték alatt adta el a PSI keretében korábban kapott új GGB-ket. Az eladás egyértelművé tette az új GGB-ken elszenvedett veszteségeit.

| (48) | A Bank legfontosabb 2010. decemberi, 2011. decemberi, 2012. decemberi és 2013. decemberi adatait (összevont adatok) az 5. táblázat mutatja.

  5.   táblázat


  A Piraeus Bank legfontosabb adatai, 2010, 2011, 2012 és 2013










  Eredmény
  (millió EUR) | 2010 | 2011 | 2012 (30) | 2013 (31) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettó kamatjövedelem | 1 207 | 1 194 | 1 047 | 1 664 |
| Üzemi eredmény összesen | 1 510 | 1 245 | 1 921 | 2 205 |
| Működési költségek összesen | (884) | (840) | (931) | (1 680) |
| Tartalékolás előtti jövedelem | 625 | 405 | 989 | 525 |
| A hitelkockázat fedezése által okozott értékvesztés miatti veszteségek | (611) | (1 973) | (2 519) | (2 536) |
| A GGB-kkel és a PSI-re jogosult hitelekkel kapcsolatos értékvesztés | | (5 911) | | |
| Negatív goodwill | | | 351 | 3 810 |
| Nettó eredmény | (21) | (6 618) | (507) | 2 546 |
| Szelektív volumenadatok
  (millió EUR) | 2010. december 31. | 2011. december 31. | 2012. december 31. (30) | 2013. december 31. (31) |
| Kinnlevőségek ügyfeleknél összesen
  (nettó) | 40 150 | 35 634 | 44 613 | 62 366 |
| Letétek | 29 475 | 21 796 | 36 971 | 54 279 |
| Eszközök összesen | 57 561 | 49 352 | 70 408 | 92 010 |
| Saját tőke összesen (32) | 3 273 | (1 940) | (2 316) | 8 543 |

(48)

A Bank legfontosabb 2010. decemberi, 2011. decemberi, 2012. decemberi és 2013. decemberi adatait (összevont adatok) az 5. táblázat mutatja.

5.   táblázat

A Piraeus Bank legfontosabb adatai, 2010, 2011, 2012 és 2013

Eredmény

(millió EUR)

2010

2011

2012 (30)

2013 (31)

Nettó kamatjövedelem

1 207

1 194

1 047

1 664

Üzemi eredmény összesen

1 510

1 245

1 921

2 205

Működési költségek összesen

(884)

(840)

(931)

(1 680)

Tartalékolás előtti jövedelem

625

405

989

525

A hitelkockázat fedezése által okozott értékvesztés miatti veszteségek

(611)

(1 973)

(2 519)

(2 536)

A GGB-kkel és a PSI-re jogosult hitelekkel kapcsolatos értékvesztés

(5 911)

Negatív goodwill

351

3 810

Nettó eredmény

(21)

(6 618)

(507)

2 546

Szelektív volumenadatok

(millió EUR)

2010. december 31.

2011. december 31.

2012. december 31. (30)

2013. december 31. (31)

Kinnlevőségek ügyfeleknél összesen

(nettó)

40 150

35 634

44 613

62 366

Letétek

29 475

21 796

36 971

54 279

Eszközök összesen

57 561

49 352

70 408

92 010

Saját tőke összesen (32)

3 273

(1 940)

(2 316)

8 543

| (49) | Az 5. táblázat azt szemlélteti, hogy – a PSI program miatt 2011-ben elkönyvelt óriási (5 911 millió EUR (33)) veszteségen kívül – a Bank 2012 közepéig csökkenő jövedelemtől (amelynek okát – többek között – a betétek magasabb költségei jelentették), valamint görögországi és külföldi hitelportfólióinak magas és emelkedő értékvesztés miatti veszteségeitől is szenvedett. A Bank likviditási pozícióját rosszul érintették a betétkiáramlások. Ez a helyzet valamelyest javult, miután a Bank 2012 júliusában megkezdte a felvásárlásokat. |
| --- | --- |

(49)

Az 5. táblázat azt szemlélteti, hogy – a PSI program miatt 2011-ben elkönyvelt óriási (5 911 millió EUR (33)) veszteségen kívül – a Bank 2012 közepéig csökkenő jövedelemtől (amelynek okát – többek között – a betétek magasabb költségei jelentették), valamint görögországi és külföldi hitelportfólióinak magas és emelkedő értékvesztés miatti veszteségeitől is szenvedett. A Bank likviditási pozícióját rosszul érintették a betétkiáramlások. Ez a helyzet valamelyest javult, miután a Bank 2012 júliusában megkezdte a felvásárlásokat.

| (50) | A 2013-as stresszteszt szerint a Görög Nemzeti Bank a Bank tőkekövetelményét az alapforgatókönyv esetén 465 millió EUR-ra becsülte. |
| --- | --- |

(50)

A 2013-as stresszteszt szerint a Görög Nemzeti Bank a Bank tőkekövetelményét az alapforgatókönyv esetén 465 millió EUR-ra becsülte.

| (51) | 2014 márciusában a Bank 1 752 millió EUR összegű tőkeemeléshez folyamodott, amelyet az (50) preambulumbekezdésben említett tőkeigény fedezésére, valamint a Görögország tulajdonában álló, 940 millió EUR értékű elsőbbségi részvények visszafizetésére használt fel (34). Az Eurobank 2014. április tőkeemelésével ellentétben a HFSF nem vállalt kötelezettséget arra, hogy elégtelen magánbefektetői kereslet esetén a tőkeemelés keretében tőkeinjekciót nyújtson a Banknak. A Bank tőkeemelése a nemzetközi befektetők számára elővételi jogot nem biztosító részvénykibocsátás (ez a részvényesek elővásárlási jogainak érvénytelenítésével megvalósuló tőkeemelés), valamint Görögországon belül nyilvános kibocsátás formájában zajlott. A jegyzési árat részvényenkénti 1,7 EUR-ban állapították meg. |
| --- | --- |

(51)

2014 márciusában a Bank 1 752 millió EUR összegű tőkeemeléshez folyamodott, amelyet az (50) preambulumbekezdésben említett tőkeigény fedezésére, valamint a Görögország tulajdonában álló, 940 millió EUR értékű elsőbbségi részvények visszafizetésére használt fel (34). Az Eurobank 2014. április tőkeemelésével ellentétben a HFSF nem vállalt kötelezettséget arra, hogy elégtelen magánbefektetői kereslet esetén a tőkeemelés keretében tőkeinjekciót nyújtson a Banknak. A Bank tőkeemelése a nemzetközi befektetők számára elővételi jogot nem biztosító részvénykibocsátás (ez a részvényesek elővásárlási jogainak érvénytelenítésével megvalósuló tőkeemelés), valamint Görögországon belül nyilvános kibocsátás formájában zajlott. A jegyzési árat részvényenkénti 1,7 EUR-ban állapították meg.

| (52) | A tőkeemelést követően a Bank 2014. május 22-én bejelentette, hogy 750 millió EUR összegben visszavásárolta a görög államtól az elsőbbségi részvényeket (35). |
| --- | --- |

(52)

A tőkeemelést követően a Bank 2014. május 22-én bejelentette, hogy 750 millió EUR összegben visszavásárolta a görög államtól az elsőbbségi részvényeket (35).

2.2.   A BANK TULAJDONSZERZÉSE GÖRÖG BANKTEVÉKENYSÉGEKBEN

2.2.1.   Az ATE felvásárlása

| (53) | Az ATE 1929-ben, Görögországban jött létre non-profit szervezetként. Az 1990-es évek elejéig az ATE pénzintézetként arra szakosodott, hogy a mezőgazdasági ágazat fejlesztését támogassa a görög állam nevében. 2000 decemberében a vállalatot jegyezni kezdték az athéni értéktőzsdén. 2011. november 14-én 89,9 %-os részesedésével Görögország volt az ATE fő részvényese. |
| --- | --- |

(53)

Az ATE 1929-ben, Görögországban jött létre non-profit szervezetként. Az 1990-es évek elejéig az ATE pénzintézetként arra szakosodott, hogy a mezőgazdasági ágazat fejlesztését támogassa a görög állam nevében. 2000 decemberében a vállalatot jegyezni kezdték az athéni értéktőzsdén. 2011. november 14-én 89,9 %-os részesedésével Görögország volt az ATE fő részvényese.

| (54) | Az ATE működött mind a lakossági, mind a vállalati banki tevékenységek terén, olyan pénzügyi szolgáltatásokat nyújtott, mint például a biztosítási tevékenység és lízingelés, továbbá jelentős részesedést vásárolt a nem pénzügyi szektorban működő vállalatokban is, beleértve a cukor- és tejtermék-gyártást. |
| --- | --- |

(54)

Az ATE működött mind a lakossági, mind a vállalati banki tevékenységek terén, olyan pénzügyi szolgáltatásokat nyújtott, mint például a biztosítási tevékenység és lízingelés, továbbá jelentős részesedést vásárolt a nem pénzügyi szektorban működő vállalatokban is, beleértve a cukor- és tejtermék-gyártást.

| (55) | 2012 júliusában az ATE szolgáltatásait 468 bankfiókból álló, 5 024 főt foglalkoztató hálózatán keresztül nyújtotta. 2012 júliusában a teljes betétállomány 14,9 milliárd EUR-t tett ki, teljes eszközállománya 21,8 milliárd EUR volt (36). |
| --- | --- |

(55)

2012 júliusában az ATE szolgáltatásait 468 bankfiókból álló, 5 024 főt foglalkoztató hálózatán keresztül nyújtotta. 2012 júliusában a teljes betétállomány 14,9 milliárd EUR-t tett ki, teljes eszközállománya 21,8 milliárd EUR volt (36).

| (56) | 2006 óta az ATE Görögországon kívül is kínálta szolgáltatásait, az ATE Bank Romániában 74 % -os részesedéssel, a közös társasági tőkéből pedig 20,3 %-os részesedéssel rendelkezett, valamint az AIKBanka Szerbiában az elsőbbségi részvények 25 %-a állt a tulajdonában. |
| --- | --- |

(56)

2006 óta az ATE Görögországon kívül is kínálta szolgáltatásait, az ATE Bank Romániában 74 % -os részesedéssel, a közös társasági tőkéből pedig 20,3 %-os részesedéssel rendelkezett, valamint az AIKBanka Szerbiában az elsőbbségi részvények 25 %-a állt a tulajdonában.

| (57) | Az ATE nehézségei még a görög államadósság-válság előtt kezdődtek, elsősorban a rossz minőségű eszközök és az értékvesztés-elszámolás előtti hagyományosan alacsony jövedelmezőség miatt. A görög államadósság-válság továbbá kétféleképpen érintette az összes görög bankot, köztük az ATE bankot is: (i) Görögország veszített a nemzetközi hitelpiachoz való hozzáféréséből, ez pedig súlyosan érintette a görög bankok likviditási helyzetét, továbbá (ii) romlott az eszközök minősége, és nőtt az értékvesztés. |
| --- | --- |

(57)

Az ATE nehézségei még a görög államadósság-válság előtt kezdődtek, elsősorban a rossz minőségű eszközök és az értékvesztés-elszámolás előtti hagyományosan alacsony jövedelmezőség miatt. A görög államadósság-válság továbbá kétféleképpen érintette az összes görög bankot, köztük az ATE bankot is: (i) Görögország veszített a nemzetközi hitelpiachoz való hozzáféréséből, ez pedig súlyosan érintette a görög bankok likviditási helyzetét, továbbá (ii) romlott az eszközök minősége, és nőtt az értékvesztés.

| (58) | 2011 áprilisában Görögország 1 445 millió EUR összegű tőkeinjekciót nyújtott az ATE-nak (az összeg tartalmazta az eredetileg a görög feltőkésítési programban nyújtott 675 millió EUR-t). Az ATE továbbá 6 103 millió EUR összegű likviditási támogatásban részesült. A Bizottság ezeket az intézkedéseket az ATE szerkezetátalakításáról szóló határozatában hagyta jóvá. |
| --- | --- |

(58)

2011 áprilisában Görögország 1 445 millió EUR összegű tőkeinjekciót nyújtott az ATE-nak (az összeg tartalmazta az eredetileg a görög feltőkésítési programban nyújtott 675 millió EUR-t). Az ATE továbbá 6 103 millió EUR összegű likviditási támogatásban részesült. A Bizottság ezeket az intézkedéseket az ATE szerkezetátalakításáról szóló határozatában hagyta jóvá.

| (59) | Ennek ellenére 2011 második félévében az ATE tőkehelyzete jelentősen romlott, elsősorban a PSI-programban való részvétele miatt. A 2. táblázat szerint a PSI-vel kapcsolatos teljes kiadása adózás előtt mintegy 4 329 millió EUR-t tett ki, és teljes mértékben a 2011-es számláiban került könyvelésre. A 3. táblázat szerint az ATE átvitt tevékenységeinek becsült tőkeigénye 4 920 millió EUR volt. |
| --- | --- |

(59)

Ennek ellenére 2011 második félévében az ATE tőkehelyzete jelentősen romlott, elsősorban a PSI-programban való részvétele miatt. A 2. táblázat szerint a PSI-vel kapcsolatos teljes kiadása adózás előtt mintegy 4 329 millió EUR-t tett ki, és teljes mértékben a 2011-es számláiban került könyvelésre. A 3. táblázat szerint az ATE átvitt tevékenységeinek becsült tőkeigénye 4 920 millió EUR volt.

| (60) | 2012. március 22-én Görögország benyújtotta a Görög Nemzeti Bank jelentését, amelyben az ATE vételi és beolvasztási eljárás útján történő szanálására tett javaslatot az ATE átvitt tevékenységei tekintetében, míg a fennmaradó eszközök és kötelezettségek szanálása egy rossz bankon keresztül történne. A Bank és egy másik nagy görög bank nem kötelező érvényű ajánlatot nyújtott be a HFSF-hez. 2012. július 26-án a HFSF igazgatótanácsa elfogadta a Bank ajánlatát. |
| --- | --- |

(60)

2012. március 22-én Görögország benyújtotta a Görög Nemzeti Bank jelentését, amelyben az ATE vételi és beolvasztási eljárás útján történő szanálására tett javaslatot az ATE átvitt tevékenységei tekintetében, míg a fennmaradó eszközök és kötelezettségek szanálása egy rossz bankon keresztül történne. A Bank és egy másik nagy görög bank nem kötelező érvényű ajánlatot nyújtott be a HFSF-hez. 2012. július 26-án a HFSF igazgatótanácsa elfogadta a Bank ajánlatát.

| (61) | 2012. július 27-én a Görög Nemzeti Bank megkezdte az ATE átvitt tevékenységeinek a Bankhoz történő átvitelét (37). |
| --- | --- |

(61)

2012. július 27-én a Görög Nemzeti Bank megkezdte az ATE átvitt tevékenységeinek a Bankhoz történő átvitelét (37).

| (62) | Mivel a ATE tevékenységei forgalmi értéken kevesebb eszközt tartalmaztak, mint kötelezettséget, a Görög Nemzeti Bank 2013. január 28-i döntésével összhangban a HFSF-nek kellett az átvitt eszközök és átvitt kötelezettségek közötti különbözetet, azaz a finanszírozási hiányt fedeznie. A Görög Nemzeti Bank auditált adatok alapján megállapította, hogy a finanszírozási hiány 7 471 millió EUR lenne, a HFSF pedig 7 471 millió EUR értékben nyújtott a Banknak az Európai Pénzügyi Stabilitási Alap által kibocsátott kötvényeket („EFSF kötvények”). |
| --- | --- |

(62)

Mivel a ATE tevékenységei forgalmi értéken kevesebb eszközt tartalmaztak, mint kötelezettséget, a Görög Nemzeti Bank 2013. január 28-i döntésével összhangban a HFSF-nek kellett az átvitt eszközök és átvitt kötelezettségek közötti különbözetet, azaz a finanszírozási hiányt fedeznie. A Görög Nemzeti Bank auditált adatok alapján megállapította, hogy a finanszírozási hiány 7 471 millió EUR lenne, a HFSF pedig 7 471 millió EUR értékben nyújtott a Banknak az Európai Pénzügyi Stabilitási Alap által kibocsátott kötvényeket („EFSF kötvények”).

| (63) | Továbbá a HFSF kötelezettséget vállalt arra, hogy tőkével látja el a Bankot annak érdekében, hogy a ATE átvitt tevékenységeit legfeljebb 9 %-ig feltőkésítse. Ezt az összeget eredetileg 500 millió EUR-ra becsülték, de a végösszeget végül 570 millió EUR-ban állapították meg. A HFSF a 2013. tavaszi feltőkésítés keretében nyújtott a Banknak egy utolsó tőkeinjekciót, törzsrészvények ellenében. |
| --- | --- |

(63)

Továbbá a HFSF kötelezettséget vállalt arra, hogy tőkével látja el a Bankot annak érdekében, hogy a ATE átvitt tevékenységeit legfeljebb 9 %-ig feltőkésítse. Ezt az összeget eredetileg 500 millió EUR-ra becsülték, de a végösszeget végül 570 millió EUR-ban állapították meg. A HFSF a 2013. tavaszi feltőkésítés keretében nyújtott a Banknak egy utolsó tőkeinjekciót, törzsrészvények ellenében.

| (64) | A Bank az ATE átvitt tevékenységeit 95 millió EUR-ért vásárolta meg. |
| --- | --- |

(64)

A Bank az ATE átvitt tevékenységeit 95 millió EUR-ért vásárolta meg.

2.2.2.   A Geniki felvásárlása

| (65) | A Geniki 1937-ben létesült. A Geniki a lakossági banki, vállalati banki és tőkepiaci szolgáltatások ágazatában nyújtott pénzügyi szolgáltatásokat. 2004-ben a Société Générale megszerezte a Geniki részvényeinek többségét. A Geniki 2012. december 31-i adatok szerint 104 bankfiókkal és 1 391 alkalmazottal rendelkezett (38). Az eszközállomány összesen 2,6 milliárd EUR-t tett ki, a teljes nettó hitel 1,9 milliárd EUR-t, a betétállomány pedig mintegy 2 milliárd EUR-t (39). |
| --- | --- |

(65)

A Geniki 1937-ben létesült. A Geniki a lakossági banki, vállalati banki és tőkepiaci szolgáltatások ágazatában nyújtott pénzügyi szolgáltatásokat. 2004-ben a Société Générale megszerezte a Geniki részvényeinek többségét. A Geniki 2012. december 31-i adatok szerint 104 bankfiókkal és 1 391 alkalmazottal rendelkezett (38). Az eszközállomány összesen 2,6 milliárd EUR-t tett ki, a teljes nettó hitel 1,9 milliárd EUR-t, a betétállomány pedig mintegy 2 milliárd EUR-t (39).

| (66) | A görög adósságválság rendkívül negatívan hatott a bankszektor teljesítményére. A görög bankoknak a PSI-programban való részvétele továbbá tőkehelyzetük gyors romlásához vezetett. A 2. táblázat szerint a Geniki PSI-vel kapcsolatos teljes kiadása adózás előtt mintegy 292 millió EUR-t tett ki, és teljes mértékben a 2011-es számláiban került könyvelésre. A 3. táblázat szerint a Geniki átvitt tevékenységeinek becsült tőkeigénye 281 millió EUR volt, ezt a Görög Nemzeti Bank által végzett stresszteszt alapján számították ki. |
| --- | --- |

(66)

A görög adósságválság rendkívül negatívan hatott a bankszektor teljesítményére. A görög bankoknak a PSI-programban való részvétele továbbá tőkehelyzetük gyors romlásához vezetett. A 2. táblázat szerint a Geniki PSI-vel kapcsolatos teljes kiadása adózás előtt mintegy 292 millió EUR-t tett ki, és teljes mértékben a 2011-es számláiban került könyvelésre. A 3. táblázat szerint a Geniki átvitt tevékenységeinek becsült tőkeigénye 281 millió EUR volt, ezt a Görög Nemzeti Bank által végzett stresszteszt alapján számították ki.

| (67) | 2012 júniusában a Société Générale mind a négy nagy görög bankot felkereste, hogy megpróbálja eladni nekik a Genikit. A Bank volt az egyetlen, amelyet érdekelt a Geniki felvásárlása. |
| --- | --- |

(67)

2012 júniusában a Société Générale mind a négy nagy görög bankot felkereste, hogy megpróbálja eladni nekik a Genikit. A Bank volt az egyetlen, amelyet érdekelt a Geniki felvásárlása.

| (68) | A Société Générale és a Bank közötti, a Geniki értékesítéséről szóló tárgyalások eredményeként 2012. október 19-én hivatalos megállapodás született az alábbiakról: (i) a Société Générale eladja, a Bank pedig megvásárolja a Société Générale-nak a Genikiben fennálló 99,08 % -os részesedését, továbbá (ii) a Société Générale átruházza, a Bank pedig felvásárolja a Geniki részvénytőke-előlegének 100 %-át, amelyet a Société Générale jegyzett és a jövőben jegyezni fog. A Société Générale végül beleegyezett abba, hogy körülbelül 290 millió eurós előleget fizet a Geniki-nek, és körülbelül 170 millió EUR összegben jegyez a Bank által kibocsátott kötvényeket. A Bank ezután a Genikit 1 millió EUR-ért vásárolta meg. |
| --- | --- |

(68)

A Société Générale és a Bank közötti, a Geniki értékesítéséről szóló tárgyalások eredményeként 2012. október 19-én hivatalos megállapodás született az alábbiakról: (i) a Société Générale eladja, a Bank pedig megvásárolja a Société Générale-nak a Genikiben fennálló 99,08 % -os részesedését, továbbá (ii) a Société Générale átruházza, a Bank pedig felvásárolja a Geniki részvénytőke-előlegének 100 %-át, amelyet a Société Générale jegyzett és a jövőben jegyezni fog. A Société Générale végül beleegyezett abba, hogy körülbelül 290 millió eurós előleget fizet a Geniki-nek, és körülbelül 170 millió EUR összegben jegyez a Bank által kibocsátott kötvényeket. A Bank ezután a Genikit 1 millió EUR-ért vásárolta meg.

| (69) | 2012. december 14-én a Bank bejelentette, hogy lezárult a Genikinek a Société Générale-tól történő felvásárlása. |
| --- | --- |

(69)

2012. december 14-én a Bank bejelentette, hogy lezárult a Genikinek a Société Générale-tól történő felvásárlása.

2.2.3.   A három ciprusi bank görögországi műveleteinek felvásárlása

| (70) | A Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank és Hellenic Bank 1899-ben, 1901-ben, illetve 1976-ban létesült. |
| --- | --- |

(70)

A Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank és Hellenic Bank 1899-ben, 1901-ben, illetve 1976-ban létesült.

| (71) | Az eurócsoport 2013. március 15-i rendkívüli ülését követően megállapodás született a Ciprusnak az Európai Unió, az IMF és az EKB által nyújtott bankmentő-csomag főbb paramétereiről. A Görög Rendszerstabilitási Tanács („HSSB”) egyhangú javaslatot tett a három ciprusi bank görögországi bankfiókjaiban elhelyezett görög eszközöknek és kötelezettségeknek egy létező görög bankhoz történő átviteléről. A HSSB főként azt állapította meg, hogy „a [...] (40) megállapodás teljes körű biztosítékot jelent [a három ciprusi bank] görögországi bankfiókjainak betétesei számára, óvja a görög közérdeket és pénzügyi stabilitást, és nem terheli a görög államadósságot”. |
| --- | --- |

(71)

Az eurócsoport 2013. március 15-i rendkívüli ülését követően megállapodás született a Ciprusnak az Európai Unió, az IMF és az EKB által nyújtott bankmentő-csomag főbb paramétereiről. A Görög Rendszerstabilitási Tanács („HSSB”) egyhangú javaslatot tett a három ciprusi bank görögországi bankfiókjaiban elhelyezett görög eszközöknek és kötelezettségeknek egy létező görög bankhoz történő átviteléről. A HSSB főként azt állapította meg, hogy „a [...] (40) megállapodás teljes körű biztosítékot jelent [a három ciprusi bank] görögországi bankfiókjainak betétesei számára, óvja a görög közérdeket és pénzügyi stabilitást, és nem terheli a görög államadósságot”.

| (72) | A Görög Nemzeti Bank feladata volt a görög bankok részéről fennálló potenciális érdekeltség feltárása, és ebben az összefüggésben részvételi szándék kifejezésére való felhívást tett közzé. Továbbá az HFSF beleegyezett a (felvásárló részéről) a három ciprusi bank görög fiókjainak felvásárlásából eredő tőkeigények fedezésébe. |
| --- | --- |

(72)

A Görög Nemzeti Bank feladata volt a görög bankok részéről fennálló potenciális érdekeltség feltárása, és ebben az összefüggésben részvételi szándék kifejezésére való felhívást tett közzé. Továbbá az HFSF beleegyezett a (felvásárló részéről) a három ciprusi bank görög fiókjainak felvásárlásából eredő tőkeigények fedezésébe.

| (73) | A 6. táblázat összefoglalja a három ciprusi banknak a Bankhoz átkerülő eszközeit és kötelezettségeit („ciprusi átvitt tevékenységek”).

  6.   táblázat


  A három ciprusi bank átvitt tevékenységei | Átvitt tevékenységek |
| --- | --- | --- |
| Eszközök | Minden görögországi hitel, a lízinget és faktoringot is beleértve |
| Tengeri szállításhoz kacsolódó hitelek és egyéb, Görögországból származó és ott kezelt hitelek, amelyek a ciprusi hitelállomány részét képezik |
| Befektetett eszközök (kivéve a halasztott adóköveteléseket) |
| Kötelezettségek | A három ciprusi bank Görögországban elhelyezett betétei |
| Forrás: | Működési feltételek, A ciprusi bankokban fennálló görög eszközök kimetszése és értékesítése, 2013. április 10. |

(73)

A 6. táblázat összefoglalja a három ciprusi banknak a Bankhoz átkerülő eszközeit és kötelezettségeit („ciprusi átvitt tevékenységek”).

6.   táblázat

A három ciprusi bank átvitt tevékenységei

Átvitt tevékenységek

Eszközök

Minden görögországi hitel, a lízinget és faktoringot is beleértve

Tengeri szállításhoz kacsolódó hitelek és egyéb, Görögországból származó és ott kezelt hitelek, amelyek a ciprusi hitelállomány részét képezik

Befektetett eszközök (kivéve a halasztott adóköveteléseket)

Kötelezettségek

A három ciprusi bank Görögországban elhelyezett betétei

Forrás:

Működési feltételek, A ciprusi bankokban fennálló görög eszközök kimetszése és értékesítése, 2013. április 10.

| (74) | A Bankhoz átvitt eszközök értéke mintegy 18,9 milliárd EUR, a kötelezettségek összege pedig mintegy 15 milliárd EUR. A tranzakció részes felei azonban megállapodtak abban, hogy figyelembe veszik a ciprusi bankokról szóló PIMCO-jelentésben előrejelzett, kedvezőtlen forgatókönyv szerinti veszteségek összegét (41). A PIMCO jelentés szerint át a Bankhoz átvitt eszközök értéke körülbelül 16,5 milliárd EUR-t tett ki. Az átvitt kötelezettségek értéke körülbelül 14,5 milliárd EUR volt. |
| --- | --- |

(74)

A Bankhoz átvitt eszközök értéke mintegy 18,9 milliárd EUR, a kötelezettségek összege pedig mintegy 15 milliárd EUR. A tranzakció részes felei azonban megállapodtak abban, hogy figyelembe veszik a ciprusi bankokról szóló PIMCO-jelentésben előrejelzett, kedvezőtlen forgatókönyv szerinti veszteségek összegét (41). A PIMCO jelentés szerint át a Bankhoz átvitt eszközök értéke körülbelül 16,5 milliárd EUR-t tett ki. Az átvitt kötelezettségek értéke körülbelül 14,5 milliárd EUR volt.

| (75) | 2013. március 21-én és 22-én csak három bank – köztük a Bank – nyújtott be nem kötelező érvényű ajánlatot. |
| --- | --- |

(75)

2013. március 21-én és 22-én csak három bank – köztük a Bank – nyújtott be nem kötelező érvényű ajánlatot.

| (76) | 2013. március 22-én a HFSF hozzájárulását adta ahhoz, hogy a Bank felvásárolja a három ciprusi bank görögországi műveleteit. A Bank által a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásáért fizetett teljes ellenérték 524 millió EUR volt. Elsősorban arról született megállapodás, hogy a Bank 237 millió EUR-t fizet a Bank of Cyprus átvitt tevékenységeinek felvásárlásáért, 258 millió EUR-t a Cyprus Popular Bank átvitt tevékenységeinek felvásárlásáért, és 29 millió EUR-t a Hellenic Bank átvitt tevékenységeinek felvásárlásáért. |
| --- | --- |

(76)

2013. március 22-én a HFSF hozzájárulását adta ahhoz, hogy a Bank felvásárolja a három ciprusi bank görögországi műveleteit. A Bank által a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásáért fizetett teljes ellenérték 524 millió EUR volt. Elsősorban arról született megállapodás, hogy a Bank 237 millió EUR-t fizet a Bank of Cyprus átvitt tevékenységeinek felvásárlásáért, 258 millió EUR-t a Cyprus Popular Bank átvitt tevékenységeinek felvásárlásáért, és 29 millió EUR-t a Hellenic Bank átvitt tevékenységeinek felvásárlásáért.

| (77) | 2013 júniusában a 2013. tavaszi feltőkésítés (42) keretében a HFSF 524 millió EUR összegű tőkeinjekcióval látta el a Bankot, a vételár fedezése céljából. |
| --- | --- |

(77)

2013 júniusában a 2013. tavaszi feltőkésítés (42) keretében a HFSF 524 millió EUR összegű tőkeinjekcióval látta el a Bankot, a vételár fedezése céljából.

2.2.4.   Az MBG felvásárlása

| (78) | Az MBG 2000-ben létesült. Az MBG 2012. december 31-i adatok szerint 119 bankfiókkal és 1 174 alkalmazottal rendelkezett (43). |
| --- | --- |

(78)

Az MBG 2000-ben létesült. Az MBG 2012. december 31-i adatok szerint 119 bankfiókkal és 1 174 alkalmazottal rendelkezett (43).

| (79) | 2013. április 22-én a Bank végleges megállapodást kötött a BCP-vel az MBG teljes társasági tőkéjének felvásárlásáról, valamint a Bank következő tőkeemelésében való BCP-részesedésről. |
| --- | --- |

(79)

2013. április 22-én a Bank végleges megállapodást kötött a BCP-vel az MBG teljes társasági tőkéjének felvásárlásáról, valamint a Bank következő tőkeemelésében való BCP-részesedésről.

| (80) | E megállapodás szerint az alárendelt és az előre sorolt hitelek saját tőkére történő átváltásával a BCP 400 millió EUR-val járul hozzá az MBG szabályozási célú feltőkésítéséhez (amelyből 139 millió EUR-t a BCP már 2012 decemberében befizetett). Továbbá az MBG visszafizeti a BCP által az MBG részére korábban nyújtott összes finanszírozást, két részletben: 650 millió EUR a tranzakció lezárásának napján fizetendő, a tranzakció lezárásától számított hat hónapon belül kell megfizetni körülbelül 250 millió EUR-t. Végül a BCP 400 millió EUR-val járul hozzá a Bank elővételi jogot nem biztosító, zártkörű részvénykibocsátással történő feltőkésítéséhez. A Bank ekkor a teljes mértékben feltőkésített MBG 1 millió EUR-ért vásárolja fel. |
| --- | --- |

(80)

E megállapodás szerint az alárendelt és az előre sorolt hitelek saját tőkére történő átváltásával a BCP 400 millió EUR-val járul hozzá az MBG szabályozási célú feltőkésítéséhez (amelyből 139 millió EUR-t a BCP már 2012 decemberében befizetett). Továbbá az MBG visszafizeti a BCP által az MBG részére korábban nyújtott összes finanszírozást, két részletben: 650 millió EUR a tranzakció lezárásának napján fizetendő, a tranzakció lezárásától számított hat hónapon belül kell megfizetni körülbelül 250 millió EUR-t. Végül a BCP 400 millió EUR-val járul hozzá a Bank elővételi jogot nem biztosító, zártkörű részvénykibocsátással történő feltőkésítéséhez. A Bank ekkor a teljes mértékben feltőkésített MBG 1 millió EUR-ért vásárolja fel.

| (81) | 2013. június 19-én a Bank bejelentette, hogy az MBG felvásárlása lezárult. |
| --- | --- |

(81)

2013. június 19-én a Bank bejelentette, hogy az MBG felvásárlása lezárult.

2.2.5.   A felvásárlások együttes hatásának áttekintése

| (82) | A 7. táblázat áttekintést nyújt arról, hogy az egymást követő felvásárlások Görögországban milyen hatást gyakoroltak a Bank méretére és formájára (a kevés román eszközt is tartalmazó ATE átvitt tevékenységeket leszámítva egyik felvásárolt intézmény sem rendelkezett külföldi eszközökkel). E felvásárlások eredményeként jelenleg a Bank rendelkezik a legnagyobb piaci részesedéssel a görög bankbetét- és hitelpiacon.

  7.   táblázat


  Az egymást követő felvásárlásoknak a Pireus méretére gyakorolt hatása Görögországban












  2012.12.31.
  Csak Görögország | A Piraeus külön | ATE | Geniki | Ciprusi bankok | MBG | ÚJ CSOPORT |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bruttó hitelösszeg | 27 727 | 12 200 | 3 308 | 24 194 | 4 710 | 72 138 |
| az új csoport része | 38 % | 17 % | 5 % | 34 % | 7 % | 100 % |
| Nettó hitelek | 24 811 | 11 527 | 1 909 | 19 481 | 4 236 | 61 964 |
| az új csoport része | 40 % | 19 % | 3 % | 31 % | 7 % | 100 % |
| Letétek | 15 412 | 14 986 | 2 014 | 14 427 | 2 912 | 49 752 |
| az új csoport része | 31 % | 30 % | 4 % | 29 % | 6 % | 100 % |
| Alkalmazottak | 5 926 | 5 019 | 1 420 | 5 268 | 1 186 | 18 819 |
| az új csoport része | 31 % | 27 % | 8 % | 28 % | 6 % | 100 % |
| Bankfiókok | 325 | 460 | 104 | 307 | 120 | 1 316 |
| az új csoport része | 25 % | 35 % | 8 % | 23 % | 9 % | 100 % |
| Forrás: | a Piraeus Bank által 2014. június 10-én szolgáltatott adatok |

(82)

A 7. táblázat áttekintést nyújt arról, hogy az egymást követő felvásárlások Görögországban milyen hatást gyakoroltak a Bank méretére és formájára (a kevés román eszközt is tartalmazó ATE átvitt tevékenységeket leszámítva egyik felvásárolt intézmény sem rendelkezett külföldi eszközökkel). E felvásárlások eredményeként jelenleg a Bank rendelkezik a legnagyobb piaci részesedéssel a görög bankbetét- és hitelpiacon.

7.   táblázat

Az egymást követő felvásárlásoknak a Pireus méretére gyakorolt hatása Görögországban

2012.12.31.

Csak Görögország

A Piraeus külön

ATE

Geniki

Ciprusi bankok

MBG

ÚJ CSOPORT

Bruttó hitelösszeg

27 727

12 200

3 308

24 194

4 710

72 138

az új csoport része

38 %

17 %

5 %

34 %

7 %

100 %

Nettó hitelek

24 811

11 527

1 909

19 481

4 236

61 964

az új csoport része

40 %

19 %

3 %

31 %

7 %

100 %

Letétek

15 412

14 986

2 014

14 427

2 912

49 752

az új csoport része

31 %

30 %

4 %

29 %

6 %

100 %

Alkalmazottak

5 926

5 019

1 420

5 268

1 186

18 819

az új csoport része

31 %

27 %

8 %

28 %

6 %

100 %

Bankfiókok

325

460

104

307

120

1 316

az új csoport része

25 %

35 %

8 %

23 %

9 %

100 %

Forrás:

a Piraeus Bank által 2014. június 10-én szolgáltatott adatok

2.3.   TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK

2.3.1.   A görög banktámogatási program alapján a Banknak nyújtott támogatási intézkedések (L1 és A intézkedés)

| (83) | A Bank a görög banktámogatási program szerint több formában jutott támogatáshoz: a feltőkésítési intézkedés, a garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedések alapján. |
| --- | --- |

(83)

A Bank a görög banktámogatási program szerint több formában jutott támogatáshoz: a feltőkésítési intézkedés, a garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedések alapján.

2.3.1.1.   A garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedés szerint adott állami likviditási támogatás (L1 intézkedés)

| (84) | A Bank javára szolgált és szolgál a garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedés szerinti támogatás. E határozatban e támogatás megnevezése „L1 intézkedés”. 2010-ben a Bank az állam által garantált kötvényeket bocsátott ki összesen 9,9 milliárd EUR összegben. Görögország államkötvényben 1 289 millió EUR összegű hitelt nyújtott a Banknak. 2014. március végén az államkötvényekbe fektetett összeg 1 024 millió EUR volt (44). |
| --- | --- |

(84)

A Bank javára szolgált és szolgál a garanciaintézkedés és az államkötvény-kölcsönzési intézkedés szerinti támogatás. E határozatban e támogatás megnevezése „L1 intézkedés”. 2010-ben a Bank az állam által garantált kötvényeket bocsátott ki összesen 9,9 milliárd EUR összegben. Görögország államkötvényben 1 289 millió EUR összegű hitelt nyújtott a Banknak. 2014. március végén az államkötvényekbe fektetett összeg 1 024 millió EUR volt (44).

| (85) | A görög hatóságok által a Bizottsághoz 2014. június 25-én benyújtott, a Bank szerkezetátalakítására vonatkozó tervben a görög hatóságok engedélyt kértek arra, hogy a görög banktámogatási program keretében a szerkezetátalakítási időszak alatt tovább nyújthassanak garanciát és államkötvényben hitelezzenek a Bank számára, amennyiben felmerül ilyen likviditástámogatás iránti igény, bár ez várhatóan nem fog megtörténni. |
| --- | --- |

(85)

A görög hatóságok által a Bizottsághoz 2014. június 25-én benyújtott, a Bank szerkezetátalakítására vonatkozó tervben a görög hatóságok engedélyt kértek arra, hogy a görög banktámogatási program keretében a szerkezetátalakítási időszak alatt tovább nyújthassanak garanciát és államkötvényben hitelezzenek a Bank számára, amennyiben felmerül ilyen likviditástámogatás iránti igény, bár ez várhatóan nem fog megtörténni.

2.3.1.2.   A feltőkésítési program szerint nyújtott állami feltőkésítési intézkedés (A intézkedés)

| (86) | 2009 májusában és 2011 decemberében a Bank a görög banktámogatási program újratőkésítési intézkedése keretében 370 millió, illetve 380 millió EUR összegben kapott tőkeinjekciót, ez összesen 750 millió EUR (A. intézkedés), ami a Bank akkori, kockázattal súlyozott eszközei („RWA”) (45) körülbelül 2,1 %-ának felel meg. |
| --- | --- |

(86)

2009 májusában és 2011 decemberében a Bank a görög banktámogatási program újratőkésítési intézkedése keretében 370 millió, illetve 380 millió EUR összegben kapott tőkeinjekciót, ez összesen 750 millió EUR (A. intézkedés), ami a Bank akkori, kockázattal súlyozott eszközei („RWA”) (45) körülbelül 2,1 %-ának felel meg.

| (87) | A feltőkésítés Görögország által jegyzett, 10 %-os szelvénykamatlábú, ötéves lejáratú elsőbbségi részvények formájában történt. |
| --- | --- |

(87)

A feltőkésítés Görögország által jegyzett, 10 %-os szelvénykamatlábú, ötéves lejáratú elsőbbségi részvények formájában történt.

| (88) | 2014. május 22-én a Bank – az (52) preambulumbekezdésben leírtak szerint – visszavásárolta az elsőbbségi részvényeket. |
| --- | --- |

(88)

2014. május 22-én a Bank – az (52) preambulumbekezdésben leírtak szerint – visszavásárolta az elsőbbségi részvényeket.

2.3.2.   Államilag garantált ELA (L2 intézkedés)

| (89) | Az ELA egy kivételes intézkedés, amely lehetővé teszi egy ideiglenes likviditási problémákkal küzdő, de hitelképes pénzügyi intézmény számára, hogy finanszírozáshoz jusson az eurorendszertől anélkül, hogy e művelet az egységes monetáris politika része lenne. Az ilyen pénzügyi intézmény által az ELA-ra fizetett kamatláb [...] bázisponttal magasabb annál a kamatnál, amelyet a szokásos központi banki refinanszírozásért fizet. |
| --- | --- |

(89)

Az ELA egy kivételes intézkedés, amely lehetővé teszi egy ideiglenes likviditási problémákkal küzdő, de hitelképes pénzügyi intézmény számára, hogy finanszírozáshoz jusson az eurorendszertől anélkül, hogy e művelet az egységes monetáris politika része lenne. Az ilyen pénzügyi intézmény által az ELA-ra fizetett kamatláb [...] bázisponttal magasabb annál a kamatnál, amelyet a szokásos központi banki refinanszírozásért fizet.

| (90) | Az ELA programért a Görög Nemzeti Bank felel, ami azt jelenti, hogy az ELA nyújtásának minden költségét és az ebből eredő kockázatokat a Görög Nemzeti Bank viseli (46). Görögország a Görög Nemzeti Banknak egy olyan állami garanciát nyújtott, amely a Görög Nemzeti Bank által adott ELA teljes összegére vonatkozik. A 2362/1995. sz. törvény 65. cikkének (1) bekezdését módosító 3943/2011. sz. törvény 50. cikke (7) bekezdésének elfogadása lehetővé tette, hogy a pénzügyminiszter garanciákat adjon az állam nevében a Görög Nemzeti Banknak a Görög Nemzeti Bank hitelintézetekkel szembeni követeléseinek védelme érdekében. Az ELA-t igénybe vevő bankoknak [...] bázispontnak megfelelő garanciadíjat kell fizetniük az állam részére. |
| --- | --- |

(90)

Az ELA programért a Görög Nemzeti Bank felel, ami azt jelenti, hogy az ELA nyújtásának minden költségét és az ebből eredő kockázatokat a Görög Nemzeti Bank viseli (46). Görögország a Görög Nemzeti Banknak egy olyan állami garanciát nyújtott, amely a Görög Nemzeti Bank által adott ELA teljes összegére vonatkozik. A 2362/1995. sz. törvény 65. cikkének (1) bekezdését módosító 3943/2011. sz. törvény 50. cikke (7) bekezdésének elfogadása lehetővé tette, hogy a pénzügyminiszter garanciákat adjon az állam nevében a Görög Nemzeti Banknak a Görög Nemzeti Bank hitelintézetekkel szembeni követeléseinek védelme érdekében. Az ELA-t igénybe vevő bankoknak [...] bázispontnak megfelelő garanciadíjat kell fizetniük az állam részére.

| (91) | 2011. december 31-én a Bank 11,64 milliárd EUR államilag garantált ELA kedvezményezettje volt, míg 2012. december 31-én 31,4 milliárd EUR államilag garantált ELA-t vett igénybe (47). A 2013-ban bekövetkezett jelentős csökkenést követően a Bank 2013 végéig mindössze 750 millió EUR-t kapott az államilag garantált ELA-ból. |
| --- | --- |

(91)

2011. december 31-én a Bank 11,64 milliárd EUR államilag garantált ELA kedvezményezettje volt, míg 2012. december 31-én 31,4 milliárd EUR államilag garantált ELA-t vett igénybe (47). A 2013-ban bekövetkezett jelentős csökkenést követően a Bank 2013 végéig mindössze 750 millió EUR-t kapott az államilag garantált ELA-ból.

2.3.3.   A Banknak a HFSF révén nyújtott támogatási intézkedések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés)

| (92) | 2012 óta a Bank több, a HFSF által biztosított tőketámogatási intézkedés kedvezményezettje volt. A 8. táblázat e támogatási intézkedéseket tekinti át.

  8.   táblázat


  A Banknak a HFSF révén nyújtott támogatási intézkedések | 1. áthidaló feltőkésítés – 2012. május
  (millió EUR) | 2. áthidaló feltőkésítés – 2012. dec.
  (millió EUR) | Kötelezettségvállalási nyilatkozat – 2012. dec.
  (millió EUR) | A 2013. májusi feltőkésítésben való részesedés
  (millió EUR) (48) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intézkedés | B1 | B2 | B3 | B4 |
| Összeg
  (millió EUR) | 4 700 | 1 553 | 1 082 | 5 891 |

(92)

2012 óta a Bank több, a HFSF által biztosított tőketámogatási intézkedés kedvezményezettje volt. A 8. táblázat e támogatási intézkedéseket tekinti át.

8.   táblázat

A Banknak a HFSF révén nyújtott támogatási intézkedések

1. áthidaló feltőkésítés – 2012. május

(millió EUR)

2. áthidaló feltőkésítés – 2012. dec.

(millió EUR)

Kötelezettségvállalási nyilatkozat – 2012. dec.

(millió EUR)

A 2013. májusi feltőkésítésben való részesedés

(millió EUR) (48)

Intézkedés

B1

B2

B3

B4

Összeg

(millió EUR)

4 700

1 553

1 082

5 891

2.3.3.1.   Az első áthidaló feltőkésítés (B1 intézkedés)

| (93) | A Piraeus eljárás megindításáról szóló határozat (14)–(33) preambulumbekezdése részletesen leírja a 2012. májusi első áthidaló feltőkésítést (B1 intézkedés). Ezen intézkedés hátterét és fő jellemzőit e szakasz rendszerezi. |
| --- | --- |

(93)

A Piraeus eljárás megindításáról szóló határozat (14)–(33) preambulumbekezdése részletesen leírja a 2012. májusi első áthidaló feltőkésítést (B1 intézkedés). Ezen intézkedés hátterét és fő jellemzőit e szakasz rendszerezi.

| (94) | 2012. április 20-án a HFSF egy levélben közölte a Bankkal, hogy vállalja a Bank tervezett részvénytőke-emelésében való részvételt legfeljebb 5 milliárd EUR összegig. |
| --- | --- |

(94)

2012. április 20-án a HFSF egy levélben közölte a Bankkal, hogy vállalja a Bank tervezett részvénytőke-emelésében való részvételt legfeljebb 5 milliárd EUR összegig.

| (95) | A B1 intézkedés alapján 2012 májusában a HFSF 4,7 milliárd EUR értékben adott át a Banknak EFSF kötvényeket, a HFSF-et létrehozó 3864/2010. sz. törvényben („HFSF törvény”) meghatározott áthidaló feltőkésítési rendelkezéseknek megfelelően. A Piraeus eljárás megindításáról szóló határozat (53) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy „A 2012. május 28-án lezárult áthidaló feltőkésítés a kötelezettségvállalási nyilatkozatban vállalt kötelezettségnek a végrehajtása, vagyis ugyanannak a támogatásnak a folytatása”. Mind a kötelezettségvállalási nyilatkozatban, mind az első áthidaló feltőkésítésben szereplő összegeket a Görög Nemzeti Bank úgy számította ki, hogy biztosítsa a Bank 8 %-os teljestőke-megfelelési mutatójának elérését 2011. december 31-től, amely az áthidaló feltőkésítés visszamenőleges könyvelésének dátuma a Bank nyilvántartásában. Amint a 3. táblázatból látható, a B1 intézkedés a 2012-es stresszteszt által azonosított teljes tőkekövetelménynek csak egy részét fedezte. A Bankkal szembeni elvárás az volt, hogy egy jövőbeli tőkeemeléssel növeljen tőkét, és az áthidaló feltőkésítéssel csak az volt a szándék, hogy megőrizzék a Bank EKB finanszírozásra való jogosultságát, amíg az említett tőkeemelés megtörténik. |
| --- | --- |

(95)

A B1 intézkedés alapján 2012 májusában a HFSF 4,7 milliárd EUR értékben adott át a Banknak EFSF kötvényeket, a HFSF-et létrehozó 3864/2010. sz. törvényben („HFSF törvény”) meghatározott áthidaló feltőkésítési rendelkezéseknek megfelelően. A Piraeus eljárás megindításáról szóló határozat (53) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy „A 2012. május 28-án lezárult áthidaló feltőkésítés a kötelezettségvállalási nyilatkozatban vállalt kötelezettségnek a végrehajtása, vagyis ugyanannak a támogatásnak a folytatása”. Mind a kötelezettségvállalási nyilatkozatban, mind az első áthidaló feltőkésítésben szereplő összegeket a Görög Nemzeti Bank úgy számította ki, hogy biztosítsa a Bank 8 %-os teljestőke-megfelelési mutatójának elérését 2011. december 31-től, amely az áthidaló feltőkésítés visszamenőleges könyvelésének dátuma a Bank nyilvántartásában. Amint a 3. táblázatból látható, a B1 intézkedés a 2012-es stresszteszt által azonosított teljes tőkekövetelménynek csak egy részét fedezte. A Bankkal szembeni elvárás az volt, hogy egy jövőbeli tőkeemeléssel növeljen tőkét, és az áthidaló feltőkésítéssel csak az volt a szándék, hogy megőrizzék a Bank EKB finanszírozásra való jogosultságát, amíg az említett tőkeemelés megtörténik.

| (96) | Az első áthidaló feltőkésítés dátuma és az első áthidaló feltőkésítés rendes részvényekké és más átváltható pénzügyi eszközökké történő átváltásának dátuma közötti időszakra a Bank és a HFSF közötti előzetes részvényjegyzési megállapodás előírta, hogy a Bank köteles a HFSH-nak az EFSF kötvények névértéke után évi 1 % díjat fizetni, és arra az időszakra vonatkozóan az EFSF kötvények minden kamatszelvény-fizetése és felhalmozott kamata a HFSF által a Banknak nyújtott kiegészítő tőkehozzájárulásnak számít (49). |
| --- | --- |

(96)

Az első áthidaló feltőkésítés dátuma és az első áthidaló feltőkésítés rendes részvényekké és más átváltható pénzügyi eszközökké történő átváltásának dátuma közötti időszakra a Bank és a HFSF közötti előzetes részvényjegyzési megállapodás előírta, hogy a Bank köteles a HFSH-nak az EFSF kötvények névértéke után évi 1 % díjat fizetni, és arra az időszakra vonatkozóan az EFSF kötvények minden kamatszelvény-fizetése és felhalmozott kamata a HFSF által a Banknak nyújtott kiegészítő tőkehozzájárulásnak számít (49).

2.3.3.2.   A második áthidaló feltőkésítés (B2 intézkedés)

| (97) | 2012 őszén a Bank további veszteségeket könyvelt el. Ezért a tőkéje ismét azon minimális tőkekövetelmény alá esett, amely ahhoz szükséges, hogy továbbra is jogosult maradjon az EKB általi refinanszírozásra. |
| --- | --- |

(97)

2012 őszén a Bank további veszteségeket könyvelt el. Ezért a tőkéje ismét azon minimális tőkekövetelmény alá esett, amely ahhoz szükséges, hogy továbbra is jogosult maradjon az EKB általi refinanszírozásra.

| (98) | Következésképpen egy második áthidaló feltőkésítés vált szükségessé. 2012. december 20-án a HFSF végrehajtotta a második, 1 553 millió EUR-s áthidaló feltőkésítést (B2 intézkedés), amelyet megint EFSF kötvényeknek a Bank részére történő átadásával fizettek. |
| --- | --- |

(98)

Következésképpen egy második áthidaló feltőkésítés vált szükségessé. 2012. december 20-án a HFSF végrehajtotta a második, 1 553 millió EUR-s áthidaló feltőkésítést (B2 intézkedés), amelyet megint EFSF kötvényeknek a Bank részére történő átadásával fizettek.

2.3.3.3.   A 2012. december 20-i kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés)

| (99) | A második áthidaló feltőkésítés mellett 2012. december 20-án a HFSF ellátta a Bankot egy arra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozattal is, hogy részt vesz a Bank tőkeemelésében és a kibocsátandó átváltható instrumentumokban legfeljebb 1 082 millió EUR teljes összeg erejéig (B3 intézkedés). |
| --- | --- |

(99)

A második áthidaló feltőkésítés mellett 2012. december 20-án a HFSF ellátta a Bankot egy arra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozattal is, hogy részt vesz a Bank tőkeemelésében és a kibocsátandó átváltható instrumentumokban legfeljebb 1 082 millió EUR teljes összeg erejéig (B3 intézkedés).

| (100) | A két áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) és a 2012 decemberében vállalt további összeg (B3 intézkedés) együttesen azt jelentette, hogy a HFSF kötelezettséget vállalt a 2012-es stresszteszt alapján meghatározott teljes tőkeszükséglet fedezésére (7 335 millió EUR (50)). |
| --- | --- |

(100)

A két áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) és a 2012 decemberében vállalt további összeg (B3 intézkedés) együttesen azt jelentette, hogy a HFSF kötelezettséget vállalt a 2012-es stresszteszt alapján meghatározott teljes tőkeszükséglet fedezésére (7 335 millió EUR (50)).

2.3.3.4.   A HFSF részesedése a 2013 tavaszi feltőkésítésből (B4 intézkedés), valamint a B1 és B2 intézkedés részleges visszafizetéséből

| (101) | 2013. április 23-án a Bank részvényeseinek közgyűlése jóváhagyott egy 8 429 millió EUR-s tőkeemelést (51). Ezt az összeget az alábbiak összegeként számították ki:






  i. | a 2012-es stresszteszt során megállapított tőkeigény fedezését szolgáló 7 335 millió EUR; ebből a HFSF 5 891 millió EUR-t jegyzett (B4 intézkedés), a magánbefektetők pedig 1 444 millió EUR-t; |
| --- | --- | --- |

(101)

2013. április 23-án a Bank részvényeseinek közgyűlése jóváhagyott egy 8 429 millió EUR-s tőkeemelést (51). Ezt az összeget az alábbiak összegeként számították ki:

i.

a 2012-es stresszteszt során megállapított tőkeigény fedezését szolgáló 7 335 millió EUR; ebből a HFSF 5 891 millió EUR-t jegyzett (B4 intézkedés), a magánbefektetők pedig 1 444 millió EUR-t;

| ii. | a HFSF által az ATE Bank felvásárolt üzletrészéből adódó szabályozói tőkekövetelményeknek való megfelelés céljából nyújtott 570 millió EUR tőkeinjekció, amelyre 2012 júliusában vállalt kötelezettséget; a szóban forgó intézkedést a Bizottság az ATE felszámolásáról szóló határozatában értékelte, amelyben megállapította, hogy az nem minősül a Banknak nyújtott állami támogatásnak; |
| --- | --- |

ii.

a HFSF által az ATE Bank felvásárolt üzletrészéből adódó szabályozói tőkekövetelményeknek való megfelelés céljából nyújtott 570 millió EUR tőkeinjekció, amelyre 2012 júliusában vállalt kötelezettséget; a szóban forgó intézkedést a Bizottság az ATE felszámolásáról szóló határozatában értékelte, amelyben megállapította, hogy az nem minősül a Banknak nyújtott állami támogatásnak;

| iii. | a három ciprusi bank görögországi műveletei vételárának kifizetéséből eredő tőkeigény fedezése céljából a HFSF által nyújtott 524 millió EUR tőkeinjekció; a tőkeemelés ezen része felel meg a C intézkedésnek (52). |
| --- | --- |

iii.

a három ciprusi bank görögországi műveletei vételárának kifizetéséből eredő tőkeigény fedezése céljából a HFSF által nyújtott 524 millió EUR tőkeinjekció; a tőkeemelés ezen része felel meg a C intézkedésnek (52).

| (102) | Az új részvények árfolyamát részvényenként 1,70 EUR-ban állapították meg, amely az ajánlati ár meghatározását megelőző 50 tőzsdei nap forgalommal súlyozott átlagos részvényárfolyam 50 %-ának felel meg. |
| --- | --- |

(102)

Az új részvények árfolyamát részvényenként 1,70 EUR-ban állapították meg, amely az ajánlati ár meghatározását megelőző 50 tőzsdei nap forgalommal súlyozott átlagos részvényárfolyam 50 %-ának felel meg.

| (103) | 2013. június 3-án a Bank igazgatótanácsa kiadott 3 888 268 914 új részvényt, részvényenként 0,30 EUR névértéken és 1,70 EUR áron (53). 2013. június 28-án a Bank bejelentette (54), hogy az igazgatótanács igazolja a 8 429 millió EUR végösszegű részvénytőke-emelés teljes kifizetését, a támogatási összegeket is beleértve. |
| --- | --- |

(103)

2013. június 3-án a Bank igazgatótanácsa kiadott 3 888 268 914 új részvényt, részvényenként 0,30 EUR névértéken és 1,70 EUR áron (53). 2013. június 28-án a Bank bejelentette (54), hogy az igazgatótanács igazolja a 8 429 millió EUR végösszegű részvénytőke-emelés teljes kifizetését, a támogatási összegeket is beleértve.

| (104) | A Bank részvénytőke-emeléséből a magánrészesedés összege 1 444 millió EUR volt (55). Ez az összeg tartalmazza a BCP-nek a (80) preambulumbekezdésben leírtak szerinti részesedését. |
| --- | --- |

(104)

A Bank részvénytőke-emeléséből a magánrészesedés összege 1 444 millió EUR volt (55). Ez az összeg tartalmazza a BCP-nek a (80) preambulumbekezdésben leírtak szerinti részesedését.

| (105) | Így a HFSF részesedése a Bank részvénytőke-emeléséből 6 985 millió EUR-t tett ki. |
| --- | --- |

(105)

Így a HFSF részesedése a Bank részvénytőke-emeléséből 6 985 millió EUR-t tett ki.

| (106) | A 2013. tavaszi feltőkésítést követően a HFSF 81 %-os részesedéssel azonnal a Bank többségi részvényesévé vált (56). A HFSF opciós utalványokat bocsátott ki, a magánbefektetők így minden egyes jegyzett részvényhez külön opciós utalványt kaptak, ellenszolgáltatás nélkül (57). Minden egyes opciós utalvány magában foglalja a HFSF 4,48 részvényének meghatározott időközönként és lehívási áron történő megvételére irányuló jogot. Az első lehívás időpontja 2014. január 2. volt, ezt követően az opciós utalványokat 2018. január 2-ig hathavonta lehet lehívni. A lehívási ár megegyezik az 1,70 EUR-s, éves kamatlábbal növelt jegyzési árral (az első évben 4 %, a második évben 5 %, a harmadik évben 6 %, a negyedik évben 7 %, majd az utolsó hat hónapra évesített 8 %) (58). |
| --- | --- |

(106)

A 2013. tavaszi feltőkésítést követően a HFSF 81 %-os részesedéssel azonnal a Bank többségi részvényesévé vált (56). A HFSF opciós utalványokat bocsátott ki, a magánbefektetők így minden egyes jegyzett részvényhez külön opciós utalványt kaptak, ellenszolgáltatás nélkül (57). Minden egyes opciós utalvány magában foglalja a HFSF 4,48 részvényének meghatározott időközönként és lehívási áron történő megvételére irányuló jogot. Az első lehívás időpontja 2014. január 2. volt, ezt követően az opciós utalványokat 2018. január 2-ig hathavonta lehet lehívni. A lehívási ár megegyezik az 1,70 EUR-s, éves kamatlábbal növelt jegyzési árral (az első évben 4 %, a második évben 5 %, a harmadik évben 6 %, a negyedik évben 7 %, majd az utolsó hat hónapra évesített 8 %) (58).

| (107) | A 2014-ben módosított HFSF előírja, hogy az opciós utalvány lehívási árát csak jogosultság kibocsátása esetén lehet kiigazítani. Ráadásul ezekre a kiigazításokra utólag kerül sor, és csupán a HFSF elővásárlási jogának értékesítéséből származó bevételek összegéig. Elővásárlási jogot nem megtestesítő részvénytőke-emelés esetén nincs kiigazítás. |
| --- | --- |

(107)

A 2014-ben módosított HFSF előírja, hogy az opciós utalvány lehívási árát csak jogosultság kibocsátása esetén lehet kiigazítani. Ráadásul ezekre a kiigazításokra utólag kerül sor, és csupán a HFSF elővásárlási jogának értékesítéséből származó bevételek összegéig. Elővásárlási jogot nem megtestesítő részvénytőke-emelés esetén nincs kiigazítás.

2.3.4.   Támogatási intézkedések a megszerzett vállalkozások számára (C intézkedés)

2.3.4.1.   Az ATE banknak nyújtott támogatási intézkedések

| (108) | Az (58) preambulumbekezdésben említettek szerint, az ATE szerkezetátalakításáról szóló határozat idején az ATE már részesült támogatási intézkedésekből. |
| --- | --- |

(108)

Az (58) preambulumbekezdésben említettek szerint, az ATE szerkezetátalakításáról szóló határozat idején az ATE már részesült támogatási intézkedésekből.

| (109) | 2011 decemberében a görög állam 290 millió EUR összegű tőkeinjekciót juttatott az ATE-ba. |
| --- | --- |

(109)

2011 decemberében a görög állam 290 millió EUR összegű tőkeinjekciót juttatott az ATE-ba.

| (110) | A 2012. július 27-i szanálás további állami támogatást is magában foglalt, ahogyan azt a (62) és (63) preambulumbekezdés is tartalmazza. A HFSF a Banknak 7 471 millió EUR értékben nyújtott EFSF-kötvényeket a finanszírozási hiány fedezésére. A HFSF arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bankot 570 millió EUR összegben feltőkésíti. |
| --- | --- |

(110)

A 2012. július 27-i szanálás további állami támogatást is magában foglalt, ahogyan azt a (62) és (63) preambulumbekezdés is tartalmazza. A HFSF a Banknak 7 471 millió EUR értékben nyújtott EFSF-kötvényeket a finanszírozási hiány fedezésére. A HFSF arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bankot 570 millió EUR összegben feltőkésíti.

| (111) | Összességében a vételi és beolvasztási eljárással kapcsolatos támogatás 8 041 millió EUR-t tesz ki. |
| --- | --- |

(111)

Összességében a vételi és beolvasztási eljárással kapcsolatos támogatás 8 041 millió EUR-t tesz ki.

2.3.4.2.   A három ciprusi bank görögországi műveleteivel kapcsolatos támogatási intézkedések (C. intézkedés)

| (112) | Mint a (77) és a (101) preambulumbekezdésben olvasható, a három ciprusi bank görögországi műveleteinek felvásárlásakor a HFSF kötelezettséget vállalt arra, hogy 524 millió EUR összegben látja el a Bankot tőkével (C intézkedés). Ezt a kötelezettségvállalást 2013 júniusában érvényesítették (59). |
| --- | --- |

(112)

Mint a (77) és a (101) preambulumbekezdésben olvasható, a három ciprusi bank görögországi műveleteinek felvásárlásakor a HFSF kötelezettséget vállalt arra, hogy 524 millió EUR összegben látja el a Bankot tőkével (C intézkedés). Ezt a kötelezettségvállalást 2013 júniusában érvényesítették (59).

2.4.   A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV

2.4.1.   Belföldi műveletek

| (113) | A szerkezetátalakítási terv révén a Bank görögországi alapvető banki tevékenységeire fog összpontosítani. |
| --- | --- |

(113)

A szerkezetátalakítási terv révén a Bank görögországi alapvető banki tevékenységeire fog összpontosítani.

| (114) | A fő cél, hogy a görög banki műveletek visszatérjenek a jövedelmezőség és az életképesség útjára. E célból a szerkezetátalakítási terv számos olyan intézkedést tartalmaz, amelyek célja a Bank működési hatékonyságának és nettó kamatkülönbözetének javítása, valamint olyan intézkedéseket, amelyek javítják tőkehelyzetét és mérlegszerkezetét. |
| --- | --- |

(114)

A fő cél, hogy a görög banki műveletek visszatérjenek a jövedelmezőség és az életképesség útjára. E célból a szerkezetátalakítási terv számos olyan intézkedést tartalmaz, amelyek célja a Bank működési hatékonyságának és nettó kamatkülönbözetének javítása, valamint olyan intézkedéseket, amelyek javítják tőkehelyzetét és mérlegszerkezetét.

| (115) | A működési hatékonyságot illetően a Bank már megkezdte jelentős racionalizálási programját. |
| --- | --- |

(115)

A működési hatékonyságot illetően a Bank már megkezdte jelentős racionalizálási programját.

| (116) | 2011. december 31. és 2013. december 31. között a Bank 322 fiók bezárásával csökkentette görögországi fizikai jelenlétét, figyelembe véve a felvásárolt intézményeknek a felvásárlást követő szerkezetátalakítását. A Bank 2014-ben tartotta ezt az ütemet, az első félévben [...] fiókot zárt be.

  9.   táblázat


  A görög fiókhálózat szerkezetátalakítása 2010–2014 1. félév










  Időszak | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 1. félév |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fiókok száma az időszak kezdetekor vagy a felvásárlás időpontjában | 360 | 918 | 1 316 | 1 037 |
| Ebből a Piraeus | (...) | (...) | (...) | (...) |
| ATE | (...) | (...) |
| Geniki | (...) | (...) |
| Ciprusi fiókok | (...) | (...) | (...) |
| MBG | (...) | (...) | (...) |
| Időszak végén összesen | 346 | 889 | 1 037 | 899 |
| Az időszak során bezárt összes bankfiók | 14 | 29 | 279 | 138 |
| Forrás: | a 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 40. és 125. oldal, valamint a 2012-es éves jelentések |

(116)

2011. december 31. és 2013. december 31. között a Bank 322 fiók bezárásával csökkentette görögországi fizikai jelenlétét, figyelembe véve a felvásárolt intézményeknek a felvásárlást követő szerkezetátalakítását. A Bank 2014-ben tartotta ezt az ütemet, az első félévben [...] fiókot zárt be.

9.   táblázat

A görög fiókhálózat szerkezetátalakítása 2010–2014 1. félév

Időszak

2011

2012

2013

2014 1. félév

Fiókok száma az időszak kezdetekor vagy a felvásárlás időpontjában

360

918

1 316

1 037

Ebből a Piraeus

(...)

(...)

(...)

(...)

ATE

(...)

(...)

Geniki

(...)

(...)

Ciprusi fiókok

(...)

(...)

(...)

MBG

(...)

(...)

(...)

Időszak végén összesen

346

889

1 037

899

Az időszak során bezárt összes bankfiók

14

29

279

138

Forrás:

a 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 40. és 125. oldal, valamint a 2012-es éves jelentések

| (117) | A Bank a 2011–2013 közötti időszakban 2 519 fővel csökkentette görögországi banki és nem banki tevékenységeinek személyzeti állományát. Ebből 2 114 kilépés a Bank által megvalósított önkéntes kilépési programnak tulajdonítható.

  10.   táblázat


  Görög létszámcsökkentés 2010-2013









  Időszak | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma az időszak kezdetekor vagy a felvásárlás időpontjában | 6 370 | 12 616 | 18 628 |
| Ebből a Piraeus | (...) | (...) | (...) |
| ATE | (...) | (...) |
| Geniki | (...) | (...) |
| Ciprusi fiókok | (...) | (...) | (...) |
| MBG | (...) | (...) | (...) |
| Időszak végén összesen | 6 172 | 12 365 | 16 558 |
| Létszámcsökkentés | 198 | 251 | 2 070 |
| Forrás: | a 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 40. és 125. oldal, valamint a 2012-es éves jelentések |

(117)

A Bank a 2011–2013 közötti időszakban 2 519 fővel csökkentette görögországi banki és nem banki tevékenységeinek személyzeti állományát. Ebből 2 114 kilépés a Bank által megvalósított önkéntes kilépési programnak tulajdonítható.

10.   táblázat

Görög létszámcsökkentés 2010-2013

Időszak

2011

2012

2013

Alkalmazottak létszáma az időszak kezdetekor vagy a felvásárlás időpontjában

6 370

12 616

18 628

Ebből a Piraeus

(...)

(...)

(...)

ATE

(...)

(...)

Geniki

(...)

(...)

Ciprusi fiókok

(...)

(...)

(...)

MBG

(...)

(...)

(...)

Időszak végén összesen

6 172

12 365

16 558

Létszámcsökkentés

198

251

2 070

Forrás:

a 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 40. és 125. oldal, valamint a 2012-es éves jelentések

| (118) | 2013 decembere és 2017 januárja között a Bank tovább kívánja csökkenteni görögországi személyzeti állományát (16 558 főről [...] főre) és fiókhálózatát (1 037 bankfiókról [...] fiókra). (60) [...] |
| --- | --- |

(118)

2013 decembere és 2017 januárja között a Bank tovább kívánja csökkenteni görögországi személyzeti állományát (16 558 főről [...] főre) és fiókhálózatát (1 037 bankfiókról [...] fiókra). (60) [...]

| (119) | A fiókokkal és a létszámmal kapcsolatban megnőtt hatékonyság segíteni fog abban, hogy a Bank görögországi tevékenységének teljes költsége [...]%-kal csökkenjen, a 2013-as évi 1 394 millió EUR-ról (61) [...] millió EUR-ra 2017-ben (62). Ennek eredményeképpen a Bank görögországi banki tevékenységeinek várható költség/bevétel aránya a szerkezetátalakítási időszak végére [...]% alá esik. |
| --- | --- |

(119)

A fiókokkal és a létszámmal kapcsolatban megnőtt hatékonyság segíteni fog abban, hogy a Bank görögországi tevékenységének teljes költsége [...]%-kal csökkenjen, a 2013-as évi 1 394 millió EUR-ról (61) [...] millió EUR-ra 2017-ben (62). Ennek eredményeképpen a Bank görögországi banki tevékenységeinek várható költség/bevétel aránya a szerkezetátalakítási időszak végére [...]% alá esik.

| (120) | A szerkezetátalakítási terv azt is leírja, hogyan fogja a Bank csökkenteni a finanszírozási költségeit, ami kulcsfontosságú az életképesség helyreállítása érdekében. Várakozása szerint a Bank képes lesz alacsonyabb kamatlábakat fizetni a betéteire a stabilabb környezet és különösen a 2014-től várhatóan ismét növekedő görög gazdaság előirányzott stabilizációja és fellendülése következtében. A betétekre Görögországban fizetett kamatrés várhatóan csökkenni fog (63). Ezt a kamatkülönbözet-csökkenést főként azzal érnék el, hogy sokkal alacsonyabb kamatot fizetnének a lekötött betétekre. Hasonlóképpen, a Banknak az ELA-tól és szélesebb körű eurórendszeri finanszírozástól való függése a 2012-es csoportszintű összes eszközének 45 %-áról 2017-ben [...]% alá fog csökkenni (64). |
| --- | --- |

(120)

A szerkezetátalakítási terv azt is leírja, hogyan fogja a Bank csökkenteni a finanszírozási költségeit, ami kulcsfontosságú az életképesség helyreállítása érdekében. Várakozása szerint a Bank képes lesz alacsonyabb kamatlábakat fizetni a betéteire a stabilabb környezet és különösen a 2014-től várhatóan ismét növekedő görög gazdaság előirányzott stabilizációja és fellendülése következtében. A betétekre Görögországban fizetett kamatrés várhatóan csökkenni fog (63). Ezt a kamatkülönbözet-csökkenést főként azzal érnék el, hogy sokkal alacsonyabb kamatot fizetnének a lekötött betétekre. Hasonlóképpen, a Banknak az ELA-tól és szélesebb körű eurórendszeri finanszírozástól való függése a 2012-es csoportszintű összes eszközének 45 %-áról 2017-ben [...]% alá fog csökkenni (64).

| (121) | A szerkezetátalakítási terv előrejelzése szerint a Bank a mérlegét is meg fogja erősíteni. Görögországi nettó hitel/betét aránya 2017-ben [...]%-ra fog csökkenni (a 2013-as 114 %-ról (65)), tőkemegfelelése pedig tovább javul. |
| --- | --- |

(121)

A szerkezetátalakítási terv előrejelzése szerint a Bank a mérlegét is meg fogja erősíteni. Görögországi nettó hitel/betét aránya 2017-ben [...]%-ra fog csökkenni (a 2013-as 114 %-ról (65)), tőkemegfelelése pedig tovább javul.

| (122) | A Bank másik stratégiai prioritása a nemteljesítő hitelek kezelése. A Bank fejleszti hitelezési eljárásait mind a hitelnyújtást (jobb biztosítékfedezet és alacsony felső határ), mind pedig a nem teljesítő hitelek kezelését illetően. A nem teljesítő hitelek aránya közel [...]% lesz [...]-ban/ben, majd megindul a csökkenés, és a szerkezetátalakítási időszak végére az arány [...]% lesz (66). A kockázati költség (hitelveszteségből származó értékvesztés) a 2013-as közel 2 milliárd EUR-ról 2018-ra [...] millió EUR alá csökken (67). |
| --- | --- |

(122)

A Bank másik stratégiai prioritása a nemteljesítő hitelek kezelése. A Bank fejleszti hitelezési eljárásait mind a hitelnyújtást (jobb biztosítékfedezet és alacsony felső határ), mind pedig a nem teljesítő hitelek kezelését illetően. A nem teljesítő hitelek aránya közel [...]% lesz [...]-ban/ben, majd megindul a csökkenés, és a szerkezetátalakítási időszak végére az arány [...]% lesz (66). A kockázati költség (hitelveszteségből származó értékvesztés) a 2013-as közel 2 milliárd EUR-ról 2018-ra [...] millió EUR alá csökken (67).

| (123) | A működési hatékonyság javulása, a nettó kamatkülönbözet növelése és a csökkenő kockázati költség lehetővé teszi, hogy a Bank Görögországban [...] től kezdődően nyereséges legyen. A Bank előrejelzései szerint 2018-ban a belföldi tevékenységekből származó nyeresége meghaladja a [...] milliárd EUR-t. |
| --- | --- |

(123)

A működési hatékonyság javulása, a nettó kamatkülönbözet növelése és a csökkenő kockázati költség lehetővé teszi, hogy a Bank Görögországban [...] től kezdődően nyereséges legyen. A Bank előrejelzései szerint 2018-ban a belföldi tevékenységekből származó nyeresége meghaladja a [...] milliárd EUR-t.

2.4.2.   Nemzetközi banki tevékenységek

| (124) | Külföldi tevékenységei jövedelmezőségének javítása céljából a Bank már megkezdte nemzetközi hálózatában jelentős költségcsökkentési programja végrehajtását. 2011 vége és 2014. márciusa között az alkalmazottak létszáma 10 %-kal csökkent 6 634 főről 5 948 főre, a bankfiókok száma pedig 18 %-kal csökkent, 499-ről 410-re (68). A Bank továbbá a költségbázis csökkentése céljából nemzetközi portfóliójának szerkezetét is egyszerűsítette (69). |
| --- | --- |

(124)

Külföldi tevékenységei jövedelmezőségének javítása céljából a Bank már megkezdte nemzetközi hálózatában jelentős költségcsökkentési programja végrehajtását. 2011 vége és 2014. márciusa között az alkalmazottak létszáma 10 %-kal csökkent 6 634 főről 5 948 főre, a bankfiókok száma pedig 18 %-kal csökkent, 499-ről 410-re (68). A Bank továbbá a költségbázis csökkentése céljából nemzetközi portfóliójának szerkezetét is egyszerűsítette (69).

| (125) | A szerkezetátalakítási terv rámutat annak szükségességére, hogy csökkenteni kell a külföldi leányvállalatok görög anyavállalatukra való ráutaltságát a finanszírozási igényüket illetően, és továbbra is meg kell őrizni a Bank tőkehelyzetét. |
| --- | --- |

(125)

A szerkezetátalakítási terv rámutat annak szükségességére, hogy csökkenteni kell a külföldi leányvállalatok görög anyavállalatukra való ráutaltságát a finanszírozási igényüket illetően, és továbbra is meg kell őrizni a Bank tőkehelyzetét.

| (126) | A Bank eladta amerikai leányvállalatát, amelynek eszközei 2012. szeptemberében megközelítőleg 0,7 milliárd EUR-t tettek ki (13 bankfiók és 158 alkalmazott). |
| --- | --- |

(126)

A Bank eladta amerikai leányvállalatát, amelynek eszközei 2012. szeptemberében megközelítőleg 0,7 milliárd EUR-t tettek ki (13 bankfiók és 158 alkalmazott).

| (127) | A Bank 2018. június végére [...] milliárd EUR-ra csökkenti a külföldi eszközöknek való kitettségét. Ez a szám [...]%-os csökkenést jelent (70) 2012 végéhez képest (71). |
| --- | --- |

(127)

A Bank 2018. június végére [...] milliárd EUR-ra csökkenti a külföldi eszközöknek való kitettségét. Ez a szám [...]%-os csökkenést jelent (70) 2012 végéhez képest (71).

| (128) | A külföldi eszközök mértékének csökkenése kissé alacsonyabb lesz – [...] milliárd EUR-ra csökken – amennyiben [...] (72). Ebben az esetben a külföldi eszközöknek a 2012 végéhez viszonyított teljes csökkenése eléri a [...]%-ot. |
| --- | --- |

(128)

A külföldi eszközök mértékének csökkenése kissé alacsonyabb lesz – [...] milliárd EUR-ra csökken – amennyiben [...] (72). Ebben az esetben a külföldi eszközöknek a 2012 végéhez viszonyított teljes csökkenése eléri a [...]%-ot.

| (129) | Az összes eszköz előbbiekben említett, 2018. június végére teljesítendő felső határának teljesítése helyett a Bank dönthet úgy, hogy elidegeníti [...] (73). Ebben az esetben a fennmaradó tevékenységek a Bank 2012 végén fennálló összes külföldi tevékenységének legfeljebb [...]%-át teszik ki. |
| --- | --- |

(129)

Az összes eszköz előbbiekben említett, 2018. június végére teljesítendő felső határának teljesítése helyett a Bank dönthet úgy, hogy elidegeníti [...] (73). Ebben az esetben a fennmaradó tevékenységek a Bank 2012 végén fennálló összes külföldi tevékenységének legfeljebb [...]%-át teszik ki.

| (130) | A Bank csökkenti a külföldi leányvállalatoknak nyújtott teljes finanszírozást. |
| --- | --- |

(130)

A Bank csökkenti a külföldi leányvállalatoknak nyújtott teljes finanszírozást.

2.4.3.   Magántőke-bevonás, valamint meglévő részvényesek és alárendelt hitelezők általi hozzájárulás

| (131) | A Banknak jelentős tőkeösszeghez jutott a piacon, így csökkentette a Bank számára szükséges állami támogatást. |
| --- | --- |

(131)

A Banknak jelentős tőkeösszeghez jutott a piacon, így csökkentette a Bank számára szükséges állami támogatást.

| (132) | Először a Bank 2011-ben, 807 millió EUR összegű jogosultság-kibocsátás útján jutott magántőkéhez (74). A (104) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Banknak a 2013. tavaszi feltőkésítés keretében is sikerült magánbefektetőktől tőkét bevonnia. A korábban meglévő részvényesek arányát erősen felhígította a 2013. tavaszi feltőkésítés, mivel az után a HFSF megkapta a Bank részvényeinek 81 %-át az új befektetők pedig a részvények 17 %-át, és így a korábban meglévő részvényeseknek mindössze 2 %-nyi részvénytulajdona maradt. 2008 óta nem fizettek osztalékot készpénzben. |
| --- | --- |

(132)

Először a Bank 2011-ben, 807 millió EUR összegű jogosultság-kibocsátás útján jutott magántőkéhez (74). A (104) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Banknak a 2013. tavaszi feltőkésítés keretében is sikerült magánbefektetőktől tőkét bevonnia. A korábban meglévő részvényesek arányát erősen felhígította a 2013. tavaszi feltőkésítés, mivel az után a HFSF megkapta a Bank részvényeinek 81 %-át az új befektetők pedig a részvények 17 %-át, és így a korábban meglévő részvényeseknek mindössze 2 %-nyi részvénytulajdona maradt. 2008 óta nem fizettek osztalékot készpénzben.

| (133) | 2014 áprilisában a Bank a piacról 1 750 millió EUR tőkéhez jutott, amelyet további tőkeigénye fedezésére és a Görögország tulajdonában lévő elsőbbségi részvények visszafizetésére használt fel. Az új részvényeket 1,7 EUR értéken bocsátották ki, ez pedig megfelel a HFSF által a 2013 tavaszi feltőkésítés keretében fizetett árnak. |
| --- | --- |

(133)

2014 áprilisában a Bank a piacról 1 750 millió EUR tőkéhez jutott, amelyet további tőkeigénye fedezésére és a Görögország tulajdonában lévő elsőbbségi részvények visszafizetésére használt fel. Az új részvényeket 1,7 EUR értéken bocsátották ki, ez pedig megfelel a HFSF által a 2013 tavaszi feltőkésítés keretében fizetett árnak.

| (134) | A bank továbbá azzal is termelt tőkét, hogy saját, hitelviszonyt megtestesítő hibrid és alárendelt értékpapírjait diszkont- és névérték közötti áron visszavásárolta. 2012 márciusában a Bank felajánlotta, hogy visszavásárol néhány hibrid és alacsonyabb értékű, 2. szintbe sorolt eszközt. A piaci érték alapján meghatározott, és legfeljebb tíz százalékpontos támogatást tartalmazó árat a hibrid értékpapír névértékének 37 %-án, az alacsonyabb értékű, 2. szintbe sorolt eszköznél pedig a névérték 50 %-án állapították meg. A vonatkozó részesedési arány 52,8 %, illetve 18,2 % volt. 2013 májusában a Bank újabb forrásmenedzsment-programot indított, amelynek keretében legfeljebb 321 millió EUR értékben vásárolt vissza kintlévő értékpapírokat. A részesedési arány 20 % volt. Ezen egymást követő visszavásárlásoknak köszönhetően körülbelül 120 millió EUR értékben jutott tőkenyereséghez (75). |
| --- | --- |

(134)

A bank továbbá azzal is termelt tőkét, hogy saját, hitelviszonyt megtestesítő hibrid és alárendelt értékpapírjait diszkont- és névérték közötti áron visszavásárolta. 2012 márciusában a Bank felajánlotta, hogy visszavásárol néhány hibrid és alacsonyabb értékű, 2. szintbe sorolt eszközt. A piaci érték alapján meghatározott, és legfeljebb tíz százalékpontos támogatást tartalmazó árat a hibrid értékpapír névértékének 37 %-án, az alacsonyabb értékű, 2. szintbe sorolt eszköznél pedig a névérték 50 %-án állapították meg. A vonatkozó részesedési arány 52,8 %, illetve 18,2 % volt. 2013 májusában a Bank újabb forrásmenedzsment-programot indított, amelynek keretében legfeljebb 321 millió EUR értékben vásárolt vissza kintlévő értékpapírokat. A részesedési arány 20 % volt. Ezen egymást követő visszavásárlásoknak köszönhetően körülbelül 120 millió EUR értékben jutott tőkenyereséghez (75).

2.5.   A GÖRÖG HATÓSÁGOK KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSAI

| (135) | 2014. június 25-én Görögország kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank és leányvállalatai megvalósítják az aznap benyújtott szerkezetátalakítási tervet, és további kötelezettségeket vállalt a szerkezetátalakítási terv végrehajtásával kapcsolatban („a kötelezettségvállalások”). A mellékletben felsorolt kötelezettségvállalásokat ez a szakasz foglalja össze. |
| --- | --- |

(135)

2014. június 25-én Görögország kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank és leányvállalatai megvalósítják az aznap benyújtott szerkezetátalakítási tervet, és további kötelezettségeket vállalt a szerkezetátalakítási terv végrehajtásával kapcsolatban („a kötelezettségvállalások”). A mellékletben felsorolt kötelezettségvállalásokat ez a szakasz foglalja össze.

| (136) | Először Görögország vállalta, hogy a Bank átszervezi görögországi üzleti műveleteit, meghatározva a fiókok és alkalmazottak 2017. december 31-ig teljesítendő maximális számát, továbbá a görögországi tevékenységeknek a 2017-es év során fennálló maximális összköltségét (76). |
| --- | --- |

(136)

Először Görögország vállalta, hogy a Bank átszervezi görögországi üzleti műveleteit, meghatározva a fiókok és alkalmazottak 2017. december 31-ig teljesítendő maximális számát, továbbá a görögországi tevékenységeknek a 2017-es év során fennálló maximális összköltségét (76).

| (137) | Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank csökkenti a Görögországban elhelyezett betétek költségét. A maximális nettó hitel/betét arányt 2017. december 31-ig teljesíti (77). [...] |
| --- | --- |

(137)

Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank csökkenti a Görögországban elhelyezett betétek költségét. A maximális nettó hitel/betét arányt 2017. december 31-ig teljesíti (77). [...]

| (138) | A Bank külföldi leányvállalatait illetően Görögország kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank 2018. június 30-ig csökkenti külföldi eszközeinek tőkeáttételét (78). Az ezen leányvállalatoknak nyújtott likviditási vagy tőketámogatást a névleges összeg tekintetében szigorúan korlátozzák, a támogatás csak bizonyos feltételek mellett nyújtható. |
| --- | --- |

(138)

A Bank külföldi leányvállalatait illetően Görögország kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank 2018. június 30-ig csökkenti külföldi eszközeinek tőkeáttételét (78). Az ezen leányvállalatoknak nyújtott likviditási vagy tőketámogatást a névleges összeg tekintetében szigorúan korlátozzák, a támogatás csak bizonyos feltételek mellett nyújtható.

| (139) | Görögország vállalta, hogy a Bank egyes értékpapírokat elidegenít. Ráadásul a Bank – korlátozott kivételekkel – nem fog befektetésre nem ajánlott kategóriájú értékpapírokat vásárolni (79). |
| --- | --- |

(139)

Görögország vállalta, hogy a Bank egyes értékpapírokat elidegenít. Ráadásul a Bank – korlátozott kivételekkel – nem fog befektetésre nem ajánlott kategóriájú értékpapírokat vásárolni (79).

| (140) | Görögország számos kötelezettséget vállalt a Bank irányítására vonatkozóan. Azt is vállalta, hogy korlátozza a Bank alkalmazottainak és vezetőinek jövedelmét (80). |
| --- | --- |

(140)

Görögország számos kötelezettséget vállalt a Bank irányítására vonatkozóan. Azt is vállalta, hogy korlátozza a Bank alkalmazottainak és vezetőinek jövedelmét (80).

| (141) | Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank körültekintő hitelpolitikát folytat, így biztosítva, hogy a hitelek nyújtására és szerkezetátalakítására vonatkozó döntések a Bank működőképességének és jövedelmezőségének maximalizálását célozzák. A Bank szigorú szabványoknak felel meg a hitelkockázat monitorozását, valamint a hitelek szerkezetátalakítását illetően (81). |
| --- | --- |

(141)

Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank körültekintő hitelpolitikát folytat, így biztosítva, hogy a hitelek nyújtására és szerkezetátalakítására vonatkozó döntések a Bank működőképességének és jövedelmezőségének maximalizálását célozzák. A Bank szigorú szabványoknak felel meg a hitelkockázat monitorozását, valamint a hitelek szerkezetátalakítását illetően (81).

| (142) | Számos kötelezettségvállalás foglalkozik a Bank kapcsolt hitelfelvevőkkel folytatott műveleteivel. E kötelezettségvállalások célja annak biztosítása, hogy a Bank ne térjen el a körültekintő banki gyakorlatoktól, például amikor hiteleket nyújt alkalmazottainak, vezetőinek és részvényeseinek, valamint nyilvánosan működő gazdálkodó egységeknek, politikai pártoknak és médiavállalatoknak, vagy amikor e hitelek szerkezetét átalakítja (82). |
| --- | --- |

(142)

Számos kötelezettségvállalás foglalkozik a Bank kapcsolt hitelfelvevőkkel folytatott műveleteivel. E kötelezettségvállalások célja annak biztosítása, hogy a Bank ne térjen el a körültekintő banki gyakorlatoktól, például amikor hiteleket nyújt alkalmazottainak, vezetőinek és részvényeseinek, valamint nyilvánosan működő gazdálkodó egységeknek, politikai pártoknak és médiavállalatoknak, vagy amikor e hitelek szerkezetét átalakítja (82).

| (143) | Végül, Görögország kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank bizonyos magatartási korlátozásoknak is meg fog felelni, úgymint kamatszelvény- és osztalékfizetési tilalom, felvásárlási tilalom és az állami támogatás hirdetési tilalma (83). |
| --- | --- |

(143)

Végül, Görögország kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank bizonyos magatartási korlátozásoknak is meg fog felelni, úgymint kamatszelvény- és osztalékfizetési tilalom, felvásárlási tilalom és az állami támogatás hirdetési tilalma (83).

| (144) | E kötelezettségvállalásokat 2018. december 31-ig egy ellenőrző megbízott fogja nyomon követni. |
| --- | --- |

(144)

E kötelezettségvállalásokat 2018. december 31-ig egy ellenőrző megbízott fogja nyomon követni.

| (145) | Ezzel szemben Görögország 2014. június 25-i beadványában jelezte, hogy az opciós utalványoknak a Bank vagy bármely állami intézmény – mint például a HFSF – általi visszavásárlása előtt a Bizottság jóváhagyását fogja kérni (84). |
| --- | --- |

(145)

Ezzel szemben Görögország 2014. június 25-i beadványában jelezte, hogy az opciós utalványoknak a Bank vagy bármely állami intézmény – mint például a HFSF – általi visszavásárlása előtt a Bizottság jóváhagyását fogja kérni (84).

3.   AZ ELSŐ ÁTHIDALÓ FELTŐKÉSÍTÉSRE VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

| (146) | 2012. július 27-én a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított annak ellenőrzésére, hogy betartották-e a bankokról szóló 2008. évi közlemény (85) feltételeit a HFSF által a Bank javára biztosított első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét, szükségességét és arányosságát illetően (B1 intézkedés). |
| --- | --- |

(146)

2012. július 27-én a Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított annak ellenőrzésére, hogy betartották-e a bankokról szóló 2008. évi közlemény (85) feltételeit a HFSF által a Bank javára biztosított első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét, szükségességét és arányosságát illetően (B1 intézkedés).

| (147) | Az intézkedés megfelelőségét illetően a Bizottság, tekintettel a tényre, hogy a támogatásra előzetes feltőkésítést és likviditási támogatást követően került sor, továbbá tekintettel az elhúzódott megmentési időszakra, kétségeit fejezte ki, hogy a Bank megtett-e minden lehetséges intézkedést, hogy a jövőben ne legyen szüksége támogatásra (86). Ezenkívül a Bizottság számára nem volt világos, hogy a jövőben ki ellenőrizné a Bankot, miután az első áthidaló feltőkésítést felváltotta egy állandó feltőkésítés (87), mivel a Bank vagy az állam, vagy kisebbségi magántulajdonosok ellenőrzése alá kerülhet, akik így a Bankot ellenőrizhetnék és magas fedezeti arányt is élvezhetnének. Mindenesetre a Bizottság jelezte, hogy ha az első áthidaló feltőkésítés megfelelővé minősítéséhez a Bank irányításának és főként hitelnyújtási folyamatának minőségét fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(147)

Az intézkedés megfelelőségét illetően a Bizottság, tekintettel a tényre, hogy a támogatásra előzetes feltőkésítést és likviditási támogatást követően került sor, továbbá tekintettel az elhúzódott megmentési időszakra, kétségeit fejezte ki, hogy a Bank megtett-e minden lehetséges intézkedést, hogy a jövőben ne legyen szüksége támogatásra (86). Ezenkívül a Bizottság számára nem volt világos, hogy a jövőben ki ellenőrizné a Bankot, miután az első áthidaló feltőkésítést felváltotta egy állandó feltőkésítés (87), mivel a Bank vagy az állam, vagy kisebbségi magántulajdonosok ellenőrzése alá kerülhet, akik így a Bankot ellenőrizhetnék és magas fedezeti arányt is élvezhetnének. Mindenesetre a Bizottság jelezte, hogy ha az első áthidaló feltőkésítés megfelelővé minősítéséhez a Bank irányításának és főként hitelnyújtási folyamatának minőségét fenn kell tartani.

| (148) | Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét illetően a Piraeusra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (70) preambulumbekezdésében a Bizottság megkérdőjelezte, hogy minden lehetséges intézkedést megtettek-e annak elkerülése érdekében, hogy a Banknak a jövőben is támogatásra legyen szüksége. Ráadásul, mivel az áthidaló feltőkésítési időszak hossza bizonytalan volt, a Bizottság nem tudta eldönteni, hogy az elegendő volt-e és megfelelt-e az állami támogatási szabályok szerinti ellentételezési és tehermegosztási elveknek. Továbbá, mivel az első áthidaló feltőkésítés állandó feltőkésítéssé alakításának feltételei nem voltak ismertek a Piraeusra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának idején, a Bizottság azokat nem tudta értékelni. |
| --- | --- |

(148)

Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét illetően a Piraeusra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (70) preambulumbekezdésében a Bizottság megkérdőjelezte, hogy minden lehetséges intézkedést megtettek-e annak elkerülése érdekében, hogy a Banknak a jövőben is támogatásra legyen szüksége. Ráadásul, mivel az áthidaló feltőkésítési időszak hossza bizonytalan volt, a Bizottság nem tudta eldönteni, hogy az elegendő volt-e és megfelelt-e az állami támogatási szabályok szerinti ellentételezési és tehermegosztási elveknek. Továbbá, mivel az első áthidaló feltőkésítés állandó feltőkésítéssé alakításának feltételei nem voltak ismertek a Piraeusra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásának idején, a Bizottság azokat nem tudta értékelni.

| (149) | Az intézkedés arányosságát illetően a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a védőintézkedések (az állami támogatásra vonatkozó hirdetési tilalom, a kamatszelvény- és osztalékfizetési tilalom, a vételi opció tilalma és a visszavásárlási tilalom a Piraeus-ra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (76) preambulumbekezdésében leírtak szerint) elegendőek voltak-e az első áthidaló feltőkésítés esetében. Ezenfelül a Piraeusra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (77) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy a verseny torzulásait okozhatja az olyan szabályok hiánya, amelyek megakadályoznák, hogy a HFSF koordinálja a négy legnagyobb görög bankot (nevezetesen a Bankot, az Eurobankot, az NBG-t és az Alpha Bankot), valamint az azt garantáló megfelelő biztosítékok hiánya, hogy azok kereskedelmileg érzékeny információt ne oszthassanak meg egymással. Ezért a Bizottság egy ellenőrző megbízott kinevezését javasolta, aki fizikailag jelen lenne a Bankban. |
| --- | --- |

(149)

Az intézkedés arányosságát illetően a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy a védőintézkedések (az állami támogatásra vonatkozó hirdetési tilalom, a kamatszelvény- és osztalékfizetési tilalom, a vételi opció tilalma és a visszavásárlási tilalom a Piraeus-ra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (76) preambulumbekezdésében leírtak szerint) elegendőek voltak-e az első áthidaló feltőkésítés esetében. Ezenfelül a Piraeusra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat (77) preambulumbekezdésében a Bizottság megállapította, hogy a verseny torzulásait okozhatja az olyan szabályok hiánya, amelyek megakadályoznák, hogy a HFSF koordinálja a négy legnagyobb görög bankot (nevezetesen a Bankot, az Eurobankot, az NBG-t és az Alpha Bankot), valamint az azt garantáló megfelelő biztosítékok hiánya, hogy azok kereskedelmileg érzékeny információt ne oszthassanak meg egymással. Ezért a Bizottság egy ellenőrző megbízott kinevezését javasolta, aki fizikailag jelen lenne a Bankban.

4.   ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI AZ ELSŐ ÁTHIDALÓ FELTŐKÉSÍTÉSRE VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN

4.1.   A BANK ÉSZREVÉTELEI

| (150) | 2012. augusztus 30-án a Bizottság észrevételeket kapott a Banktól a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(150)

2012. augusztus 30-án a Bizottság észrevételeket kapott a Banktól a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban.

| (151) | Az intézkedések megfelelőségét illetően a Bank megállapította, hogy a Görögországban és az euro-övezetben kialakult adósságválság előre nem látható körülmény volt. A 2009 májusi, az RWA 1,0 %-ával egyenértékű tőkeinjekció a globális pénzügyi piacokon tapasztalt rendkívüli nehézségekre adott közvetlen válasz volt. 2011 végén Görögország 380 millió EUR értékű kiegészítő tőkeinjekciót nyújtott, amely a Bank akkori kockázattal súlyozott eszközei 1,1 %-ának felelt meg, ennek célja a tőkehiány ellensúlyozása volt, valamint a mélyülő recesszióból való kilábalás elősegítése. A Banknak a HFSF általi 4,7 milliárd EUR értékű feltőkésítése az első része volt annak a feltőkésítésnek, amely a PSI-ből és a hitelportfólióknak a Blackrock általi értékeléséből (88), továbbá a mélyülő recesszióból eredő tőkehiányt hivatott kezelni. |
| --- | --- |

(151)

Az intézkedések megfelelőségét illetően a Bank megállapította, hogy a Görögországban és az euro-övezetben kialakult adósságválság előre nem látható körülmény volt. A 2009 májusi, az RWA 1,0 %-ával egyenértékű tőkeinjekció a globális pénzügyi piacokon tapasztalt rendkívüli nehézségekre adott közvetlen válasz volt. 2011 végén Görögország 380 millió EUR értékű kiegészítő tőkeinjekciót nyújtott, amely a Bank akkori kockázattal súlyozott eszközei 1,1 %-ának felelt meg, ennek célja a tőkehiány ellensúlyozása volt, valamint a mélyülő recesszióból való kilábalás elősegítése. A Banknak a HFSF általi 4,7 milliárd EUR értékű feltőkésítése az első része volt annak a feltőkésítésnek, amely a PSI-ből és a hitelportfólióknak a Blackrock általi értékeléséből (88), továbbá a mélyülő recesszióból eredő tőkehiányt hivatott kezelni.

| (152) | Az a vélekedés is fennállt, hogy azzal, hogy Görögország és a HFSF a Bank igazgatótanácsába egy, illetve két képviselőt delegált, és hogy a HFSF egyik tagja többekkel együtt az igazgatótanács kockázati bizottságának is tagja, garantálja, hogy a Bank ne vállaljon túlzott kockázatot. |
| --- | --- |

(152)

Az a vélekedés is fennállt, hogy azzal, hogy Görögország és a HFSF a Bank igazgatótanácsába egy, illetve két képviselőt delegált, és hogy a HFSF egyik tagja többekkel együtt az igazgatótanács kockázati bizottságának is tagja, garantálja, hogy a Bank ne vállaljon túlzott kockázatot.

| (153) | Ami a intézkedések szükségességét illeti, a Bank megjegyezte, hogy az áthidaló finanszírozásként megvalósított feltőkésítésről a görög hatóságok és az Európai Unió, az IMF és az EKB határozott, és hogy a 4,7 milliárd EUR összegű feltőkésítés szinte teljes mértékben ellensúlyozta a PSI hatását. Ami az áthidaló feltőkésítésnek állandó tőkére történő átváltását illeti, Görögország 2012 második negyedévében hosszabb ideig kormány nélkül működött, ezt követően amint jóváhagyták a végleges struktúrát, a meglévő részvényesek arányának felhígulása elkerülhetetlenül megindult, és megállapodás született a méltányos ellentételezésről (a feltételektől és az alkalmazott eszközöktől függően). |
| --- | --- |

(153)

Ami a intézkedések szükségességét illeti, a Bank megjegyezte, hogy az áthidaló finanszírozásként megvalósított feltőkésítésről a görög hatóságok és az Európai Unió, az IMF és az EKB határozott, és hogy a 4,7 milliárd EUR összegű feltőkésítés szinte teljes mértékben ellensúlyozta a PSI hatását. Ami az áthidaló feltőkésítésnek állandó tőkére történő átváltását illeti, Görögország 2012 második negyedévében hosszabb ideig kormány nélkül működött, ezt követően amint jóváhagyták a végleges struktúrát, a meglévő részvényesek arányának felhígulása elkerülhetetlenül megindult, és megállapodás született a méltányos ellentételezésről (a feltételektől és az alkalmazott eszközöktől függően).

| (154) | Az intézkedések arányosságát illetően a Bank megjegyezte, hogy 2009 óta szigorúbb hitelnyújtási feltételek, gyorsított törlesztési idő és csökkentett hitelkeretek alkalmazásával kiigazította hitelezési gyakorlatát. 2009 első negyedévétől kezdve a meghatározott összeget meghaladó kifizetési kérelmeket a helyettes ügyvezető igazgató és a főigazgató/hitelcsoport ellenőrizte és hagyta jóvá. Ez ugyanis nem változtat a Görög Nemzeti Banknak benyújtott üzleti tervben foglalt jelenlegi üzleti gyakorlatokon, és nem veszélyeztetheti a jelenlegi hitelezési feltételeket sem. E hitelezési feltételek a bankszektor legszigorúbb feltételei közé tartoztak, ezt bizonyítják a Blackrock Solutions által végzett diagnosztikai programban elért nagyon jó eredmények. Ezeket a szándékokat a Bank igazgatótanácsában Görögország és a HFSF képviselete biztosíthatja. |
| --- | --- |

(154)

Az intézkedések arányosságát illetően a Bank megjegyezte, hogy 2009 óta szigorúbb hitelnyújtási feltételek, gyorsított törlesztési idő és csökkentett hitelkeretek alkalmazásával kiigazította hitelezési gyakorlatát. 2009 első negyedévétől kezdve a meghatározott összeget meghaladó kifizetési kérelmeket a helyettes ügyvezető igazgató és a főigazgató/hitelcsoport ellenőrizte és hagyta jóvá. Ez ugyanis nem változtat a Görög Nemzeti Banknak benyújtott üzleti tervben foglalt jelenlegi üzleti gyakorlatokon, és nem veszélyeztetheti a jelenlegi hitelezési feltételeket sem. E hitelezési feltételek a bankszektor legszigorúbb feltételei közé tartoztak, ezt bizonyítják a Blackrock Solutions által végzett diagnosztikai programban elért nagyon jó eredmények. Ezeket a szándékokat a Bank igazgatótanácsában Görögország és a HFSF képviselete biztosíthatja.

| (155) | Ami a Bizottságnak az ellenőrző megbízott kinevezésére irányul javaslatát illeti, a Bank azon a véleményen volt, hogy a Bank már így is több harmadik fél – mint például a Görög Nemzeti Bank, külső ellenőrök, Görögország képviselője és a HFSF képviselői – szigorú ellenőrzése alatt áll. |
| --- | --- |

(155)

Ami a Bizottságnak az ellenőrző megbízott kinevezésére irányul javaslatát illeti, a Bank azon a véleményen volt, hogy a Bank már így is több harmadik fél – mint például a Görög Nemzeti Bank, külső ellenőrök, Görögország képviselője és a HFSF képviselői – szigorú ellenőrzése alatt áll.

4.2.   EGY MÁSIK GÖRÖG BANK ÉSZREVÉTELEI

| (156) | 2013. január 3-án a Bizottság észrevételeket kapott egy görög banktól a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban. Ez a görög bank azt a megjegyzést tette, hogy a görög bankok HFSF általi feltőkésítése elvileg örvendetes lépés egy egészségesebb és életképesebb bankrendszer irányába, és nem volt ellenvetése a Bank feltőkésítésével szemben. |
| --- | --- |

(156)

2013. január 3-án a Bizottság észrevételeket kapott egy görög banktól a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozottal kapcsolatban. Ez a görög bank azt a megjegyzést tette, hogy a görög bankok HFSF általi feltőkésítése elvileg örvendetes lépés egy egészségesebb és életképesebb bankrendszer irányába, és nem volt ellenvetése a Bank feltőkésítésével szemben.

| (157) | Ugyanakkor, miközben teljes mértékű támogatását fejezte ki a görög bankok HFSF általi feltőkésítésének elvét illetően, a szóban forgó görög bank kifejtette, hogy a verseny torzulásainak minimalizálása és a megkülönböztetés elkerülése érdekében elvárja, hogy a HFSF általi feltőkésítés lehetősége hasonló feltételekkel álljon nyitva minden Görögországban működő bank számára. |
| --- | --- |

(157)

Ugyanakkor, miközben teljes mértékű támogatását fejezte ki a görög bankok HFSF általi feltőkésítésének elvét illetően, a szóban forgó görög bank kifejtette, hogy a verseny torzulásainak minimalizálása és a megkülönböztetés elkerülése érdekében elvárja, hogy a HFSF általi feltőkésítés lehetősége hasonló feltételekkel álljon nyitva minden Görögországban működő bank számára.

5.   GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI AZ ELSŐ ÁTHIDALÓ FELTŐKÉSÍTÉSRE VONATKOZÓ HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSSAL KAPCSOLATBAN

| (158) | 2012. szeptember 5-én Görögország észrevételeket nyújtott be, amelyeket a Görög Nemzeti Bank és a HFSF állított össze. |
| --- | --- |

(158)

2012. szeptember 5-én Görögország észrevételeket nyújtott be, amelyeket a Görög Nemzeti Bank és a HFSF állított össze.

5.1.   A GÖRÖG NEMZETI BANK ÉSZREVÉTELEI

| (159) | Az első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét illetően a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a 18 milliárd EUR összegű tőke, amellyel a HFSF 2012 májusában a négy legnagyobb görög bankot feltőkésítette, kevesebb volt, mint a végleges összeg, amelyre ezeknek a bankoknak a 2012 júniusában megállapított 10 %-os elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutató és egy három éves kedvezőtlen stresszforgatókönyv szerinti 7 %-os elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutató fokozatos eléréséhez és fenntartásához szüksége volt. Azt is megállapította, hogy az első áthidaló feltőkésítés átmeneti volt, mivel a feltőkésítési folyamatot az adott négy bank általi tőkeemeléssel fejezik be. |
| --- | --- |

(159)

Az első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét illetően a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a 18 milliárd EUR összegű tőke, amellyel a HFSF 2012 májusában a négy legnagyobb görög bankot feltőkésítette, kevesebb volt, mint a végleges összeg, amelyre ezeknek a bankoknak a 2012 júniusában megállapított 10 %-os elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutató és egy három éves kedvezőtlen stresszforgatókönyv szerinti 7 %-os elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkemutató fokozatos eléréséhez és fenntartásához szüksége volt. Azt is megállapította, hogy az első áthidaló feltőkésítés átmeneti volt, mivel a feltőkésítési folyamatot az adott négy bank általi tőkeemeléssel fejezik be.

| (160) | A Görög Nemzeti Bank azt is megállapította, hogy a legnagyobb görög bankok feltőkésítése a görög bankszektor hosszabb távú szerkezetátalakításának része. Megállapította, hogy ahol egy bank magánkézben marad, a vezetőség minden valószínűség szerint ugyanaz marad, amennyiben viszont egy bank állami tulajdonba kerül (vagyis a HFSF tulajdonolja), a HFSF új vezetést nevezhet ki, amelyet mindenképpen a Görög Nemzeti Bank fog értékelni. A Görög Nemzeti Bank megjegyezte, hogy minden bank vállalatirányítási kereteit, vezetésének megfelelőségét és kockázati profilját folyamatosan értékeli annak biztosítása érdekében, hogy túlzott kockázatvállalás ne történjen. Arra is rámutatott, hogy a HFSF már nevezett ki képviselőket a feltőkésített bankok igazgatótanácsaiba. |
| --- | --- |

(160)

A Görög Nemzeti Bank azt is megállapította, hogy a legnagyobb görög bankok feltőkésítése a görög bankszektor hosszabb távú szerkezetátalakításának része. Megállapította, hogy ahol egy bank magánkézben marad, a vezetőség minden valószínűség szerint ugyanaz marad, amennyiben viszont egy bank állami tulajdonba kerül (vagyis a HFSF tulajdonolja), a HFSF új vezetést nevezhet ki, amelyet mindenképpen a Görög Nemzeti Bank fog értékelni. A Görög Nemzeti Bank megjegyezte, hogy minden bank vállalatirányítási kereteit, vezetésének megfelelőségét és kockázati profilját folyamatosan értékeli annak biztosítása érdekében, hogy túlzott kockázatvállalás ne történjen. Arra is rámutatott, hogy a HFSF már nevezett ki képviselőket a feltőkésített bankok igazgatótanácsaiba.

| (161) | Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét illetően a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Bank feltőkésítése korlátozott volt annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek az akkor érvényes minimális tőkekövetelménynek (8 %). Azt is megállapította, hogy a feltőkésítéseket megelőzően elhúzódott időszak a görögországi működési környezet hirtelen romlása és a PSI program hatása, az egész projekt összetettsége, valamint a magánbefektetőknek a tőkeemelésekben való részvétele maximalizálásának szükségessége miatt volt. |
| --- | --- |

(161)

Az első áthidaló feltőkésítés szükségességét illetően a Görög Nemzeti Bank megállapította, hogy a Bank feltőkésítése korlátozott volt annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek az akkor érvényes minimális tőkekövetelménynek (8 %). Azt is megállapította, hogy a feltőkésítéseket megelőzően elhúzódott időszak a görögországi működési környezet hirtelen romlása és a PSI program hatása, az egész projekt összetettsége, valamint a magánbefektetőknek a tőkeemelésekben való részvétele maximalizálásának szükségessége miatt volt.

| (162) | Az első áthidaló feltőkésítés arányosságát illetően a Görög Nemzeti Bank rámutatott, hogy a Bizottságnak benyújtandó szerkezetátalakítási terv teljes megvalósítását biztosítaná az a tény, hogy megszüntetik a HFSF szavazati jogainak felfüggesztését, ha – többek között – a szerkezetátalakítási tervet lényegesen megsértik. A Görög Nemzeti Bank azt is megállapította, hogy a Bank nehézségei nem abból származtak, hogy a Bank vezetése alulbecsülte a kockázatokat, és nem is kereskedelmileg agresszív intézkedésekből. |
| --- | --- |

(162)

Az első áthidaló feltőkésítés arányosságát illetően a Görög Nemzeti Bank rámutatott, hogy a Bizottságnak benyújtandó szerkezetátalakítási terv teljes megvalósítását biztosítaná az a tény, hogy megszüntetik a HFSF szavazati jogainak felfüggesztését, ha – többek között – a szerkezetátalakítási tervet lényegesen megsértik. A Görög Nemzeti Bank azt is megállapította, hogy a Bank nehézségei nem abból származtak, hogy a Bank vezetése alulbecsülte a kockázatokat, és nem is kereskedelmileg agresszív intézkedésekből.

5.2.   A HFSF ÉSZREVÉTELEI

| (163) | Az első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét illetően, a lehetséges állami beavatkozás kérdésének kezelése érdekében, amennyiben az állam nagy összegű állami támogatásokat nyújt a HFSF-en keresztül és a HFSF teljes értékű szavazati jogokkal bír, a HFSF közölte, hogy a HFSF által finanszírozott bankok nem minősülnek nyilvánosan működő vagy állam által ellenőrzött gazdálkodó egységeknek, és HFSF általi állandó feltőkésítésüket követően azokat nem ellenőrzi az állam. A HFSF rámutatott, hogy teljesen független, magánjog által szabályozott jogi személy, önálló döntési joggal. A HFSF törvény 16C cikkének (2) bekezdése értelmében nem tartozik állami ellenőrzés alá, és e törvény szerint a hitelintézetek, amelyeknek a HFSF tőketámogatást nyújtott, nem részei a tágabb értelemben vett állami szektornak. Ez vonatkozott a HFSF irányítási struktúrájára is. |
| --- | --- |

(163)

Az első áthidaló feltőkésítés megfelelőségét illetően, a lehetséges állami beavatkozás kérdésének kezelése érdekében, amennyiben az állam nagy összegű állami támogatásokat nyújt a HFSF-en keresztül és a HFSF teljes értékű szavazati jogokkal bír, a HFSF közölte, hogy a HFSF által finanszírozott bankok nem minősülnek nyilvánosan működő vagy állam által ellenőrzött gazdálkodó egységeknek, és HFSF általi állandó feltőkésítésüket követően azokat nem ellenőrzi az állam. A HFSF rámutatott, hogy teljesen független, magánjog által szabályozott jogi személy, önálló döntési joggal. A HFSF törvény 16C cikkének (2) bekezdése értelmében nem tartozik állami ellenőrzés alá, és e törvény szerint a hitelintézetek, amelyeknek a HFSF tőketámogatást nyújtott, nem részei a tágabb értelemben vett állami szektornak. Ez vonatkozott a HFSF irányítási struktúrájára is.

| (164) | Ami a HFSF-nek a Bank vezetésébe való beavatkozását illeti, a HFSF megjegyezte, hogy tiszteletben tartja a Bank autonómiáját, és nem avatkozik a napi ügyvitelébe, mivel szerepe a HFSF törvényben meghatározottra korlátozódik. Kijelentette, hogy nem lesz semmilyen állami beavatkozás vagy koordináció, és a Bank hitelezési eljárással kapcsolatos döntéseit (többek között a biztosítékra, az árazásra és a hitelfelvevők hitelképességére vonatkozóan) üzleti kritériumok alapján fogják meghozni. |
| --- | --- |

(164)

Ami a HFSF-nek a Bank vezetésébe való beavatkozását illeti, a HFSF megjegyezte, hogy tiszteletben tartja a Bank autonómiáját, és nem avatkozik a napi ügyvitelébe, mivel szerepe a HFSF törvényben meghatározottra korlátozódik. Kijelentette, hogy nem lesz semmilyen állami beavatkozás vagy koordináció, és a Bank hitelezési eljárással kapcsolatos döntéseit (többek között a biztosítékra, az árazásra és a hitelfelvevők hitelképességére vonatkozóan) üzleti kritériumok alapján fogják meghozni.

| (165) | A HFSF rámutatott, hogy a HFSF törvény és az előzetes részvényjegyzési megállapodás megfelelő biztosítékokat tartalmazott, hogy meggátolja a meglévő magánrészvényesek túlzott kockázatvállalását. Rámutatott például a következő elemekre: i. a HFSF képviselőinek kinevezése a Bank igazgatótanácsa független nem ügyvezető tagjaiként és bizottságokban való jelenlétük, ii. a HFSF által végzett átvilágítás a Bankban és iii. a tény, hogy az állandó feltőkésítés után szavazati jogai csak arra az időre korlátozódnak, amíg a Bank megfelel a szerkezetátalakítási terv feltételeinek. |
| --- | --- |

(165)

A HFSF rámutatott, hogy a HFSF törvény és az előzetes részvényjegyzési megállapodás megfelelő biztosítékokat tartalmazott, hogy meggátolja a meglévő magánrészvényesek túlzott kockázatvállalását. Rámutatott például a következő elemekre: i. a HFSF képviselőinek kinevezése a Bank igazgatótanácsa független nem ügyvezető tagjaiként és bizottságokban való jelenlétük, ii. a HFSF által végzett átvilágítás a Bankban és iii. a tény, hogy az állandó feltőkésítés után szavazati jogai csak arra az időre korlátozódnak, amíg a Bank megfelel a szerkezetátalakítási terv feltételeinek.

| (166) | A HFSF kifejtette, megvannak a megfelelő intézkedések annak biztosítására, hogy a bankok, amelyekben a HFSF részesedéssel bír, ne osszanak meg egymással kereskedelmileg érzékeny információt. Ezen közé tartozik különböző HFSF képviselők kinevezése a szóban forgó bankokhoz, az ezen képviselőknek adott megbízatások, amelyek kifejezetten védenek az információk egyik képviselőtől a másikhoz történő áramlásával szemben, valamint egyértelmű belső utasítások e képviselőknek, hogy ne adják tovább a bankok kereskedelmileg érzékeny információit. Ráadásul a HFSF kijelentette, hogy nem gyakorolja a bankokkal kapcsolatos jogait olyan módon, amely gátolná, korlátozná, torzítaná, vagy jelentősen csökkentené vagy hátráltatná a tényleges versenyt. Végül a HFSF rámutatott, hogy igazgatótanácsának tagjait és alkalmazottait szigorú titoktartási szabályok és vagyonkezelői kötelezettségek, továbbá az ügyeivel kapcsolatos szakmai titoktartási rendelkezések kötik. |
| --- | --- |

(166)

A HFSF kifejtette, megvannak a megfelelő intézkedések annak biztosítására, hogy a bankok, amelyekben a HFSF részesedéssel bír, ne osszanak meg egymással kereskedelmileg érzékeny információt. Ezen közé tartozik különböző HFSF képviselők kinevezése a szóban forgó bankokhoz, az ezen képviselőknek adott megbízatások, amelyek kifejezetten védenek az információk egyik képviselőtől a másikhoz történő áramlásával szemben, valamint egyértelmű belső utasítások e képviselőknek, hogy ne adják tovább a bankok kereskedelmileg érzékeny információit. Ráadásul a HFSF kijelentette, hogy nem gyakorolja a bankokkal kapcsolatos jogait olyan módon, amely gátolná, korlátozná, torzítaná, vagy jelentősen csökkentené vagy hátráltatná a tényleges versenyt. Végül a HFSF rámutatott, hogy igazgatótanácsának tagjait és alkalmazottait szigorú titoktartási szabályok és vagyonkezelői kötelezettségek, továbbá az ügyeivel kapcsolatos szakmai titoktartási rendelkezések kötik.

6.   AZ ATE ÉS A HÁROM CIPRUSI BANK FELVÁSÁRLÁSÁVAL KAPCSOLATOS TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

6.1.   AZ ATE BANKKAL KAPCSOLATOS TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

| (167) | Az ATE szerkezetátalakításáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy e határozat (58) és (108) preambulumbekezdésében ismertetett intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és összhangban állnak a belső piaccal. |
| --- | --- |

(167)

Az ATE szerkezetátalakításáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy e határozat (58) és (108) preambulumbekezdésében ismertetett intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és összhangban állnak a belső piaccal.

| (168) | Az ATE felszámolásáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy e határozat (109) és (110) preambulumbekezdésében ismertetett intézkedések az ATE átvitt tevékenységeinek nyújtott állami támogatásnak minősülnek. Továbbá a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az ATE banknak nyújtott támogatás csak akkor lehet a belső piaccal összeegyeztethető, ha az ATE átvitt tevékenységeinek integrálása a terv szerint zajlik, és ha az ATE átvitt tevékenységeit is magában foglaló Bank szerkezetátalakítási terve lehetővé teszi a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását. A hosszú távú életképesség ily módon történő helyreállításáról a 7.6.2. pontban esik szó. |
| --- | --- |

(168)

Az ATE felszámolásáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy e határozat (109) és (110) preambulumbekezdésében ismertetett intézkedések az ATE átvitt tevékenységeinek nyújtott állami támogatásnak minősülnek. Továbbá a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az ATE banknak nyújtott támogatás csak akkor lehet a belső piaccal összeegyeztethető, ha az ATE átvitt tevékenységeinek integrálása a terv szerint zajlik, és ha az ATE átvitt tevékenységeit is magában foglaló Bank szerkezetátalakítási terve lehetővé teszi a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását. A hosszú távú életképesség ily módon történő helyreállításáról a 7.6.2. pontban esik szó.

| (169) | Ezért a Bizottságnak nem kell újra értékelnie a fent említett intézkedéseket, és megerősíti, hogy azok összeegyeztethetők a belső piaccal. |
| --- | --- |

(169)

Ezért a Bizottságnak nem kell újra értékelnie a fent említett intézkedéseket, és megerősíti, hogy azok összeegyeztethetők a belső piaccal.

6.2.   A HÁROM CIPRUSI BANK GÖRÖGORSZÁGI MŰVELETEIVEL KAPCSOLATOS TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE (C INTÉZKEDÉS)

6.2.1.   A támogatás megléte és összege

| (170) | A C intézkedéssel kapcsolatban a Bizottságnak a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében kell megállapítania az állami támogatás meglétét. E rendelkezés szerint az állami támogatás a tagállami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(170)

A C intézkedéssel kapcsolatban a Bizottságnak a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében kell megállapítania az állami támogatás meglétét. E rendelkezés szerint az állami támogatás a tagállami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (171) | A HFSF által a Banknak nyújtott 524 millió EUR összegű feltőkésítésre 2013 márciusában, a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlására irányuló ajánlattételi eljárás során vállaltak kötelezettséget. Az intézkedést így 2013 márciusában érvényesítették. A tényleges feltőkésítésre a 2013 tavaszi feltőkésítés keretében került sor (89). |
| --- | --- |

(171)

A HFSF által a Banknak nyújtott 524 millió EUR összegű feltőkésítésre 2013 márciusában, a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlására irányuló ajánlattételi eljárás során vállaltak kötelezettséget. Az intézkedést így 2013 márciusában érvényesítették. A tényleges feltőkésítésre a 2013 tavaszi feltőkésítés keretében került sor (89).

| (172) | A Bank feltőkésítését a HFSF biztosította, amely Görögország által állami források felhasználásával létrehozott és finanszírozott, bankokat támogató szervezet, így a támogatások kifizetése állami források felhasználásával történt. |
| --- | --- |

(172)

A Bank feltőkésítését a HFSF biztosította, amely Görögország által állami források felhasználásával létrehozott és finanszírozott, bankokat támogató szervezet, így a támogatások kifizetése állami források felhasználásával történt.

| (173) | Az állami támogatás kedvezményezettjét illetően a (72) preambulumbekezdésben hivatkozott feltőkésítés célja az volt, hogy a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásából eredő tőkeszükségleteket fedezzék. A feltőkésítés továbbá bármely, a ciprusi átvitt tevékenységeket felvásárló görög bank számára elérhető lenne. A banknak a HFSF-hez jóváhagyásra benyújtott ajánlata figyelembe vette a HFSF által nyújtott feltőkésítést. Abban az időben a görög bankoknál nem állt rendelkezésre elegendő tőke, és a feltőkésítés ígérete nélkül egyikük sem vásárolta volna fel a ciprusi átvitt tevékenységeket. Ezért annak ellenére, hogy a HFSF által nyújtott tőke hivatalos címzettje maga a Bank, a Bizottság úgy véli, hogy az állami támogatás kedvezményezettjei a ciprusi átvitt tevékenységek, mivel az intézkedés lehetővé teszi, hogy a tevékenységeket egy görög bank részére értékesítsék. A Bank feltőkésítése nélkül a ciprusi átvitt tevékenységeket görög bank nem tudta volna felvásárolni. Így a ciprusi átvitt tevékenységek rendkívüli nehézségekkel megküzdő vállalatcsoportokba tömörültek volna (nagy tőkeigényük miatt a Cyprus Popular Bank és a Bank of Cyprus szanálás alatt álltak), így valószínűleg csődbe mentek volna, vagy legalábbis nagymértékű betétkiáramlást tapasztaltak volna. Ami az előny fennállását illeti, a Bizottság azt is megállapítja, hogy a Bank HFSF általi feltőkésítése nem felel meg a piacgazdasági befektetői elvnek: nagy bizonytalanság idején a rendes piaci körülmények között működő magánbefektető nem vállalt volna kötelezettséget arra, hogy nagy összegű tőkeinjekciót biztosítson a Bank számára anélkül, hogy előre ismerné a jövőbeli tőkeinjekció feltételeit (azaz a kibocsátási árat). |
| --- | --- |

(173)

Az állami támogatás kedvezményezettjét illetően a (72) preambulumbekezdésben hivatkozott feltőkésítés célja az volt, hogy a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásából eredő tőkeszükségleteket fedezzék. A feltőkésítés továbbá bármely, a ciprusi átvitt tevékenységeket felvásárló görög bank számára elérhető lenne. A banknak a HFSF-hez jóváhagyásra benyújtott ajánlata figyelembe vette a HFSF által nyújtott feltőkésítést. Abban az időben a görög bankoknál nem állt rendelkezésre elegendő tőke, és a feltőkésítés ígérete nélkül egyikük sem vásárolta volna fel a ciprusi átvitt tevékenységeket. Ezért annak ellenére, hogy a HFSF által nyújtott tőke hivatalos címzettje maga a Bank, a Bizottság úgy véli, hogy az állami támogatás kedvezményezettjei a ciprusi átvitt tevékenységek, mivel az intézkedés lehetővé teszi, hogy a tevékenységeket egy görög bank részére értékesítsék. A Bank feltőkésítése nélkül a ciprusi átvitt tevékenységeket görög bank nem tudta volna felvásárolni. Így a ciprusi átvitt tevékenységek rendkívüli nehézségekkel megküzdő vállalatcsoportokba tömörültek volna (nagy tőkeigényük miatt a Cyprus Popular Bank és a Bank of Cyprus szanálás alatt álltak), így valószínűleg csődbe mentek volna, vagy legalábbis nagymértékű betétkiáramlást tapasztaltak volna. Ami az előny fennállását illeti, a Bizottság azt is megállapítja, hogy a Bank HFSF általi feltőkésítése nem felel meg a piacgazdasági befektetői elvnek: nagy bizonytalanság idején a rendes piaci körülmények között működő magánbefektető nem vállalt volna kötelezettséget arra, hogy nagy összegű tőkeinjekciót biztosítson a Bank számára anélkül, hogy előre ismerné a jövőbeli tőkeinjekció feltételeit (azaz a kibocsátási árat).

| (174) | Ráadásul az intézkedés első ránézésre szelektív, mivel kizárólag a ciprusi átvitt tevékenységekre vonatkozik (amelyek mindegyike különálló vállalkozás), nem pedig bármely más vállalkozásra. |
| --- | --- |

(174)

Ráadásul az intézkedés első ránézésre szelektív, mivel kizárólag a ciprusi átvitt tevékenységekre vonatkozik (amelyek mindegyike különálló vállalkozás), nem pedig bármely más vállalkozásra.

| (175) | Végül a ciprusi átvitt tevékenységek, azaz a három ciprusi bank görögországi fiókjai olyan egyéb bankokkal, például külföldi bankok leányvállalataival versenyeznek, amelyek Görögországban folytatnak tevékenységet vagy potenciálisan érdekeltek a görög piacra történő belépésben. Így e tevékenységek megmentése torzítja a versenyt, és befolyásolja a tagállamok közti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(175)

Végül a ciprusi átvitt tevékenységek, azaz a három ciprusi bank görögországi fiókjai olyan egyéb bankokkal, például külföldi bankok leányvállalataival versenyeznek, amelyek Görögországban folytatnak tevékenységet vagy potenciálisan érdekeltek a görög piacra történő belépésben. Így e tevékenységek megmentése torzítja a versenyt, és befolyásolja a tagállamok közti kereskedelmet.

| (176) | Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a HFSF által a Banknak nyújtott 524 millió EUR-s tőkeinjekció a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(176)

Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a HFSF által a Banknak nyújtott 524 millió EUR-s tőkeinjekció a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.

Az állami támogatás kedvezményezettje

| (177) | A (173) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság a ciprusi átvitt tevékenységeket úgy tekinti, mint az EFSF-kötvényeknek a HFSF által történő kifizetésének kedvezményezettjét. |
| --- | --- |

(177)

A (173) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság a ciprusi átvitt tevékenységeket úgy tekinti, mint az EFSF-kötvényeknek a HFSF által történő kifizetésének kedvezményezettjét.

| (178) | Továbbá a (71) és (173) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a ciprusi átvitt tevékenységeket, azaz a három ciprusi bank görög fiókjait egy másik banknak pénzügyi stabilitási okokból kellett felvásárolnia, főként azért, mert a három ciprusi bank nagyon nehéz helyzetben volt. Ezért a ciprusi átvitt tevékenységek értékesítését, és azt a körülményt, hogy az értékesítés a vevő, azaz a Bank részére nyújtott állami támogatásnak minősül-e, a szerkezetátalakítási közlemény (90)„A bank értékesítés útján elérhető életképessége” című része értelmében kell megvizsgálni. |
| --- | --- |

(178)

Továbbá a (71) és (173) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a ciprusi átvitt tevékenységeket, azaz a három ciprusi bank görög fiókjait egy másik banknak pénzügyi stabilitási okokból kellett felvásárolnia, főként azért, mert a három ciprusi bank nagyon nehéz helyzetben volt. Ezért a ciprusi átvitt tevékenységek értékesítését, és azt a körülményt, hogy az értékesítés a vevő, azaz a Bank részére nyújtott állami támogatásnak minősül-e, a szerkezetátalakítási közlemény (90)„A bank értékesítés útján elérhető életképessége” című része értelmében kell megvizsgálni.

| (179) | Az említett értékesítés céljából a Görög Nemzeti Bank úgy döntött, hogy csak a Görögországban tevékenységet folytató legnagyobb hazai bankokkal lép kapcsolatba, amelyek közül csak a Bank és másik két bank nyújtott be nem kötelező érvényű ajánlatot. A Bank az egyetlen ajánlattevő, amely érvényes kötelező érvényű ajánlatot nyújtott be. A felkeresett vevők korlátozott köre nem zárhatja ki a nyilvános ajánlattételi eljárást, mivel nem volt elvárható más befektetőktől, hogy hivatalos ajánlatot tegyenek. Sőt, abban az időben a görög bankrendszer pénzügyi bizonytalansága miatt, amely a mély és elhúzódó recesszió következtében nagy hitelezési veszteségeket eredményezett, a Görögországban jelen lévő külföldi bankok eladták görög tevékenységeiket (pl. Geniki, MBG, Emporiki Bank) vagy azok eladására készültek. Más szóval kiléptek a görög piacról, és nem kerestek új beruházási lehetőségeket Görögországban. Ráadásul ésszerű azt feltételezni, hogy csak a felvásárolt tevékenységek gyors stabilizálására és életképessé tételére képes befektetőt – azaz egy nagy bankcsoportot – érdekeltek volna ezek a tevékenységek. Végül mivel az adásvétel lebonyolítására nagyon kevés idő áll rendelkezésre – amelyet az értékesítő bankok működését meghatározó pénzügyi válság diktált –, kevés esély volt arra, hogy külföldi bankok vagy más típusú befektetők vegyenek részt az értékesítési eljárásban, mivel e befektetők rendes körülmények között a hivatalos ajánlat benyújtása előtt át kívánták volna világítani az eladásra kínált eszközöket. |
| --- | --- |

(179)

Az említett értékesítés céljából a Görög Nemzeti Bank úgy döntött, hogy csak a Görögországban tevékenységet folytató legnagyobb hazai bankokkal lép kapcsolatba, amelyek közül csak a Bank és másik két bank nyújtott be nem kötelező érvényű ajánlatot. A Bank az egyetlen ajánlattevő, amely érvényes kötelező érvényű ajánlatot nyújtott be. A felkeresett vevők korlátozott köre nem zárhatja ki a nyilvános ajánlattételi eljárást, mivel nem volt elvárható más befektetőktől, hogy hivatalos ajánlatot tegyenek. Sőt, abban az időben a görög bankrendszer pénzügyi bizonytalansága miatt, amely a mély és elhúzódó recesszió következtében nagy hitelezési veszteségeket eredményezett, a Görögországban jelen lévő külföldi bankok eladták görög tevékenységeiket (pl. Geniki, MBG, Emporiki Bank) vagy azok eladására készültek. Más szóval kiléptek a görög piacról, és nem kerestek új beruházási lehetőségeket Görögországban. Ráadásul ésszerű azt feltételezni, hogy csak a felvásárolt tevékenységek gyors stabilizálására és életképessé tételére képes befektetőt – azaz egy nagy bankcsoportot – érdekeltek volna ezek a tevékenységek. Végül mivel az adásvétel lebonyolítására nagyon kevés idő áll rendelkezésre – amelyet az értékesítő bankok működését meghatározó pénzügyi válság diktált –, kevés esély volt arra, hogy külföldi bankok vagy más típusú befektetők vegyenek részt az értékesítési eljárásban, mivel e befektetők rendes körülmények között a hivatalos ajánlat benyújtása előtt át kívánták volna világítani az eladásra kínált eszközöket.

| (180) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy a ciprusi átvitt tevékenységek eladási ára volt a piaci ár, és hogy kizárható a vevő, azaz a Bank részére nyújtott támogatás. |
| --- | --- |

(180)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy a ciprusi átvitt tevékenységek eladási ára volt a piaci ár, és hogy kizárható a vevő, azaz a Bank részére nyújtott támogatás.

6.2.2.   Az összeegyeztethetőség értékelésének jogalapja

| (181) | A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintse, ha azzal a szándék „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetése”. |
| --- | --- |

(181)

A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintse, ha azzal a szándék „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetése”.

| (182) | A Bizottság elismerte, hogy a globális pénzügyi válság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és a bankokat támogató intézkedések megszüntethetik ezt a zavart. Ezt erősítette meg a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítésről szóló közlemény és a szerkezetátalakításról szóló közlemény. A Bizottság továbbra is úgy ítéli meg, hogy a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében jóváhagyandó állami támogatás feltételei teljesülnek a feszültség pénzügyi piacokon való újbóli megjelenése következtében. A Bizottság megerősítette ezt az álláspontot a 2011. évi meghosszabbításról szóló közlemény (91) és a 2013. évi bankokról szóló közlemény (92) elfogadásával. |
| --- | --- |

(182)

A Bizottság elismerte, hogy a globális pénzügyi válság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és a bankokat támogató intézkedések megszüntethetik ezt a zavart. Ezt erősítette meg a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítésről szóló közlemény és a szerkezetátalakításról szóló közlemény. A Bizottság továbbra is úgy ítéli meg, hogy a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében jóváhagyandó állami támogatás feltételei teljesülnek a feszültség pénzügyi piacokon való újbóli megjelenése következtében. A Bizottság megerősítette ezt az álláspontot a 2011. évi meghosszabbításról szóló közlemény (91) és a 2013. évi bankokról szóló közlemény (92) elfogadásával.

| (183) | A görög gazdaságot illetően, a görög banktámogatási programot jóváhagyó és meghosszabbító határozataiban, valamint a Görögország által egyes bankoknak nyújtott állami támogatási intézkedések (93) jóváhagyásaiban a Bizottság elismerte, hogy a görög gazdaságot komoly zavar fenyegeti, és a bankok állami támogatása alkalmas gyógymód e zavar megszüntetésére. Ezért a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának kell lennie a támogatási intézkedések értékelése jogalapjának. |
| --- | --- |

(183)

A görög gazdaságot illetően, a görög banktámogatási programot jóváhagyó és meghosszabbító határozataiban, valamint a Görögország által egyes bankoknak nyújtott állami támogatási intézkedések (93) jóváhagyásaiban a Bizottság elismerte, hogy a görög gazdaságot komoly zavar fenyegeti, és a bankok állami támogatása alkalmas gyógymód e zavar megszüntetésére. Ezért a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának kell lennie a támogatási intézkedések értékelése jogalapjának.

| (184) | A pénzügyi válság idején a Bizottság összeegyeztethetőségi kritériumokat dolgozott ki a különböző típusú támogatási intézkedésekre. A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg. |
| --- | --- |

(184)

A pénzügyi válság idején a Bizottság összeegyeztethetőségi kritériumokat dolgozott ki a különböző típusú támogatási intézkedésekre. A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg.

| (185) | A bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjával összhangban ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak:






  a) | Megfelelőség: A támogatásnak kellően célzott kell lennie ahhoz, hogy képes legyen hatékonyan elérni a gazdaságban keletkezett súlyos zavar orvoslásának célját. Ez nem teljesülne akkor, ha az intézkedés nem lenne megfelelő a zavar orvoslására. |
| --- | --- | --- |

(185)

A bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjával összhangban ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak:

a)

Megfelelőség: A támogatásnak kellően célzott kell lennie ahhoz, hogy képes legyen hatékonyan elérni a gazdaságban keletkezett súlyos zavar orvoslásának célját. Ez nem teljesülne akkor, ha az intézkedés nem lenne megfelelő a zavar orvoslására.

| b) | Szükségesség: A támogatási intézkedésnek – összegét és formáját tekintve – szükségesnek kell lennie a cél eléréséhez. A támogatásnak ezért a célkitűzés megvalósításához szükséges legkisebb összegnek, és a nehézségek megszüntetéséhez leginkább megfelelő formájúnak kell lennie. |
| --- | --- |

b)

Szükségesség: A támogatási intézkedésnek – összegét és formáját tekintve – szükségesnek kell lennie a cél eléréséhez. A támogatásnak ezért a célkitűzés megvalósításához szükséges legkisebb összegnek, és a nehézségek megszüntetéséhez leginkább megfelelő formájúnak kell lennie.

| c) | Arányosság: Az intézkedés pozitív hatásainak pontosan ki kell egyenlíteniük a verseny torzulásait, hogy a torzulások az intézkedés céljainak eléréséhez szükséges minimumra korlátozódjanak. |
| --- | --- |

c)

Arányosság: Az intézkedés pozitív hatásainak pontosan ki kell egyenlíteniük a verseny torzulásait, hogy a torzulások az intézkedés céljainak eléréséhez szükséges minimumra korlátozódjanak.

| (186) | A pénzügyi válság idején a Bizottság összeegyeztethetőségi kritériumokat dolgozott ki a különböző típusú támogatási intézkedésekre. A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg. |
| --- | --- |

(186)

A pénzügyi válság idején a Bizottság összeegyeztethetőségi kritériumokat dolgozott ki a különböző típusú támogatási intézkedésekre. A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg.

| (187) | A feltőkésítésről szóló közlemény további iránymutatást határoz meg az állami tőkeinjekciók számára megkövetelt ellentételezési szintről. |
| --- | --- |

(187)

A feltőkésítésről szóló közlemény további iránymutatást határoz meg az állami tőkeinjekciók számára megkövetelt ellentételezési szintről.

| (188) | Végül a Bizottság a szerkezetátalakításról szóló közleményben elmagyarázta, hogyan fogja értékelni a szerkezetátalakítási terveket. A Bank szerkezetátalakítási tervének a szerkezetátalakításról szóló közlemény szerinti értékelésében a Bizottság figyelembe fogja venni a 11. táblázatban felsorolt összes intézkedést. |
| --- | --- |

(188)

Végül a Bizottság a szerkezetátalakításról szóló közleményben elmagyarázta, hogyan fogja értékelni a szerkezetátalakítási terveket. A Bank szerkezetátalakítási tervének a szerkezetátalakításról szóló közlemény szerinti értékelésében a Bizottság figyelembe fogja venni a 11. táblázatban felsorolt összes intézkedést.

6.2.3.   A C. támogatási intézkedés összeegyeztethetősége a 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel

6.2.3.1.   Megfelelőség

| (189) | Az intézkedés – azaz a HFSF által a Bank 524 millió EUR összegben történő feltőkésítésére irányuló kötelezettségvállalás megfelelőségét illetően a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedés megfelelő, mivel lehetővé tette a három ciprusi bank görögországi műveleteinek a Bank részére történő értékesítését. |
| --- | --- |

(189)

Az intézkedés – azaz a HFSF által a Bank 524 millió EUR összegben történő feltőkésítésére irányuló kötelezettségvállalás megfelelőségét illetően a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedés megfelelő, mivel lehetővé tette a három ciprusi bank görögországi műveleteinek a Bank részére történő értékesítését.

| (190) | Az intézkedés hiányában egyik görög bank, tehát maga a Bank sem lett volna hajlandó megvásárolni a ciprusi átvitt tevékenységeket egy olyan időszakban, amikor egyetlen külföldi bank sem akart erre a piacra belépni. Ha a ciprusi átvitt tevékenységeket nem vásárolták volna fel, veszélybe kerültek volna a tevékenységek és különösen a görögországi fiókokban elhelyezett betétek. Így az intézkedés biztosította a pénzügyi stabilitás fenntartását Görögországban. Ezen az alapon a Bizottság úgy találja, hogy az intézkedés megfelel megmentési támogatásként. |
| --- | --- |

(190)

Az intézkedés hiányában egyik görög bank, tehát maga a Bank sem lett volna hajlandó megvásárolni a ciprusi átvitt tevékenységeket egy olyan időszakban, amikor egyetlen külföldi bank sem akart erre a piacra belépni. Ha a ciprusi átvitt tevékenységeket nem vásárolták volna fel, veszélybe kerültek volna a tevékenységek és különösen a görögországi fiókokban elhelyezett betétek. Így az intézkedés biztosította a pénzügyi stabilitás fenntartását Görögországban. Ezen az alapon a Bizottság úgy találja, hogy az intézkedés megfelel megmentési támogatásként.

6.2.3.2.   Szükségesség

| (191) | A 2008. évi bankokról szóló közleménnyel összhangban a támogatási intézkedésnek – összegét és formáját tekintve – szükségesnek kell lennie az intézkedés céljának eléréséhez. Ez például azt jelenti, hogy a tőkeinjekció összegének az adott cél eléréséhez szükséges minimumnak kell lennie. |
| --- | --- |

(191)

A 2008. évi bankokról szóló közleménnyel összhangban a támogatási intézkedésnek – összegét és formáját tekintve – szükségesnek kell lennie az intézkedés céljának eléréséhez. Ez például azt jelenti, hogy a tőkeinjekció összegének az adott cél eléréséhez szükséges minimumnak kell lennie.

| (192) | Olyan időszakban, amikor a görög bankok nagyon nehezen jutottak tőkéhez, az intézkedés fedezte a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásához szükséges vételár kifizetéséből eredő tőkeigényt, így a felvásárlásra ténylegesen sor kerülhetett. |
| --- | --- |

(192)

Olyan időszakban, amikor a görög bankok nagyon nehezen jutottak tőkéhez, az intézkedés fedezte a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásához szükséges vételár kifizetéséből eredő tőkeigényt, így a felvásárlásra ténylegesen sor kerülhetett.

| (193) | Ezen túlmenően a Bizottság pozitívan értékeli, hogy a támogatás a 2013 tavaszi feltőkésítés keretében nyújtott tőkeinjekció formájában valósult meg, mivel a HFSF a Banknak nem támogatást nyújtott, hanem ugyanabban az értékben törzsrészvényeket kapott. |
| --- | --- |

(193)

Ezen túlmenően a Bizottság pozitívan értékeli, hogy a támogatás a 2013 tavaszi feltőkésítés keretében nyújtott tőkeinjekció formájában valósult meg, mivel a HFSF a Banknak nem támogatást nyújtott, hanem ugyanabban az értékben törzsrészvényeket kapott.

| (194) | Az intézkedés tehát szükséges volt azon cél elérése érdekében, hogy így korlátozhassák a görög bankrendszer és a gazdaság egészének zavarát. |
| --- | --- |

(194)

Az intézkedés tehát szükséges volt azon cél elérése érdekében, hogy így korlátozhassák a görög bankrendszer és a gazdaság egészének zavarát.

6.2.3.3.   Arányosság

| (195) | A támogatott tevékenységeket az után értékesítették, hogy a görög hatóságok ajánlattételi felhívást tettek közzé. Emellett a felvásárolt tevékenységeket azonnal integrálták a Bankba. A támogatás nem tette lehetővé, hogy a támogatott tevékenységek továbbra is a külön versenytársként maradjanak fenn a piacon. |
| --- | --- |

(195)

A támogatott tevékenységeket az után értékesítették, hogy a görög hatóságok ajánlattételi felhívást tettek közzé. Emellett a felvásárolt tevékenységeket azonnal integrálták a Bankba. A támogatás nem tette lehetővé, hogy a támogatott tevékenységek továbbra is a külön versenytársként maradjanak fenn a piacon.

| (196) | Továbbá a támogatás összege viszonylag alacsony volt, hiszen a ciprusi átvitt tevékenységek nettó hitelállományának körülbelül 3 %-át teszi ki (vagy az RWA mintegy 3 %-át) (94). |
| --- | --- |

(196)

Továbbá a támogatás összege viszonylag alacsony volt, hiszen a ciprusi átvitt tevékenységek nettó hitelállományának körülbelül 3 %-át teszi ki (vagy az RWA mintegy 3 %-át) (94).

| (197) | Ezért a Bizottság véleménye szerint az intézkedést úgy alakították ki, hogy minimális legyen a verseny indokolatlan torzulása. |
| --- | --- |

(197)

Ezért a Bizottság véleménye szerint az intézkedést úgy alakították ki, hogy minimális legyen a verseny indokolatlan torzulása.

6.2.3.4.   A 2008. évi bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítésről szóló közleménnyel való összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetés

| (198) | A (189)–(197) preambulumbekezdésben említett elemzés alapján megállapítható, hogy a HFSF által a Banknak nyújtott 524 millió EUR megfelelő volt, a görög bankrendszerben és a gazdaság egészében tapasztalt zavar korlátozásához szükséges, és úgy alakították ki, hogy minimalizálja a verseny indokolatlan torzulását, továbbá összhangban van a 2008-as bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítési közleménnyel. |
| --- | --- |

(198)

A (189)–(197) preambulumbekezdésben említett elemzés alapján megállapítható, hogy a HFSF által a Banknak nyújtott 524 millió EUR megfelelő volt, a görög bankrendszerben és a gazdaság egészében tapasztalt zavar korlátozásához szükséges, és úgy alakították ki, hogy minimalizálja a verseny indokolatlan torzulását, továbbá összhangban van a 2008-as bankokról szóló közleménnyel és a feltőkésítési közleménnyel.

6.2.4.   A támogatási intézkedés összeegyeztethetősége a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel

| (199) | A (178) preambulumbekezdés szerint a ciprusi átvitt tevékenységek értékesítése a szerkezetátalakítási közlemény „A bank értékesítés útján elérhető életképessége” című részéhez tartozik. A szerkezetátalakítási közlemény 17. pontjával összhangban ha egy nehézségekkel küzdő bankot egy másik pénzintézetnek adnak el, az életképesség, saját hozzájárulás és a versenytorzulás korlátozása követelményének teljesülnie kell. |
| --- | --- |

(199)

A (178) preambulumbekezdés szerint a ciprusi átvitt tevékenységek értékesítése a szerkezetátalakítási közlemény „A bank értékesítés útján elérhető életképessége” című részéhez tartozik. A szerkezetátalakítási közlemény 17. pontjával összhangban ha egy nehézségekkel küzdő bankot egy másik pénzintézetnek adnak el, az életképesség, saját hozzájárulás és a versenytorzulás korlátozása követelményének teljesülnie kell.

6.2.4.1.   A ciprusi átvitt tevékenységek hosszú távú életképessége eladás révén

| (200) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 17. pontja tisztázza, hogy egy bajban levő bank másik pénzügyi intézménynek történő eladása hozzájárulhat a hosszú távú életképesség helyreállításához, ha a vásárló életképes, és képes beolvasztani a nehéz helyzetben levő bankot, továbbá segíthet helyreállítani a piaci bizalmat. |
| --- | --- |

(200)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 17. pontja tisztázza, hogy egy bajban levő bank másik pénzügyi intézménynek történő eladása hozzájárulhat a hosszú távú életképesség helyreállításához, ha a vásárló életképes, és képes beolvasztani a nehéz helyzetben levő bankot, továbbá segíthet helyreállítani a piaci bizalmat.

| (201) | A Bank sikeresen integrálta a ciprusi átvitt tevékenységeket. A 7.6. szakaszban közöltek szerint, szerkezetátalakítási terve alapján a Bank életképes gazdálkodó egységnek tekinthető. Így a tény, hogy a ciprusi átvitt tevékenységeket átvitték a Bankhoz, lehetővé teszi hosszú távú életképességük helyreállítását. |
| --- | --- |

(201)

A Bank sikeresen integrálta a ciprusi átvitt tevékenységeket. A 7.6. szakaszban közöltek szerint, szerkezetátalakítási terve alapján a Bank életképes gazdálkodó egységnek tekinthető. Így a tény, hogy a ciprusi átvitt tevékenységeket átvitték a Bankhoz, lehetővé teszi hosszú távú életképességük helyreállítását.

6.2.4.2.   Saját hozzájárulás és tehermegosztás

| (202) | Ami a három ciprusi bank részvényeseinek a szerkezetátalakítás költségeihez történő hozzájárulását illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy a három ciprusi bank a ciprusi átvitt tevékenységeket nem könyv szerinti értéken, hanem a PIMCO-jelentés alapján kiigazított értéken adta el. E kiigazítást követően a három ciprusi bank a Bank részére több eszközt adott át, mint kötelezettséget. Sikerült ily módon a részvényesek között megfelelő tehermegosztást kialakítani, mivel a ciprusi átvitt tevékenységek értékének csökkenését az eladók viselték. |
| --- | --- |

(202)

Ami a három ciprusi bank részvényeseinek a szerkezetátalakítás költségeihez történő hozzájárulását illeti, a Bizottság megjegyzi, hogy a három ciprusi bank a ciprusi átvitt tevékenységeket nem könyv szerinti értéken, hanem a PIMCO-jelentés alapján kiigazított értéken adta el. E kiigazítást követően a három ciprusi bank a Bank részére több eszközt adott át, mint kötelezettséget. Sikerült ily módon a részvényesek között megfelelő tehermegosztást kialakítani, mivel a ciprusi átvitt tevékenységek értékének csökkenését az eladók viselték.

6.2.4.3.   Versenytorzulást korlátozó intézkedések

| (203) | A versenytorzulást korlátozó intézkedésekkel kapcsolatban a szerkezetátalakításról szóló közlemény 30. pontja kimondja, hogy „a Bizottság az ilyen intézkedések szükségességének értékeléséhez kiindulópontként azon tevékenységek méretét, léptékét és terjedelmét veszi, amely tevékenységei a szóban forgó banknak lennének egy hiteles szerkezetátalakítási terv megvalósításakor ... Az ilyen intézkedések jellegét és formáját két kritérium fogja meghatározni: az első a támogatási összeg, valamint az annak folyósítására vonatkozó feltételek és körülmények; a második a kedvezményezett bank működési piacának vagy piacainak jellemzői.” |
| --- | --- |

(203)

A versenytorzulást korlátozó intézkedésekkel kapcsolatban a szerkezetátalakításról szóló közlemény 30. pontja kimondja, hogy „a Bizottság az ilyen intézkedések szükségességének értékeléséhez kiindulópontként azon tevékenységek méretét, léptékét és terjedelmét veszi, amely tevékenységei a szóban forgó banknak lennének egy hiteles szerkezetátalakítási terv megvalósításakor ... Az ilyen intézkedések jellegét és formáját két kritérium fogja meghatározni: az első a támogatási összeg, valamint az annak folyósítására vonatkozó feltételek és körülmények; a második a kedvezményezett bank működési piacának vagy piacainak jellemzői.”

| (204) | A (196) preambulumbekezdésnek megfelelően a támogatás összege a ciprusi átvitt tevékenységek kockázattal súlyozott eszközeinek megközelítőleg 3 %-át teszi ki. Ezt az összeget a Bizottság viszonylag alacsonynak tartja, tekintettel arra, hogy ez az összeg tette lehetővé a ciprusi átvitt tevékenységek értékesítését, és ahogyan a (190) preambulumbekezdésben is olvasható, biztosította a pénzügyi stabilitás fenntartását Görögországban. |
| --- | --- |

(204)

A (196) preambulumbekezdésnek megfelelően a támogatás összege a ciprusi átvitt tevékenységek kockázattal súlyozott eszközeinek megközelítőleg 3 %-át teszi ki. Ezt az összeget a Bizottság viszonylag alacsonynak tartja, tekintettel arra, hogy ez az összeg tette lehetővé a ciprusi átvitt tevékenységek értékesítését, és ahogyan a (190) preambulumbekezdésben is olvasható, biztosította a pénzügyi stabilitás fenntartását Görögországban.

| (205) | A ciprusi átvitt tevékenységek értékesítését követően a görög bankfiókok önálló versenytársként megszűntek, hiszen teljes mértékben beépültek a Bankba. |
| --- | --- |

(205)

A ciprusi átvitt tevékenységek értékesítését követően a görög bankfiókok önálló versenytársként megszűntek, hiszen teljes mértékben beépültek a Bankba.

| (206) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy figyelembe véve a ciprusi átvitt tevékenységeknek nyújtott viszonylag kis összegű támogatást, és azt a tényt, hogy önálló versenytársként megszűnnek, nem áll fenn az indokolatlan versenytorzulás. |
| --- | --- |

(206)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy figyelembe véve a ciprusi átvitt tevékenységeknek nyújtott viszonylag kis összegű támogatást, és azt a tényt, hogy önálló versenytársként megszűnnek, nem áll fenn az indokolatlan versenytorzulás.

6.2.4.4.   A szerkezetátalakításról szóló közleménynek való megfelelésre vonatkozó következtetés

| (207) | A (199)–(206) preambulumbekezdésekben található elemzés alapján megállapítható, hogy a ciprusi átvitt tevékenységek eladása és a Bankba történő integrációja biztosítja hosszú távú életképességüket, a támogatás a szükséges minimumra korlátozott, és nincs indokolatlan versenytorzulás, mindez összhangban áll a szerkezetátalakítási közleménnyel. |
| --- | --- |

(207)

A (199)–(206) preambulumbekezdésekben található elemzés alapján megállapítható, hogy a ciprusi átvitt tevékenységek eladása és a Bankba történő integrációja biztosítja hosszú távú életképességüket, a támogatás a szükséges minimumra korlátozott, és nincs indokolatlan versenytorzulás, mindez összhangban áll a szerkezetátalakítási közleménnyel.

| (208) | A HFSF által a Banknak nyújtott 524 millió EUR összegű feltőkésítést ezért a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(208)

A HFSF által a Banknak nyújtott 524 millió EUR összegű feltőkésítést ezért a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell tekinteni.

7.   A BANKNAK NYÚJTOTT TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

7.1.   A TÁMOGATÁS MEGLÉTE ÉS ÖSSZEGE

| (209) | A Bizottságnak a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében kell megállapítania a Banknak nyújtandó állami támogatás meglétét. |
| --- | --- |

(209)

A Bizottságnak a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében kell megállapítania a Banknak nyújtandó állami támogatás meglétét.

7.1.1.   Támogatás megléte a görög banktámogatási program alapján hozott intézkedésekben

7.1.1.1.   A garancia- és az államkötvény-kölcsönzési intézkedések szerint nyújtott állami likviditási támogatás (L1 intézkedés)

| (210) | A Bizottság a görög banktámogatási programot jóváhagyó és meghosszabbító határozatokban (95) már megállapította, hogy a program alapján nyújtott likviditási támogatás állami támogatásnak minősül. 2011-ben a Bank az állam által garantált kötvényeket bocsátott ki összesen 9,9 milliárd EUR összegben. Görögország államkötvényben 1 289 millió EUR összegű hitelt nyújtott a Banknak. 2014. március végére az állam által garantált kötvények és az államkötvények hátralékos összege 9,9 milliárd EUR illetve 1 024 milliárd EUR volt (96). A görög banktámogatási program alapján nyújtott jövőbeli likviditási támogatás ugyancsak állami támogatásnak minősülne. |
| --- | --- |

(210)

A Bizottság a görög banktámogatási programot jóváhagyó és meghosszabbító határozatokban (95) már megállapította, hogy a program alapján nyújtott likviditási támogatás állami támogatásnak minősül. 2011-ben a Bank az állam által garantált kötvényeket bocsátott ki összesen 9,9 milliárd EUR összegben. Görögország államkötvényben 1 289 millió EUR összegű hitelt nyújtott a Banknak. 2014. március végére az állam által garantált kötvények és az államkötvények hátralékos összege 9,9 milliárd EUR illetve 1 024 milliárd EUR volt (96). A görög banktámogatási program alapján nyújtott jövőbeli likviditási támogatás ugyancsak állami támogatásnak minősülne.

7.1.1.2.   A feltőkésítési program szerint nyújtott állami feltőkésítési intézkedés (A. intézkedés)

| (211) | A görög banktámogatási programról szóló 2008. november 19-i határozatban a Bizottság már megállapította, hogy a feltőkésítési intézkedés alapján nyújtandó feltőkésítések támogatásnak minősülnek. A Bank 750 millió EUR-t kapott elsőbbségi részvények formájában; ez a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek 2,1 %-át jelenti (97). |
| --- | --- |

(211)

A görög banktámogatási programról szóló 2008. november 19-i határozatban a Bizottság már megállapította, hogy a feltőkésítési intézkedés alapján nyújtandó feltőkésítések támogatásnak minősülnek. A Bank 750 millió EUR-t kapott elsőbbségi részvények formájában; ez a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek 2,1 %-át jelenti (97).

7.1.2.   Támogatás megléte az államilag garantált ELA-ban (L2 intézkedés)

| (212) | A bankokról szóló 2008. évi közlemény 51. pontjában a Bizottság tisztázta, hogy központi banki pénzeszközök pénzügyi intézmények számára történő biztosítása abban az esetben nem minősül támogatásnak, ha négy halmozott feltétel teljesül a pénzügyi intézmény fizetőképességét, a hitel biztosítékát, a pénzügyi intézménynek felszámított kamatlábat és az állami ellengarancia hiányát illetően. Mivel a Bank részére nyújtott államilag garantált ELA nem felel meg e négy halmozott feltételnek, főként mivel államilag garantált és más támogatási intézkedésekkel együtt nyújtják, nem állapítható meg, hogy az államilag garantált ELA nem számít állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(212)

A bankokról szóló 2008. évi közlemény 51. pontjában a Bizottság tisztázta, hogy központi banki pénzeszközök pénzügyi intézmények számára történő biztosítása abban az esetben nem minősül támogatásnak, ha négy halmozott feltétel teljesül a pénzügyi intézmény fizetőképességét, a hitel biztosítékát, a pénzügyi intézménynek felszámított kamatlábat és az állami ellengarancia hiányát illetően. Mivel a Bank részére nyújtott államilag garantált ELA nem felel meg e négy halmozott feltételnek, főként mivel államilag garantált és más támogatási intézkedésekkel együtt nyújtják, nem állapítható meg, hogy az államilag garantált ELA nem számít állami támogatásnak.

| (213) | Az államilag garantált ELA megfelel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított követelményeknek. Először is az intézkedés tartalmaz egy állami garanciát a Görög Nemzeti Bank javára, ezért minden veszteséget az állam visel. Ennélfogva az intézkedésbe állami erőforrások vannak bevonva. Az ELA lehetővé teszi a bankok számára a finanszírozáshoz jutást olyankor, amikor nincs hozzáférésük a bankközi finanszírozási piachoz és a rendes eurorendszeri refinanszírozási műveletekhez. Következésképpen az államilag garantált ELA előnyt biztosít a Bank számára. Mivel az államilag garantált ELA a bankszektorra korlátozódik, az intézkedés szelektív. Ezenfelül az államilag garantált ELA torzítja a versenyt, mivel lehetővé teszi a Bank számára, hogy folytassa piaci működését, továbbá elkerülje nemfizetővé válását és a piacról való kényszerű kilépését. Tekintettel arra, hogy a Bank más tagállamokban is aktív, és más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban vagy potenciálisan érdekeltek lehetnek a görögországi működésben, a Banknak biztosított előny érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(213)

Az államilag garantált ELA megfelel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében megállapított követelményeknek. Először is az intézkedés tartalmaz egy állami garanciát a Görög Nemzeti Bank javára, ezért minden veszteséget az állam visel. Ennélfogva az intézkedésbe állami erőforrások vannak bevonva. Az ELA lehetővé teszi a bankok számára a finanszírozáshoz jutást olyankor, amikor nincs hozzáférésük a bankközi finanszírozási piachoz és a rendes eurorendszeri refinanszírozási műveletekhez. Következésképpen az államilag garantált ELA előnyt biztosít a Bank számára. Mivel az államilag garantált ELA a bankszektorra korlátozódik, az intézkedés szelektív. Ezenfelül az államilag garantált ELA torzítja a versenyt, mivel lehetővé teszi a Bank számára, hogy folytassa piaci működését, továbbá elkerülje nemfizetővé válását és a piacról való kényszerű kilépését. Tekintettel arra, hogy a Bank más tagállamokban is aktív, és más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban vagy potenciálisan érdekeltek lehetnek a görögországi működésben, a Banknak biztosított előny érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (214) | A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy az államilag garantált ELA (L2 intézkedés) állami támogatásnak minősül. Az államilag garantált ELA idővel változott. 2012. december 31-én mintegy 31,4 milliárd EUR-t tett ki. A 2013-as drasztikus csökkenés után az év végén csupán 750 millió EUR-t tett ki. |
| --- | --- |

(214)

A fentiek alapján a Bizottság úgy véli, hogy az államilag garantált ELA (L2 intézkedés) állami támogatásnak minősül. Az államilag garantált ELA idővel változott. 2012. december 31-én mintegy 31,4 milliárd EUR-t tett ki. A 2013-as drasztikus csökkenés után az év végén csupán 750 millió EUR-t tett ki.

7.1.3.   Támogatás megléte a HFSF révén nyújtott intézkedésekben

7.1.3.1.   Első áthidaló feltőkésítés (B1 intézkedés)

| (215) | A Piraeus eljárás megindításáról szóló határozat 5.1. szakaszában a Bizottság már megállapította, hogy az első áthidaló feltőkésítés állami támogatás. A kapott tőke összege 4,7 milliárd EUR volt. |
| --- | --- |

(215)

A Piraeus eljárás megindításáról szóló határozat 5.1. szakaszában a Bizottság már megállapította, hogy az első áthidaló feltőkésítés állami támogatás. A kapott tőke összege 4,7 milliárd EUR volt.

7.1.3.2.   Második áthidaló feltőkésítés (B2 intézkedés)

| (216) | A B2 intézkedést a HFSF forrásaival hajtották végre, amelyek – a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozat (65) preambulumbekezdésében található magyarázat szerint – állami forrásokat tartalmaznak. |
| --- | --- |

(216)

A B2 intézkedést a HFSF forrásaival hajtották végre, amelyek – a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozat (65) preambulumbekezdésében található magyarázat szerint – állami forrásokat tartalmaznak.

| (217) | Ami az előny meglétét illeti, a B2 intézkedés olyan szintre növelte a Bank tőkemegfelelési mutatóját, amely lehetővé tette számára piaci működésének folytatását és az eurórendszeri finanszírozáshoz való hozzáférést. Továbbá a B2 intézkedés ellentételezése az EFSF kötvények felhalmozódott kamataiból és egy további 1 %-os díjból állt. Mivel ez az ellentételezés nyilvánvalóan alacsonyabb mint a hasonló tőkeinstrumentumok ellentételezése a piacon, a Bank ilyen feltételekkel a piacon biztosan nem lett volna képes e tőkebevonásra. Ezért a B2 intézkedés állami forrásokból nyújtott előnyt a Bank számára. Mivel az intézkedést csak a Bank számára tették elérhetővé, ezért szelektív jellegű volt. |
| --- | --- |

(217)

Ami az előny meglétét illeti, a B2 intézkedés olyan szintre növelte a Bank tőkemegfelelési mutatóját, amely lehetővé tette számára piaci működésének folytatását és az eurórendszeri finanszírozáshoz való hozzáférést. Továbbá a B2 intézkedés ellentételezése az EFSF kötvények felhalmozódott kamataiból és egy további 1 %-os díjból állt. Mivel ez az ellentételezés nyilvánvalóan alacsonyabb mint a hasonló tőkeinstrumentumok ellentételezése a piacon, a Bank ilyen feltételekkel a piacon biztosan nem lett volna képes e tőkebevonásra. Ezért a B2 intézkedés állami forrásokból nyújtott előnyt a Bank számára. Mivel az intézkedést csak a Bank számára tették elérhetővé, ezért szelektív jellegű volt.

| (218) | A B2 intézkedés eredményeként a Bank helyzete megerősödött, hiszen a Bankot ellátták a tőkekövetelményeknek való folyamatos megfeleléshez szükséges pénzügyi forrásokkal, ez pedig versenytorzító hatással járt. Tekintettel arra, hogy a Bank más tagállamok bankpiacán is aktív, és más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban vagy potenciálisan érdekeltek lehetnek a görögországi működésben, a B2 intézkedés érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(218)

A B2 intézkedés eredményeként a Bank helyzete megerősödött, hiszen a Bankot ellátták a tőkekövetelményeknek való folyamatos megfeleléshez szükséges pénzügyi forrásokkal, ez pedig versenytorzító hatással járt. Tekintettel arra, hogy a Bank más tagállamok bankpiacán is aktív, és más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban vagy potenciálisan érdekeltek lehetnek a görögországi működésben, a B2 intézkedés érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (219) | A Bizottság megítélése szerint a B2 intézkedés állami támogatás. Nemzeti hatóságok általi támogatásként jelentették be. A kapott tőke összege 1 553 millió EUR volt. |
| --- | --- |

(219)

A Bizottság megítélése szerint a B2 intézkedés állami támogatás. Nemzeti hatóságok általi támogatásként jelentették be. A kapott tőke összege 1 553 millió EUR volt.

7.1.3.3.   Kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés)

| (220) | A B3 intézkedéssel a HFSF elkötelezte magát a kiegészítő tőke biztosítása mellett, amely ahhoz szükséges, hogy befejezzék a Bank feltőkésítését a Görög Nemzeti Bank által a 2012-es stresszteszt keretében kért összegig. A HFSF az államtól kapja a forrásait. A nyilatkozat tehát állami erőforrásokra vonatkozó kötelezettségvállalást tartalmaz. Jogszabályok pontosan meghatározzák és korlátozzák a körülményeket, amelyek között a HFSF támogatást nyújthat pénzügyi intézményeknek. Eszerint a szóban forgó állami források felhasználása az államnak tulajdonítható. A HFSF elkötelezte magát, hogy legfeljebb 1 082 millió EUR kiegészítő tőkét biztosít. |
| --- | --- |

(220)

A B3 intézkedéssel a HFSF elkötelezte magát a kiegészítő tőke biztosítása mellett, amely ahhoz szükséges, hogy befejezzék a Bank feltőkésítését a Görög Nemzeti Bank által a 2012-es stresszteszt keretében kért összegig. A HFSF az államtól kapja a forrásait. A nyilatkozat tehát állami erőforrásokra vonatkozó kötelezettségvállalást tartalmaz. Jogszabályok pontosan meghatározzák és korlátozzák a körülményeket, amelyek között a HFSF támogatást nyújthat pénzügyi intézményeknek. Eszerint a szóban forgó állami források felhasználása az államnak tulajdonítható. A HFSF elkötelezte magát, hogy legfeljebb 1 082 millió EUR kiegészítő tőkét biztosít.

| (221) | A kötelezettségvállalási nyilatkozat előnyt biztosított a Banknak, mert megnyugtatta a betéteseket, hogy a Bank képes lesz az előírt teljes tőkebevonásra, vagyis a HFSF biztosítja a tőkét, ha azt a Bank netán nem tudná a piacról beszerezni. E kötelezettségvállalás elősegítette a magántőke-bevonást is a piacról, mivel a befektetőket megnyugtatta, hogy amennyiben a Bank a tőke egy részét nem tudja a piacon megszerezni, a HFSF majd szolgáltatja azt. Egyetlen magánbefektető sem lett volna hajlandó elkötelezni magát a feltőkésítés feltételeinek ismertté válása előtt, és akkoriban a Banknak nem volt hozzáférése a tőkepiacokhoz. Az előny szelektív, mivel azt nem minden, Görögországban működő banknak ítélték meg. |
| --- | --- |

(221)

A kötelezettségvállalási nyilatkozat előnyt biztosított a Banknak, mert megnyugtatta a betéteseket, hogy a Bank képes lesz az előírt teljes tőkebevonásra, vagyis a HFSF biztosítja a tőkét, ha azt a Bank netán nem tudná a piacról beszerezni. E kötelezettségvállalás elősegítette a magántőke-bevonást is a piacról, mivel a befektetőket megnyugtatta, hogy amennyiben a Bank a tőke egy részét nem tudja a piacon megszerezni, a HFSF majd szolgáltatja azt. Egyetlen magánbefektető sem lett volna hajlandó elkötelezni magát a feltőkésítés feltételeinek ismertté válása előtt, és akkoriban a Banknak nem volt hozzáférése a tőkepiacokhoz. Az előny szelektív, mivel azt nem minden, Görögországban működő banknak ítélték meg.

| (222) | Tekintettel arra, hogy a Bank más tagállamokban is aktív, és más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban vagy potenciálisan érdekeltek lehetnek a görögországi működésben, vélhetően a B3 intézkedés is érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzítja a versenyt. |
| --- | --- |

(222)

Tekintettel arra, hogy a Bank más tagállamokban is aktív, és más tagállamok pénzügyi intézményei is működnek Görögországban vagy potenciálisan érdekeltek lehetnek a görögországi működésben, vélhetően a B3 intézkedés is érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és torzítja a versenyt.

| (223) | Ezért a B3 intézkedés támogatásnak minősül, és a görög hatóságok állami támogatásként jelentették be azt. |
| --- | --- |

(223)

Ezért a B3 intézkedés támogatásnak minősül, és a görög hatóságok állami támogatásként jelentették be azt.

7.1.3.4.   A HFSF részvétele a 2013-as stresszteszt tőkeigényének fedezését célzó, 2013 tavaszi feltőkésítésben (B4 intézkedés)

| (224) | A HFSF részesedése a 2012-es stresszteszt során azonosított tőkeigények fedezését célzó 2013 tavaszi feltőkésítésben (B4. intézkedés) az első és második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) 5 891 millió EUR értékű törzsrészvényből álló állandó feltőkésítéssé történő részleges átváltásának felel meg. Mivel a B4 intézkedés már megadott támogatás részleges átváltása, még mindig vannak benne állami források, de nem növeli a támogatás névleges összegét. Ugyanakkor adott névleges összegű támogatás erejéig növeli a Bank előnyét (és ezért a versenytorzulást), mivel ez állandó feltőkésítés, nem pedig átmeneti feltőkésítés, mint a B1 és B2 intézkedés esetén. |
| --- | --- |

(224)

A HFSF részesedése a 2012-es stresszteszt során azonosított tőkeigények fedezését célzó 2013 tavaszi feltőkésítésben (B4. intézkedés) az első és második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) 5 891 millió EUR értékű törzsrészvényből álló állandó feltőkésítéssé történő részleges átváltásának felel meg. Mivel a B4 intézkedés már megadott támogatás részleges átváltása, még mindig vannak benne állami források, de nem növeli a támogatás névleges összegét. Ugyanakkor adott névleges összegű támogatás erejéig növeli a Bank előnyét (és ezért a versenytorzulást), mivel ez állandó feltőkésítés, nem pedig átmeneti feltőkésítés, mint a B1 és B2 intézkedés esetén.

| (225) | A Bizottság megállapítja, hogy ilyen támogatást nem nyújtottak minden Görögországban működő banknak. Ami a versenytorzulásokat és a kereskedelemre gyakorolt hatást illeti, a Bizottság megállapítja például, hogy a támogatás lehetővé tette a Bank számára tevékenységei gyakorlását más tagállamokban. A Bank felszámolása külföldi tevékenységeinek megszüntetéséhez vezetett volna ezen tevékenységek felszámolása vagy értékesítése útján. Ezen kívül egyes, más tagállamokból származó bankok is működtek Görögországban. Ezért az intézkedés torzítja a versenyt, és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. A Bizottság megítélése szerint tehát a B2 intézkedés állami támogatás. |
| --- | --- |

(225)

A Bizottság megállapítja, hogy ilyen támogatást nem nyújtottak minden Görögországban működő banknak. Ami a versenytorzulásokat és a kereskedelemre gyakorolt hatást illeti, a Bizottság megállapítja például, hogy a támogatás lehetővé tette a Bank számára tevékenységei gyakorlását más tagállamokban. A Bank felszámolása külföldi tevékenységeinek megszüntetéséhez vezetett volna ezen tevékenységek felszámolása vagy értékesítése útján. Ezen kívül egyes, más tagállamokból származó bankok is működtek Görögországban. Ezért az intézkedés torzítja a versenyt, és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. A Bizottság megítélése szerint tehát a B2 intézkedés állami támogatás.

7.1.3.5.   A B1, B2, B3 és B4 intézkedésre vonatkozó következtetés

| (226) | A B1, B2, B3 és B4 intézkedés állami támogatást jelent a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. A B1, B2 és B3 intézkedésben foglalt állami támogatás összege 7 335 millió EUR. A 7.1.3.3. szakaszban jelzettek szerint mivel a Bank a 2013. tavaszi feltőkésítés keretében 1 444 millió EUR összegű magántőkét vonzott, az első és második áthidaló feltőkésítésnek csupán egy részét (B1 és B2 intézkedés) váltották át állandó feltőkésítésre (B4 intézkedés). Az 1 082 millió EUR összegű tőkekiegészítésre (B3 intézkedés), amelyre a HFSF kötelezettséget vállalt, végül nem volt szükség, ezért azt nem fizették ki. A kifizetett állami támogatás összege tehát csupán az első és a második áthidaló feltőkésítés összegéből állt, azaz 6 253 millió EUR, és e támogatás egy részét a 2013. tavaszi feltőkésítés során (B4. intézkedés) hat hónapon belül visszafizették, mivel a magántőke részesedése meghaladta a kötelezettségvállalás összegét. |
| --- | --- |

(226)

A B1, B2, B3 és B4 intézkedés állami támogatást jelent a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében. A B1, B2 és B3 intézkedésben foglalt állami támogatás összege 7 335 millió EUR. A 7.1.3.3. szakaszban jelzettek szerint mivel a Bank a 2013. tavaszi feltőkésítés keretében 1 444 millió EUR összegű magántőkét vonzott, az első és második áthidaló feltőkésítésnek csupán egy részét (B1 és B2 intézkedés) váltották át állandó feltőkésítésre (B4 intézkedés). Az 1 082 millió EUR összegű tőkekiegészítésre (B3 intézkedés), amelyre a HFSF kötelezettséget vállalt, végül nem volt szükség, ezért azt nem fizették ki. A kifizetett állami támogatás összege tehát csupán az első és a második áthidaló feltőkésítés összegéből állt, azaz 6 253 millió EUR, és e támogatás egy részét a 2013. tavaszi feltőkésítés során (B4. intézkedés) hat hónapon belül visszafizették, mivel a magántőke részesedése meghaladta a kötelezettségvállalás összegét.

| (227) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja azt jelzi, hogy a támogatás abszolút összege mellett a Bizottságnak figyelembe kell vennie „a bank kockázattal súlyozott eszközeire vonatkozó” támogatást is. A B1, B2 és B3 intézkedésekre egy egyéves időszak folyamán került sor, 2012 áprilisától 2013 májusáig. Ebben az időszakban a Bank RWA-ja az egymást követő felvásárlások következtében jelentősen megnőtt. Felmerül tehát a kérdés, hogy milyen RWA szintet kell használni, és főként az, hogy az állami támogatást az időszak elején vagy az időszak végén fennálló RWA-ra való hivatkozással kell-e értékelni. A B1, B2 és B3 intézkedések célja a Görög Nemzeti Bank által 2012 márciusában azonosított tőkeszükséglet fedezése (a 2012-es stresszteszt). Más szóval, a szóban forgó állami támogatási intézkedések által fedezett tőkeszükséglet 2012 márciusában már létezett. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a B1, B2 és B3 intézkedésekbe foglalt támogatási összeget a Bank 2012. március 31-i kockázattal súlyozott eszközeihez kellene viszonyítani. Emlékezni kell arra is, hogy a Görög Nemzeti Bank 2012 márciusa után és a 2013. tavaszi feltőkésítésig nem vette figyelembe a görög bankok általi felvásárlásokat tőkeigényük – felfelé vagy lefelé történő – kiigazítása érdekében. Ez az elem is igazolja, hogy a B1, B2 és B3 intézkedés a Bank kerületével kapcsolatos támogatási intézkedés volt a 2012. március 31-i állapota szerint. |
| --- | --- |

(227)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja azt jelzi, hogy a támogatás abszolút összege mellett a Bizottságnak figyelembe kell vennie „a bank kockázattal súlyozott eszközeire vonatkozó” támogatást is. A B1, B2 és B3 intézkedésekre egy egyéves időszak folyamán került sor, 2012 áprilisától 2013 májusáig. Ebben az időszakban a Bank RWA-ja az egymást követő felvásárlások következtében jelentősen megnőtt. Felmerül tehát a kérdés, hogy milyen RWA szintet kell használni, és főként az, hogy az állami támogatást az időszak elején vagy az időszak végén fennálló RWA-ra való hivatkozással kell-e értékelni. A B1, B2 és B3 intézkedések célja a Görög Nemzeti Bank által 2012 márciusában azonosított tőkeszükséglet fedezése (a 2012-es stresszteszt). Más szóval, a szóban forgó állami támogatási intézkedések által fedezett tőkeszükséglet 2012 márciusában már létezett. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a B1, B2 és B3 intézkedésekbe foglalt támogatási összeget a Bank 2012. március 31-i kockázattal súlyozott eszközeihez kellene viszonyítani. Emlékezni kell arra is, hogy a Görög Nemzeti Bank 2012 márciusa után és a 2013. tavaszi feltőkésítésig nem vette figyelembe a görög bankok általi felvásárlásokat tőkeigényük – felfelé vagy lefelé történő – kiigazítása érdekében. Ez az elem is igazolja, hogy a B1, B2 és B3 intézkedés a Bank kerületével kapcsolatos támogatási intézkedés volt a 2012. március 31-i állapota szerint.

| (228) | A Banknak nyújtott támogatás az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés), valamint a HFSF kötelezettségvállalásának (B3 intézkedés) összege, azaz 7 335 millió EUR vagy a Bank 2012. március 31-i RWA-jának 21,5 %-a. |
| --- | --- |

(228)

A Banknak nyújtott támogatás az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés), valamint a HFSF kötelezettségvállalásának (B3 intézkedés) összege, azaz 7 335 millió EUR vagy a Bank 2012. március 31-i RWA-jának 21,5 %-a.

| (229) | A Banknak nyújtott támogatás az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) összege, azaz 6 253 millió EUR vagy a Bank 2012. március 31-i RWA-jának 18,4 %-a. |
| --- | --- |

(229)

A Banknak nyújtott támogatás az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) összege, azaz 6 253 millió EUR vagy a Bank 2012. március 31-i RWA-jának 18,4 %-a.

| (230) | Mivel a Banknak sikerült magántőkét vonzania, a HFSF által a Banknak ténylegesen, törzsrészvény ellenében nyújtott tőkeinjekció 5 891 millió EUR-t tett ki, amely a Bank 2012. március 31-i RWA-ja 17,3 %-ának felel meg. |
| --- | --- |

(230)

Mivel a Banknak sikerült magántőkét vonzania, a HFSF által a Banknak ténylegesen, törzsrészvény ellenében nyújtott tőkeinjekció 5 891 millió EUR-t tett ki, amely a Bank 2012. március 31-i RWA-ja 17,3 %-ának felel meg.

7.1.4.   A Banknak nyújtott támogatás meglétére és teljes összegére vonatkozó következtetés

| (231) | Az A, B1, B2, B3, B4, L1 és L2 intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. Ezen intézkedések összefoglalása a 11. táblázatban olvasható.

  11.   táblázat


  A Bank által kapott összes támogatás áttekintése










  Hiv. | Intézkedés | Az intézkedés típusa | A támogatás összege | Támogatás/kockázattal súlyozott eszközök |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Elsőbbségi részvények | Tőketámogatás | 750 millió EUR | 2,1 % |
| B1
  B2
  B3 | Első áthidaló feltőkésítés
  Második áthidaló feltőkésítés
  Kötelezettségvállalási nyilatkozat | Tőketámogatás | 4 700 millió EUR
  1 553 millió EUR
  1 082 millió EUR | 13,8 %
  4,5 %
  3,2 % |
| A Banknak nyújtott összes tőketámogatás: A + B1 + B2 + B3 | 8 085 millió EUR | 23,7 % |
| A Banknak kifizetett összes támogatás: A + B1 + B2 | 7 003 millió EUR | 21,6 % |
| B4 | Feltőkésítés | Tőketámogatás | 5 891 millió EUR | 17,3 % |
| A Bank részére kifizetett összes tőketámogatás mínusz a 6 hónapon belül visszafizetett támogatás | 6 641 millió EUR | 19,4 % |
| Hiv. | Intézkedés | Az intézkedés típusa | A támogatás névleges összege |
| L1 | Likviditási támogatás | Garancia
  Kötvénykibocsátás | Garanciák: 9,9 milliárd EUR
  Kötvénykibocsátás: 1,3 milliárd EUR |
| L2 | Államilag garantált ELA | Finanszírozás és garancia | 31,4 milliárd EUR |
| A Banknak nyújtott összes likviditási támogatás | 42,6 milliárd EUR |

(231)

Az A, B1, B2, B3, B4, L1 és L2 intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. Ezen intézkedések összefoglalása a 11. táblázatban olvasható.

11.   táblázat

A Bank által kapott összes támogatás áttekintése

Hiv.

Intézkedés

Az intézkedés típusa

A támogatás összege

Támogatás/kockázattal súlyozott eszközök

A

Elsőbbségi részvények

Tőketámogatás

750 millió EUR

2,1 %

B1

B2

B3

Első áthidaló feltőkésítés

Második áthidaló feltőkésítés

Kötelezettségvállalási nyilatkozat

Tőketámogatás

4 700 millió EUR

1 553 millió EUR

1 082 millió EUR

13,8 %

4,5 %

3,2 %

A Banknak nyújtott összes tőketámogatás: A + B1 + B2 + B3

8 085 millió EUR

23,7 %

A Banknak kifizetett összes támogatás: A + B1 + B2

7 003 millió EUR

21,6 %

B4

Feltőkésítés

Tőketámogatás

5 891 millió EUR

17,3 %

A Bank részére kifizetett összes tőketámogatás mínusz a 6 hónapon belül visszafizetett támogatás

6 641 millió EUR

19,4 %

Hiv.

Intézkedés

Az intézkedés típusa

A támogatás névleges összege

L1

Likviditási támogatás

Garancia

Kötvénykibocsátás

Garanciák: 9,9 milliárd EUR

Kötvénykibocsátás: 1,3 milliárd EUR

L2

Államilag garantált ELA

Finanszírozás és garancia

31,4 milliárd EUR

A Banknak nyújtott összes likviditási támogatás

42,6 milliárd EUR

7.2.   AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG ÉRTÉKELÉSÉNEK JOGALAPJA

| (232) | A (183) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának kell lennie a támogatási intézkedések értékelése jogalapjának (98). |
| --- | --- |

(232)

A (183) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának kell lennie a támogatási intézkedések értékelése jogalapjának (98).

| (233) | A pénzügyi válság idején a Bizottság összeegyeztethetőségi kritériumokat dolgozott ki a különböző típusú támogatási intézkedésekre. A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg. |
| --- | --- |

(233)

A pénzügyi válság idején a Bizottság összeegyeztethetőségi kritériumokat dolgozott ki a különböző típusú támogatási intézkedésekre. A támogatási intézkedések értékelésének elveit először a 2008. évi bankokról szóló közleményben határozták meg.

| (234) | Feltőkésítési intézkedésekre vonatkozó iránymutatás a feltőkésítésről szóló közleményben és a 2011-es meghosszabbítási közleményben található. |
| --- | --- |

(234)

Feltőkésítési intézkedésekre vonatkozó iránymutatás a feltőkésítésről szóló közleményben és a 2011-es meghosszabbítási közleményben található.

| (235) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény meghatározza a Bizottság által elfogadott megközelítést a szerkezetátalakítási tervek értékelésére vonatkozóan, különösen az életképesség helyreállításának, a kedvezményezett megfelelő hozzájárulása biztosításának és a versenytorzulások korlátozásának szükségességét illetően. |
| --- | --- |

(235)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény meghatározza a Bizottság által elfogadott megközelítést a szerkezetátalakítási tervek értékelésére vonatkozóan, különösen az életképesség helyreállításának, a kedvezményezett megfelelő hozzájárulása biztosításának és a versenytorzulások korlátozásának szükségességét illetően.

| (236) | Ezt a keretet egészítette ki a 2013-as bankokról szóló közlemény, amely a 2013. július 31. után bejelentett vagy a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül nyújtott támogatási intézkedésekre vonatkozik. |
| --- | --- |

(236)

Ezt a keretet egészítette ki a 2013-as bankokról szóló közlemény, amely a 2013. július 31. után bejelentett vagy a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül nyújtott támogatási intézkedésekre vonatkozik.

7.2.1.   A Banknak nyújtott likviditási támogatás összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (L1 intézkedés)

| (237) | A Bank által már megkapott likviditási támogatás végleges jóváhagyásra került azon egymást követő határozatok révén, amelyek engedélyezték a görög banktámogatási program, valamint annak módosításai és hosszabbításai szerinti intézkedéseket (99). A Banknak nyújtott minden jövőbeli likviditási támogatást a Bizottság által rendben jóváhagyott rendszer szerint kell megadni. Az ilyen támogatás feltételeit engedélyeznie kell a Bizottságnak, mielőtt megadják, ezért további értékelésére e határozatban nincs szükség. |
| --- | --- |

(237)

A Bank által már megkapott likviditási támogatás végleges jóváhagyásra került azon egymást követő határozatok révén, amelyek engedélyezték a görög banktámogatási program, valamint annak módosításai és hosszabbításai szerinti intézkedéseket (99). A Banknak nyújtott minden jövőbeli likviditási támogatást a Bizottság által rendben jóváhagyott rendszer szerint kell megadni. Az ilyen támogatás feltételeit engedélyeznie kell a Bizottságnak, mielőtt megadják, ezért további értékelésére e határozatban nincs szükség.

7.2.2.   Az elsőbbségi részvények összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (A. intézkedés)

| (238) | Az elsőbbségi részvények formájában 2009-ben folyósított feltőkésítés (A. intézkedés) a 2008-ban a bankokról szóló 2008. évi közlemény szerinti görög banktámogatási program részeként jóváhagyott feltőkésítési intézkedés alapján került megadásra. Ezért nem kell ismételten értékelni a bankokról szóló 2008. évi közlemény szerint, hanem csak a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján kell értékelni. |
| --- | --- |

(238)

Az elsőbbségi részvények formájában 2009-ben folyósított feltőkésítés (A. intézkedés) a 2008-ban a bankokról szóló 2008. évi közlemény szerinti görög banktámogatási program részeként jóváhagyott feltőkésítési intézkedés alapján került megadásra. Ezért nem kell ismételten értékelni a bankokról szóló 2008. évi közlemény szerint, hanem csak a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján kell értékelni.

7.2.3.   Az államilag garantált ELA összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (L2 intézkedés)

| (239) | Az államilag garantált ELA (L2 intézkedés) összeegyeztethetőségét először a bankokról szóló 2008. évi közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján kell értékelni. Minden 2013. július 31. után, a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül nyújtott államilag garantált ELA-ra a bankokról szóló 2013. évi közlemény vonatkozik. |
| --- | --- |

(239)

Az államilag garantált ELA (L2 intézkedés) összeegyeztethetőségét először a bankokról szóló 2008. évi közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján kell értékelni. Minden 2013. július 31. után, a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül nyújtott államilag garantált ELA-ra a bankokról szóló 2013. évi közlemény vonatkozik.

7.2.4.   A HFSF feltőkésítések összeegyeztethetőségi értékelésének jogalapja (B1, B2, B3 és B4 intézkedés)

| (240) | A HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) összeegyeztethetőségét, különösen az ellentételezést illetően, először a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján kell értékelni. A Piraeus eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki a B1 intézkedés fent említett közleményekkel való összeegyeztethetőségét illetően. Mivel ezeket 2013. augusztus 1. előtt hajtották végre, ezek az intézkedések nem tartoznak a bankokról szóló 2013. évi közlemény hatálya alá. A HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) összeegyeztethetőségét a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján is értékelni kell. |
| --- | --- |

(240)

A HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) összeegyeztethetőségét, különösen az ellentételezést illetően, először a bankokról szóló 2008. évi közlemény, a feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény alapján kell értékelni. A Piraeus eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki a B1 intézkedés fent említett közleményekkel való összeegyeztethetőségét illetően. Mivel ezeket 2013. augusztus 1. előtt hajtották végre, ezek az intézkedések nem tartoznak a bankokról szóló 2013. évi közlemény hatálya alá. A HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) összeegyeztethetőségét a szerkezetátalakításról szóló közlemény alapján is értékelni kell.

7.3.   AZ L2 INTÉZKEDÉS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2008. ÉVI KÖZLEMÉNNYEL, A FELTŐKÉSÍTÉSRŐL SZÓLÓ KÖZLEMÉNNYEL ÉS A 2011. ÉVI MEGHOSSZABBÍTÁSI KÖZLEMÉNNYEL

| (241) | Ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak: megfelelőség, szükségesség és arányosság. |
| --- | --- |

(241)

Ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak: megfelelőség, szükségesség és arányosság.

| (242) | Mivel a görög bankokat kizárták a bankközi piacokról, és teljesen a központi banki finanszírozástól váltak függővé, amint azt a (37) preambulumbekezdés is jelzi, és mivel a Bank nem tudott elegendő összegű pénzt kölcsönözni a rendes refinanszírozási műveleteken keresztül, a Banknak államilag garantált ELA-ra volt szüksége az elegendő likviditás megszerzéséhez, ezzel megelőzve fizetésképtelenné válását. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az L2 intézkedés megfelelő mechanizmus egy komoly zavar orvoslására, amelyet a Bank fizetésképtelensége okozott volna. |
| --- | --- |

(242)

Mivel a görög bankokat kizárták a bankközi piacokról, és teljesen a központi banki finanszírozástól váltak függővé, amint azt a (37) preambulumbekezdés is jelzi, és mivel a Bank nem tudott elegendő összegű pénzt kölcsönözni a rendes refinanszírozási műveleteken keresztül, a Banknak államilag garantált ELA-ra volt szüksége az elegendő likviditás megszerzéséhez, ezzel megelőzve fizetésképtelenné válását. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az L2 intézkedés megfelelő mechanizmus egy komoly zavar orvoslására, amelyet a Bank fizetésképtelensége okozott volna.

| (243) | Mivel az államilag garantált ELA viszonylag magas finanszírozási költséggel jár a Bank részére, a Bank számára elegendő ösztönzés, hogy elkerülje az ezen finanszírozási forrásra való támaszkodást tevékenységei fejlesztése számára. A Banknak [...] bázisponttal magasabb kamatlábat kellett fizetnie, mint a rendes eurórendszeri refinanszírozási műveleteknél. Ráadásul a Banknak [...] bázispontnyi garanciadíjat is kellett fizetnie az államnak. Mindezek eredményeképpen az államilag garantált ELA teljes költsége a Bank számára sokkal magasabb, mint az EKB-s refinanszírozás normál költségei. Nevezetesen, az előbbi és az utóbbi közötti különbség magasabb, mint a 2011. évi meghosszabbítási közlemény által megkövetelt garanciadíj szintje. Következésképpen az állam által felszámított teljes ellentételezés elégségesnek tekinthető. Ami az államilag garantált ELA összegét illeti, azt a Görög Nemzeti Bank és az EKB rendszeresen felülvizsgálja a Bank tényleges szükségletei alapján. Szorosan nyomon követik a felhasználását, és biztosítják a szükséges minimumra korlátozását. Így az L2 intézkedés nem biztosít a Banknak olyan likviditási többletet, amelyet versenyt torzító tevékenységek finanszírozására lehetne felhasználni. A szükséges minimális összegre van korlátozva. |
| --- | --- |

(243)

Mivel az államilag garantált ELA viszonylag magas finanszírozási költséggel jár a Bank részére, a Bank számára elegendő ösztönzés, hogy elkerülje az ezen finanszírozási forrásra való támaszkodást tevékenységei fejlesztése számára. A Banknak [...] bázisponttal magasabb kamatlábat kellett fizetnie, mint a rendes eurórendszeri refinanszírozási műveleteknél. Ráadásul a Banknak [...] bázispontnyi garanciadíjat is kellett fizetnie az államnak. Mindezek eredményeképpen az államilag garantált ELA teljes költsége a Bank számára sokkal magasabb, mint az EKB-s refinanszírozás normál költségei. Nevezetesen, az előbbi és az utóbbi közötti különbség magasabb, mint a 2011. évi meghosszabbítási közlemény által megkövetelt garanciadíj szintje. Következésképpen az állam által felszámított teljes ellentételezés elégségesnek tekinthető. Ami az államilag garantált ELA összegét illeti, azt a Görög Nemzeti Bank és az EKB rendszeresen felülvizsgálja a Bank tényleges szükségletei alapján. Szorosan nyomon követik a felhasználását, és biztosítják a szükséges minimumra korlátozását. Így az L2 intézkedés nem biztosít a Banknak olyan likviditási többletet, amelyet versenyt torzító tevékenységek finanszírozására lehetne felhasználni. A szükséges minimális összegre van korlátozva.

| (244) | Az államilag garantált ELA felhasználásának ilyen alapos vizsgálata és rendszeres ellenőrzése, hogy felhasználása a minimálisra korlátozódjon, e likviditás arányosságát és azt is biztosítja, hogy ne vezessen indokolatlan versenytorzuláshoz. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy Görögország kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank végrehajtja a szerkezetátalakítási tervet, amelynek során csökkenti a jegybanki finanszírozástól való függését, és hogy a Bank a 7.6. szakaszban elemzett magatartási korlátozásokat is teljesíti. Ezek a tényezők biztosítják, hogy a likviditási támogatástól való függés minél hamarabb megszűnjön, és hogy e támogatás arányos legyen. |
| --- | --- |

(244)

Az államilag garantált ELA felhasználásának ilyen alapos vizsgálata és rendszeres ellenőrzése, hogy felhasználása a minimálisra korlátozódjon, e likviditás arányosságát és azt is biztosítja, hogy ne vezessen indokolatlan versenytorzuláshoz. A Bizottság azt is megjegyzi, hogy Görögország kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank végrehajtja a szerkezetátalakítási tervet, amelynek során csökkenti a jegybanki finanszírozástól való függését, és hogy a Bank a 7.6. szakaszban elemzett magatartási korlátozásokat is teljesíti. Ezek a tényezők biztosítják, hogy a likviditási támogatástól való függés minél hamarabb megszűnjön, és hogy e támogatás arányos legyen.

| (245) | Ezért az L2 intézkedés megfelel a bankokról szóló 2008. évi közleménynek és a 2011. évi meghosszabbítási közleménynek. Mivel a bankokról szóló 2013. évi közlemény nem vezetett be további követelményeket a garanciákra vonatkozóan, az L2 intézkedés a bankokról szóló 2013. évi közleménynek is megfelel. |
| --- | --- |

(245)

Ezért az L2 intézkedés megfelel a bankokról szóló 2008. évi közleménynek és a 2011. évi meghosszabbítási közleménynek. Mivel a bankokról szóló 2013. évi közlemény nem vezetett be további követelményeket a garanciákra vonatkozóan, az L2 intézkedés a bankokról szóló 2013. évi közleménynek is megfelel.

7.4.   A B1, B2, B3 ÉS B4 INTÉZKEDÉS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2008. ÉVI KÖZLEMÉNNYEL, A FELTŐKÉSÍTÉSRŐL SZÓLÓ KÖZLEMÉNNYEL, A 2011. ÉVI MEGHOSSZABBÍTÁSI KÖZLEMÉNNYEL ÉS A BANKOKRÓL SZÓLÓ 2013. ÉVI KÖZLEMÉNNYEL

| (246) | A (241) preambulumbekezdésben jelzettek szerint, és a bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjával összhangban ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak (100): megfelelőség, szükségesség és arányosság. |
| --- | --- |

(246)

A (241) preambulumbekezdésben jelzettek szerint, és a bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjával összhangban ahhoz, hogy egy támogatás a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethető legyen, meg kell felelnie az összeegyeztethetőség általános kritériumainak (100): megfelelőség, szükségesség és arányosság.

| (247) | A feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény további iránymutatást határoz meg az állami tőkeinjekciók számára megkövetelt ellentételezési szintről. |
| --- | --- |

(247)

A feltőkésítésről szóló közlemény és a 2011. évi meghosszabbítási közlemény további iránymutatást határoz meg az állami tőkeinjekciók számára megkövetelt ellentételezési szintről.

7.4.1.   Az intézkedések megfelelősége

| (248) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) megfelelnek, mert hozzásegítik a Bankot a tőkekövetelmények teljesítéséhez. A HFSF által nyújtott feltőkésítés nélkül a Bank képtelen lett volna tevékenységei folytatására, és elvesztette volna az EKB refinanszírozási műveleteihez való hozzáférését. |
| --- | --- |

(248)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a HFSF feltőkésítések (B1, B2, B3 és B4 intézkedés) megfelelnek, mert hozzásegítik a Bankot a tőkekövetelmények teljesítéséhez. A HFSF által nyújtott feltőkésítés nélkül a Bank képtelen lett volna tevékenységei folytatására, és elvesztette volna az EKB refinanszírozási műveleteihez való hozzáférését.

| (249) | Ezzel kapcsolatban a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy a Bank az egyik legnagyobb bankintézmény Görögországban, mind a hitelezést, mind a betétgyűjtést illetően. Mint olyan, a Bank rendszerkockázati szempontból fontos bank Görögország számára. Következésképpen a Bank fizetésképtelensége súlyos zavart okozott volna a görög gazdaságban. Az akkori körülmények között a pénzügyi intézményeknek Görögországban nehézségeik voltak a finanszírozáshoz jutással. A finanszírozás hiánya korlátozta azon képességüket, hogy hitelt nyújtsanak a görög gazdaságnak. Ebben az összefüggésben a gazdaság zavarát súlyosbította volna a Bank fizetésképtelensége. Ráadásul a B1, B2, B3 és B4 intézkedésre leginkább a PSI program miatt – amely egy rendkívül különleges és előre nem látható esemény volt – került sor, nem pedig rossz gazdálkodás vagy a Bank túlzott kockázatvállalása miatt. Ily módon az intézkedések célja elsősorban az, hogy a PSI program eredményeit kezeljék, és hozzájáruljanak a pénzügyi stabilitás fenntartásához Görögországban. |
| --- | --- |

(249)

Ezzel kapcsolatban a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság megállapította, hogy a Bank az egyik legnagyobb bankintézmény Görögországban, mind a hitelezést, mind a betétgyűjtést illetően. Mint olyan, a Bank rendszerkockázati szempontból fontos bank Görögország számára. Következésképpen a Bank fizetésképtelensége súlyos zavart okozott volna a görög gazdaságban. Az akkori körülmények között a pénzügyi intézményeknek Görögországban nehézségeik voltak a finanszírozáshoz jutással. A finanszírozás hiánya korlátozta azon képességüket, hogy hitelt nyújtsanak a görög gazdaságnak. Ebben az összefüggésben a gazdaság zavarát súlyosbította volna a Bank fizetésképtelensége. Ráadásul a B1, B2, B3 és B4 intézkedésre leginkább a PSI program miatt – amely egy rendkívül különleges és előre nem látható esemény volt – került sor, nem pedig rossz gazdálkodás vagy a Bank túlzott kockázatvállalása miatt. Ily módon az intézkedések célja elsősorban az, hogy a PSI program eredményeit kezeljék, és hozzájáruljanak a pénzügyi stabilitás fenntartásához Görögországban.

| (250) | A Piraeus eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy minden lehetséges intézkedést azonnal megtettek-e annak elkerülése érdekében, hogy a Banknak a jövőben ismét támogatásra legyen szüksége. Amint azt e határozat (140)–(141) preambulumbekezdései jelzik, Görögország kötelezettséget vállalt számos, a Bank vállalatirányításával és üzleti műveleteivel kapcsolatos intézkedés végrehajtására. Amint azt a (115), (116) és a (117) preambulumbekezdés leírja, a Bank jelentős szerkezetátalakítást is végrehajtott a tevékenységeiben, sok, már megvalósított költségcsökkentéssel. Mindez eloszlatta a Bizottság kétségeit. |
| --- | --- |

(250)

A Piraeus eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki, hogy minden lehetséges intézkedést azonnal megtettek-e annak elkerülése érdekében, hogy a Banknak a jövőben ismét támogatásra legyen szüksége. Amint azt e határozat (140)–(141) preambulumbekezdései jelzik, Görögország kötelezettséget vállalt számos, a Bank vállalatirányításával és üzleti műveleteivel kapcsolatos intézkedés végrehajtására. Amint azt a (115), (116) és a (117) preambulumbekezdés leírja, a Bank jelentős szerkezetátalakítást is végrehajtott a tevékenységeiben, sok, már megvalósított költségcsökkentéssel. Mindez eloszlatta a Bizottság kétségeit.

| (251) | A Piraeus eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy voltak-e elegendő biztosítékok arra az esetre, ha a Bank állami ellenőrzés alá kerül, vagy arra az esetre, ha magánbefektetők megtartják az ellenőrzést, miközben a tulajdon többsége az államnál van. E határozat (140) és (141) preambulumbekezdésében leírt kötelezettségvállalások biztosítják, hogy a Bank hitelműveleteit kereskedelmi alapon fogják végezni, és a napi üzletmenetet megóvják az állami beavatkozástól. A HFSF és a Bank megállapodása szerinti kapcsolati keretrendszer azt is biztosítja, hogy a fő részvényes állam érdekei védve legyenek a Bank vezetésének túlzott kockázatvállalásától. |
| --- | --- |

(251)

A Piraeus eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy voltak-e elegendő biztosítékok arra az esetre, ha a Bank állami ellenőrzés alá kerül, vagy arra az esetre, ha magánbefektetők megtartják az ellenőrzést, miközben a tulajdon többsége az államnál van. E határozat (140) és (141) preambulumbekezdésében leírt kötelezettségvállalások biztosítják, hogy a Bank hitelműveleteit kereskedelmi alapon fogják végezni, és a napi üzletmenetet megóvják az állami beavatkozástól. A HFSF és a Bank megállapodása szerinti kapcsolati keretrendszer azt is biztosítja, hogy a fő részvényes állam érdekei védve legyenek a Bank vezetésének túlzott kockázatvállalásától.

| (252) | Így a B1, B2, B3 és B4 intézkedések biztosítják a pénzügyi stabilitás fenntartását Görögországban. Jelentős intézkedések történtek a jövőbeli veszteségek minimalizálása és annak biztosítása érdekében, hogy a Bank tevékenységeit nem megfelelő irányítás ne veszélyeztesse. Ennek alapján a Bizottság úgy találja, hogy a B1, B2, B3 és B4 intézkedések megfelelőek. |
| --- | --- |

(252)

Így a B1, B2, B3 és B4 intézkedések biztosítják a pénzügyi stabilitás fenntartását Görögországban. Jelentős intézkedések történtek a jövőbeli veszteségek minimalizálása és annak biztosítása érdekében, hogy a Bank tevékenységeit nem megfelelő irányítás ne veszélyeztesse. Ennek alapján a Bizottság úgy találja, hogy a B1, B2, B3 és B4 intézkedések megfelelőek.

7.4.2.   Szükségesség – a támogatás minimálisra korlátozása

| (253) | A 2008. évi bankokról szóló közleménnyel összhangban a támogatási intézkedésnek – összegét és formáját tekintve – szükségesnek kell lennie célja eléréséhez. Ez azt jelenti, hogy a tőkeinjekció összegének az adott cél eléréséhez szükséges minimumnak kell lennie. |
| --- | --- |

(253)

A 2008. évi bankokról szóló közleménnyel összhangban a támogatási intézkedésnek – összegét és formáját tekintve – szükségesnek kell lennie célja eléréséhez. Ez azt jelenti, hogy a tőkeinjekció összegének az adott cél eléréséhez szükséges minimumnak kell lennie.

| (254) | A tőketámogatás összegét a Görög Nemzeti Bank a 2012. évi stresszteszt keretében számította ki, biztosítandó, hogy az elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkearány egy bizonyos szint felett maradjon a 2012–2014-es időszakban, amint azt a 3. táblázat tükrözi. A B1, B2, B3 és B4 tehát nem jelent tőketöbbletet a Bank számára. Amint azt a (250) preambulumbekezdés kifejti, intézkedések történtek azon kockázat csökkentése érdekében, hogy a Banknak esetleg további támogatásra lehet szüksége a jövőben. |
| --- | --- |

(254)

A tőketámogatás összegét a Görög Nemzeti Bank a 2012. évi stresszteszt keretében számította ki, biztosítandó, hogy az elsődleges alapvető (Core Tier 1) tőkearány egy bizonyos szint felett maradjon a 2012–2014-es időszakban, amint azt a 3. táblázat tükrözi. A B1, B2, B3 és B4 tehát nem jelent tőketöbbletet a Bank számára. Amint azt a (250) preambulumbekezdés kifejti, intézkedések történtek azon kockázat csökkentése érdekében, hogy a Banknak esetleg további támogatásra lehet szüksége a jövőben.

| (255) | Ami az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) ellentételezését illeti, a Bizottság emlékeztet arra, hogy azokat 2012 májusában illetve 2012 decemberében ítélték oda, és kifizetésük természetben történt, EFSF kötvények formájában. A szóban forgó EFSF kötvények kiadásának napjától a 2013. tavaszi feltőkésítés napjáig a HFSF ellentételezésként az EFSF kötvények felhalmozódott kamatát plusz 1 % díjat kapott (101). Amint a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozat hangsúlyozza, ez az ellentételezés alacsonyabb, mint a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott 7 % és 9 % közötti tartomány. Ugyanakkor az alacsony ellentételezés időszaka egy évre korlátozódott a B1 intézkedésre vonatkozóan és öt hónapra a B2 intézkedést illetően (vagyis az áthidaló feltőkésítés szabályos feltőkésítéssé alakításáig rendes részvények formájában, nevezetesen a B4 intézkedésig). Míg az első és a második áthidaló feltőkésítés nem idézte elő a meglévő részvényesek felhígítását, a 2013. tavaszi feltőkésítés (amely az első és második áthidaló feltőkésítés részleges átalakítása volt) erősen felhígította a meglévő részvényeseket, mivel részesedésük a Bank részvénytőkéjében 2,3 %-ra esett. Ekkor megszűnt az az abnormális helyzet, amely az első áthidaló feltőkésítés napjától állt fenn. Így a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozatban felmerült kétségek eloszlottak. |
| --- | --- |

(255)

Ami az első és a második áthidaló feltőkésítés (B1 és B2 intézkedés) ellentételezését illeti, a Bizottság emlékeztet arra, hogy azokat 2012 májusában illetve 2012 decemberében ítélték oda, és kifizetésük természetben történt, EFSF kötvények formájában. A szóban forgó EFSF kötvények kiadásának napjától a 2013. tavaszi feltőkésítés napjáig a HFSF ellentételezésként az EFSF kötvények felhalmozódott kamatát plusz 1 % díjat kapott (101). Amint a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozat hangsúlyozza, ez az ellentételezés alacsonyabb, mint a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott 7 % és 9 % közötti tartomány. Ugyanakkor az alacsony ellentételezés időszaka egy évre korlátozódott a B1 intézkedésre vonatkozóan és öt hónapra a B2 intézkedést illetően (vagyis az áthidaló feltőkésítés szabályos feltőkésítéssé alakításáig rendes részvények formájában, nevezetesen a B4 intézkedésig). Míg az első és a második áthidaló feltőkésítés nem idézte elő a meglévő részvényesek felhígítását, a 2013. tavaszi feltőkésítés (amely az első és második áthidaló feltőkésítés részleges átalakítása volt) erősen felhígította a meglévő részvényeseket, mivel részesedésük a Bank részvénytőkéjében 2,3 %-ra esett. Ekkor megszűnt az az abnormális helyzet, amely az első áthidaló feltőkésítés napjától állt fenn. Így a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozatban felmerült kétségek eloszlottak.

| (256) | Másodsorban, tekintettel a Bank nehézségeinek nem tipikus forrására, amikor is a veszteségek elsősorban az állam javára szóló adósságelengedésből (a PSI program és az adósság-visszavásárlás, amelyek jelentős előnyt – vagyis adósságcsökkentést – biztosítanak az állam számára), továbbá a görög gazdaság elhúzódó recessziójának következményeiből eredtek, a Bizottság el tud fogadni egy ilyen átmeneti eltérést a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott mérvadó ellentételezési követelményektől (102). |
| --- | --- |

(256)

Másodsorban, tekintettel a Bank nehézségeinek nem tipikus forrására, amikor is a veszteségek elsősorban az állam javára szóló adósságelengedésből (a PSI program és az adósság-visszavásárlás, amelyek jelentős előnyt – vagyis adósságcsökkentést – biztosítanak az állam számára), továbbá a görög gazdaság elhúzódó recessziójának következményeiből eredtek, a Bizottság el tud fogadni egy ilyen átmeneti eltérést a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott mérvadó ellentételezési követelményektől (102).

| (257) | A B3 intézkedés egy, jövőbeli tőkeemelés keretében nyújtandó tőkére irányuló kötelezettségvállalás volt. Ez a 2012 decemberében vállalt kötelezettség mindössze öt hónappal később, 2013 májusában és júniusában tényleges tőkeinjekció formájában teljesülhetett volna, amikor a Bank megkezdte tőkeemelését. Mivel a Bank magánbefektetőket vonzott, a HFSF-nek nem kellett végül megadnia a vállalt tőkeinjekciót. A tőkebiztosításra vállalt kötelezettség érvényességi idejének rövidségét figyelembe véve, és a (256) preambulumbekezdésben foglalt okokból elfogadható, hogy e kötelezettségvállalásért nem fizettek ellentételezést. |
| --- | --- |

(257)

A B3 intézkedés egy, jövőbeli tőkeemelés keretében nyújtandó tőkére irányuló kötelezettségvállalás volt. Ez a 2012 decemberében vállalt kötelezettség mindössze öt hónappal később, 2013 májusában és júniusában tényleges tőkeinjekció formájában teljesülhetett volna, amikor a Bank megkezdte tőkeemelését. Mivel a Bank magánbefektetőket vonzott, a HFSF-nek nem kellett végül megadnia a vállalt tőkeinjekciót. A tőkebiztosításra vállalt kötelezettség érvényességi idejének rövidségét figyelembe véve, és a (256) preambulumbekezdésben foglalt okokból elfogadható, hogy e kötelezettségvállalásért nem fizettek ellentételezést.

| (258) | Ami a B4 intézkedést illeti, a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 8. pontjával összhangban a tőkeinjekciókat a felhígítási hatáshoz igazított részvényárfolyamhoz képest elegendő engedménnyel kellene jegyezni, hogy az állam számára kielégítő ellentételezés ésszerű biztosítékát adják. Miközben a B4 intézkedés nem biztosított jelentős engedményt a felhígítási hatáshoz igazított részvényárfolyamhoz képest, valójában lehetetlen volt jelentős engedményt elérni az elméleti előjog nélküli árból (103). A 2013. tavaszi feltőkésítést megelőzően a Bank tőkepiaci értéke csupán néhány száz millió eurót tett ki. Ilyen körülmények között felmerül a kérdés, a meglévő részvényeseket teljesen törölni kellett-e volna. A Bizottság megállapítja, hogy a kibocsátási árfolyam 50 %-os engedménnyel volt megállapítva a kibocsátási árfolyam meghatározását megelőző ötven nap átlagos piaci árához képest. A Bizottság azt is megállapítja, hogy nagy mértékű volt a meglévő részvényesek felhígítása, mivel a 2013. tavaszi feltőkésítés után a Bank részvényállományának csak 2,3 %-át birtokolták. Ezért a piaci árhoz képest további engedmény alkalmazásának csak csekély hatása lett volna a HFSF ellentételezésére. Tekintettel a görög bankok (256) preambulumbekezdésben kifejtett sajátos helyzetére, valamint a tényre, hogy a támogatási igény nagy mértékben az állam javára történt adósságelengedésből ered, a Bizottság az állam által jegyzett részvényeknél kellően alacsonynak ítéli a kibocsátási árfolyamot. |
| --- | --- |

(258)

Ami a B4 intézkedést illeti, a 2011. évi meghosszabbítási közlemény 8. pontjával összhangban a tőkeinjekciókat a felhígítási hatáshoz igazított részvényárfolyamhoz képest elegendő engedménnyel kellene jegyezni, hogy az állam számára kielégítő ellentételezés ésszerű biztosítékát adják. Miközben a B4 intézkedés nem biztosított jelentős engedményt a felhígítási hatáshoz igazított részvényárfolyamhoz képest, valójában lehetetlen volt jelentős engedményt elérni az elméleti előjog nélküli árból (103). A 2013. tavaszi feltőkésítést megelőzően a Bank tőkepiaci értéke csupán néhány száz millió eurót tett ki. Ilyen körülmények között felmerül a kérdés, a meglévő részvényeseket teljesen törölni kellett-e volna. A Bizottság megállapítja, hogy a kibocsátási árfolyam 50 %-os engedménnyel volt megállapítva a kibocsátási árfolyam meghatározását megelőző ötven nap átlagos piaci árához képest. A Bizottság azt is megállapítja, hogy nagy mértékű volt a meglévő részvényesek felhígítása, mivel a 2013. tavaszi feltőkésítés után a Bank részvényállományának csak 2,3 %-át birtokolták. Ezért a piaci árhoz képest további engedmény alkalmazásának csak csekély hatása lett volna a HFSF ellentételezésére. Tekintettel a görög bankok (256) preambulumbekezdésben kifejtett sajátos helyzetére, valamint a tényre, hogy a támogatási igény nagy mértékben az állam javára történt adósságelengedésből ered, a Bizottság az állam által jegyzett részvényeknél kellően alacsonynak ítéli a kibocsátási árfolyamot.

| (259) | A HFSF opciós utalványokat adott ki, és a 2013. tavaszi feltőkésítésben részt vevő magánbefektetőknek minden egyes újonnan jegyzett részvényhez egy opciós utalványt is adott. A HFSF ezen opciós utalványokat ellentételezés nélkül nyújtotta. Ahogyan a (106) preambulumbekezdés is tartalmazza, minden egyes opciós utalvány magában foglalja a HFSF 4,48. részvényének meghatározott időközönként és lehívási áron történő megvételére irányuló jogot. A lehívási ár megegyezik az 1,70 EUR-s, éves kumulatív kamatlábbal növelt jegyzési árral (az első évben 4 %, a második évben 5 %, a harmadik évben 6 %, a negyedik évben 7 %, majd az utolsó hat hónapra évesített 8 %). A HFSF által, saját tulajdonában lévő részvényeire vonatkozó ellentételezés felső határát ténylegesen ezeken a szinteken határozták meg. Ez az ellentételezés alacsonyabb, mint a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott 7 % és 9 % közötti tartomány. Azonban mivel ezek az opciós utalványok kiemelt tényezőt jelentenek a Bank által a 2013. tavaszi feltőkésítés keretében indított jogosultság-kibocsátáshoz és zártkörű részvénykibocsátáshoz, a Bizottság úgy véli, hogy ezek az opciós utalványok tették lehetővé a Bank számára, hogy a támogatás összegét 1 444 millió EUR-val csökkentse. Valóban: a Bank újratőkésítés előtti alacsony tőkearánya és az akkori nagyfokú bizonytalanság miatt, az akkor rendelkezésre álló szimulációk azt mutatták, hogy az opciós utalványok nélkül a magánbefektetők nem jutottak volna elegendő megtérüléshez, így nem vettek volna részt a folyamatban. A (249) és (256) preambulumbekezdésben kifejtett okokból és mivel a HFSF minimális pozitív ellentételezésben részesült volna, ha az opciós utalványokat lehívják, és mivel az MEFP célja a magánbefektetők vonzása volt, hogy egyes bankokat magánbefektetői irányítás alatt tartson, és kerülje az olyan helyzeteket, ahol az egész bankszektor a HFSF ellenőrzése alatt állna, a Bizottság elfogadja a feltőkésítésről szóló közleményben foglalt szokásos ellentételezés követelményeitől való ilyen eltérés. A Bizottság általi elfogadás azon a tényen is alapul, hogy a 2014 márciusában módosított HFSF törvény nem rendelkezik elővásárlási jogot nem megtestesítő részvénytőke-emelés esetén az opciós utalványok kiigazításáról, jogosultság-kibocsátás esetén pedig csak az opciós utalvány lehívási árfolyamát lehet kiigazítani, a kiigazítás csak utólag történhet, legfeljebb a HFSF elővásárlási jogának értékesítéséből származó bevétel összegének erejéig. Továbbá a Görögország által tett kötelezettségvállalás, amely szerint a HFSF által kibocsátott opciós utalványok esetleges visszavásárlása előtt kikéri a Bizottság jóváhagyását, lehetővé teszi a Bizottság számára annak biztosítását, hogy a lehetséges jövőbeli visszavásárlások ne csökkentsék tovább a HFSF-nek nyújtandó ellentételezést, és növeljék az opciós utalványok birtokosainak nyújtott ellenételezést. |
| --- | --- |

(259)

A HFSF opciós utalványokat adott ki, és a 2013. tavaszi feltőkésítésben részt vevő magánbefektetőknek minden egyes újonnan jegyzett részvényhez egy opciós utalványt is adott. A HFSF ezen opciós utalványokat ellentételezés nélkül nyújtotta. Ahogyan a (106) preambulumbekezdés is tartalmazza, minden egyes opciós utalvány magában foglalja a HFSF 4,48. részvényének meghatározott időközönként és lehívási áron történő megvételére irányuló jogot. A lehívási ár megegyezik az 1,70 EUR-s, éves kumulatív kamatlábbal növelt jegyzési árral (az első évben 4 %, a második évben 5 %, a harmadik évben 6 %, a negyedik évben 7 %, majd az utolsó hat hónapra évesített 8 %). A HFSF által, saját tulajdonában lévő részvényeire vonatkozó ellentételezés felső határát ténylegesen ezeken a szinteken határozták meg. Ez az ellentételezés alacsonyabb, mint a feltőkésítésről szóló közleményben meghatározott 7 % és 9 % közötti tartomány. Azonban mivel ezek az opciós utalványok kiemelt tényezőt jelentenek a Bank által a 2013. tavaszi feltőkésítés keretében indított jogosultság-kibocsátáshoz és zártkörű részvénykibocsátáshoz, a Bizottság úgy véli, hogy ezek az opciós utalványok tették lehetővé a Bank számára, hogy a támogatás összegét 1 444 millió EUR-val csökkentse. Valóban: a Bank újratőkésítés előtti alacsony tőkearánya és az akkori nagyfokú bizonytalanság miatt, az akkor rendelkezésre álló szimulációk azt mutatták, hogy az opciós utalványok nélkül a magánbefektetők nem jutottak volna elegendő megtérüléshez, így nem vettek volna részt a folyamatban. A (249) és (256) preambulumbekezdésben kifejtett okokból és mivel a HFSF minimális pozitív ellentételezésben részesült volna, ha az opciós utalványokat lehívják, és mivel az MEFP célja a magánbefektetők vonzása volt, hogy egyes bankokat magánbefektetői irányítás alatt tartson, és kerülje az olyan helyzeteket, ahol az egész bankszektor a HFSF ellenőrzése alatt állna, a Bizottság elfogadja a feltőkésítésről szóló közleményben foglalt szokásos ellentételezés követelményeitől való ilyen eltérés. A Bizottság általi elfogadás azon a tényen is alapul, hogy a 2014 márciusában módosított HFSF törvény nem rendelkezik elővásárlási jogot nem megtestesítő részvénytőke-emelés esetén az opciós utalványok kiigazításáról, jogosultság-kibocsátás esetén pedig csak az opciós utalvány lehívási árfolyamát lehet kiigazítani, a kiigazítás csak utólag történhet, legfeljebb a HFSF elővásárlási jogának értékesítéséből származó bevétel összegének erejéig. Továbbá a Görögország által tett kötelezettségvállalás, amely szerint a HFSF által kibocsátott opciós utalványok esetleges visszavásárlása előtt kikéri a Bizottság jóváhagyását, lehetővé teszi a Bizottság számára annak biztosítását, hogy a lehetséges jövőbeli visszavásárlások ne csökkentsék tovább a HFSF-nek nyújtandó ellentételezést, és növeljék az opciós utalványok birtokosainak nyújtott ellenételezést.

| (260) | Ami pedig azt a tényt illeti, hogy a HFSF részvények szavazati jogot nem biztosítanak, a Bizottság emlékeztet arra, hogy a támogatás szükségessége nem elsősorban a túlzott kockázatvállalásból fakad. Továbbá a MEFP egy célkitűzése az volt, hogy egyes bankokat magánbefektetői irányítás alatt tartson. Továbbá a kapcsolati keretrendszer és a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának elmaradása esetén a szavazati jogok automatikus visszaállítása biztosítékot nyújtanak a magánpiaci vezetők jövőbeli túlzott kockázatvállalása ellen. Végül a PSI és a 2012. decemberi visszavásárlás is az államnak juttatott egyfajta díjazás, hiszen az államnak a Bank felé fennálló adóssága több milliárd euróval csökkent. Ezen okokból kifolyólag a Bizottság el tudja fogadni, hogy a HFSF szavazati jogot nem biztosító részvényeket kapjon. A Bizottság így megállapítja, hogy a B4 intézkedés szükséges volt. |
| --- | --- |

(260)

Ami pedig azt a tényt illeti, hogy a HFSF részvények szavazati jogot nem biztosítanak, a Bizottság emlékeztet arra, hogy a támogatás szükségessége nem elsősorban a túlzott kockázatvállalásból fakad. Továbbá a MEFP egy célkitűzése az volt, hogy egyes bankokat magánbefektetői irányítás alatt tartson. Továbbá a kapcsolati keretrendszer és a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának elmaradása esetén a szavazati jogok automatikus visszaállítása biztosítékot nyújtanak a magánpiaci vezetők jövőbeli túlzott kockázatvállalása ellen. Végül a PSI és a 2012. decemberi visszavásárlás is az államnak juttatott egyfajta díjazás, hiszen az államnak a Bank felé fennálló adóssága több milliárd euróval csökkent. Ezen okokból kifolyólag a Bizottság el tudja fogadni, hogy a HFSF szavazati jogot nem biztosító részvényeket kapjon. A Bizottság így megállapítja, hogy a B4 intézkedés szükséges volt.

| (261) | Következésképpen a B1, B2, B3 és B4 intézkedések mind összegüket, mind formájukat illetően szükségesek mint megmentési támogatás. |
| --- | --- |

(261)

Következésképpen a B1, B2, B3 és B4 intézkedések mind összegüket, mind formájukat illetően szükségesek mint megmentési támogatás.

7.4.3.   Arányosság – a negatív továbbgyűrűző hatásokat korlátozó intézkedések

| (262) | A Bank igen nagy összegű állami támogatást kapott. Így ez a helyzet jelentős versenytorzulásokhoz vezethet. Ugyanakkor Görögország elkötelezte magát számos, a negatív továbbgyűrűző hatások csökkentését célzó intézkedés végrehajtása mellett. Nevezetesen, a kötelezettségvállalások biztosítják, hogy a Bank műveletei továbbra is üzleti alapon folytatódjanak, a (136) és (137) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint. Görögország továbbá a felvásárlás tilalmára és számos egyéb elidegenítési formára is kötelezettséget vállalt, lásd a (138), (139) és (143) preambulumbekezdést. A versenytorzulások korlátainak további értékelését a 7.6. szakasz tartalmazza. |
| --- | --- |

(262)

A Bank igen nagy összegű állami támogatást kapott. Így ez a helyzet jelentős versenytorzulásokhoz vezethet. Ugyanakkor Görögország elkötelezte magát számos, a negatív továbbgyűrűző hatások csökkentését célzó intézkedés végrehajtása mellett. Nevezetesen, a kötelezettségvállalások biztosítják, hogy a Bank műveletei továbbra is üzleti alapon folytatódjanak, a (136) és (137) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint. Görögország továbbá a felvásárlás tilalmára és számos egyéb elidegenítési formára is kötelezettséget vállalt, lásd a (138), (139) és (143) preambulumbekezdést. A versenytorzulások korlátainak további értékelését a 7.6. szakasz tartalmazza.

| (263) | A Bankban egy ellenőrző megbízottat neveztek ki, hogy nyomon kövesse a vállalatirányítással és üzleti műveletekkel kapcsolatos kötelezettségek teljesítését. Ezzel elkerülnek bármilyen káros változást a Bank kereskedelmi gyakorlatában, és így csökkentik a lehetséges negatív továbbgyűrűző hatásokat. |
| --- | --- |

(263)

A Bankban egy ellenőrző megbízottat neveztek ki, hogy nyomon kövesse a vállalatirányítással és üzleti műveletekkel kapcsolatos kötelezettségek teljesítését. Ezzel elkerülnek bármilyen káros változást a Bank kereskedelmi gyakorlatában, és így csökkentik a lehetséges negatív továbbgyűrűző hatásokat.

| (264) | Végül, 2014. június 25-én egy új, átfogó szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be a Bizottságnak. Ezt a szerkezetátalakítási tervet a 7.6. szakasz értékeli. |
| --- | --- |

(264)

Végül, 2014. június 25-én egy új, átfogó szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be a Bizottságnak. Ezt a szerkezetátalakítási tervet a 7.6. szakasz értékeli.

| (265) | Összefoglalva, a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozatban felmerült kétségek eloszlottak. A bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjának figyelembevételével a B1, B2, B3 és B4 intézkedések arányosak. |
| --- | --- |

(265)

Összefoglalva, a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozatban felmerült kétségek eloszlottak. A bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjának figyelembevételével a B1, B2, B3 és B4 intézkedések arányosak.

7.4.4.   A HFSF feltőkésítéseknek a bankokról szóló 2008. évi közleménynek, a feltőkésítésről szóló közleménynek és a 2011. évi meghosszabbítási közleménynek való megfelelésére vonatkozó következtetés

| (266) | Így megállapítható, hogy a HFSF feltőkésítések (a B1, B2, B3 és B4 intézkedés) megfelelőek, szükségesek és arányosak, figyelemmel a bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjára, a feltőkésítésről szóló közleményre és a 2011. évi meghosszabbítási közleményre. A B1, B2, B3 és B4 intézkedés tehát összeegyeztethető a bankokról szóló 2008. évi közleménnyel, a feltőkésítésről szóló közleménnyel és a 2011. évi meghosszabbítási közleménnyel |
| --- | --- |

(266)

Így megállapítható, hogy a HFSF feltőkésítések (a B1, B2, B3 és B4 intézkedés) megfelelőek, szükségesek és arányosak, figyelemmel a bankokról szóló 2008. évi közlemény 15. pontjára, a feltőkésítésről szóló közleményre és a 2011. évi meghosszabbítási közleményre. A B1, B2, B3 és B4 intézkedés tehát összeegyeztethető a bankokról szóló 2008. évi közleménnyel, a feltőkésítésről szóló közleménnyel és a 2011. évi meghosszabbítási közleménnyel

7.5.   AZ ATE ÁTVITT TEVÉKENYSÉGEK, A GENIKI, A CIPRUSI ÁTVITT TEVÉKENYSÉGEK ÉS AZ MGB FELVÁSÁRLÁSÁNAK A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI KÖZLEMÉNNYEL VALÓ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

| (267) | A szerkezetátalakítási közlemény 23. pontja kifejti, hogy vállalkozásoknak a támogatott bankok általi felvásárlását nem lehet állami támogatásból finanszírozni, kivéve, ha ez a vállalkozás életképességének helyreállításához elengedhetetlen. A szerkezetátalakítási közlemény 40. és 41. pontja továbbá megállapítja, hogy bankok nem használhatnak állami támogatást velük versengő vállalkozások felvásárlásához, kivéve, ha a felvásárlás a pénzügyi stabilitás helyreállításához vagy a valódi verseny biztosításához szükséges konszolidációs folyamat részét képezi. Ezenkívül a felvásárlások veszélyeztethetik vagy bonyolíthatják az életképesség helyreállítását. Ezért a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a Bank által megvalósított tulajdonszerzések összeegyeztethetőek-e a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel. |
| --- | --- |

(267)

A szerkezetátalakítási közlemény 23. pontja kifejti, hogy vállalkozásoknak a támogatott bankok általi felvásárlását nem lehet állami támogatásból finanszírozni, kivéve, ha ez a vállalkozás életképességének helyreállításához elengedhetetlen. A szerkezetátalakítási közlemény 40. és 41. pontja továbbá megállapítja, hogy bankok nem használhatnak állami támogatást velük versengő vállalkozások felvásárlásához, kivéve, ha a felvásárlás a pénzügyi stabilitás helyreállításához vagy a valódi verseny biztosításához szükséges konszolidációs folyamat részét képezi. Ezenkívül a felvásárlások veszélyeztethetik vagy bonyolíthatják az életképesség helyreállítását. Ezért a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a Bank által megvalósított tulajdonszerzések összeegyeztethetőek-e a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel.

7.5.1.   Az ATE átvitt tevékenységei megvásárlásának a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel való összeegyeztethetősége

7.5.1.1.   Az ATE átvitt tevékenységei megvásárlásának hatása a Bank hosszú távú életképességére

| (268) | Az ATE átvitt tevékenységeinek felvásárlása a Banknak jelentős betétállományt hozott, a nettó hitelállomány összege sokkal kisebb volt (104). Ez tehát hozzájárult a Bank rendkívül magas hitel/betét arányának jelentős csökkenéséhez. |
| --- | --- |

(268)

Az ATE átvitt tevékenységeinek felvásárlása a Banknak jelentős betétállományt hozott, a nettó hitelállomány összege sokkal kisebb volt (104). Ez tehát hozzájárult a Bank rendkívül magas hitel/betét arányának jelentős csökkenéséhez.

| (269) | Továbbá a felvásárlás jelentős szinergiákhoz is vezetett, például a költségek terén, a bankfiókok számának, a személyzet létszámának csökkentésével, az informatikai integráció, finanszírozási szinergiák és bevételi szinergiák révén. |
| --- | --- |

(269)

Továbbá a felvásárlás jelentős szinergiákhoz is vezetett, például a költségek terén, a bankfiókok számának, a személyzet létszámának csökkentésével, az informatikai integráció, finanszírozási szinergiák és bevételi szinergiák révén.

| (270) | A felvásárlás tehát a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából nagyon pozitív. |
| --- | --- |

(270)

A felvásárlás tehát a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából nagyon pozitív.

7.5.1.2.   Az ATE átvitt tevékenységei megvásárlásának hatása a Bank számára szükséges támogatás összegére

| (271) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség. |
| --- | --- |

(271)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség.

| (272) | A Bank által az ATE átvitt tevékenységeinek felvásárlásáért fizetett ellenértéket az átvitt betétek értékének 0,6 %-ában határozták meg, amely körülbelül 95 millió EUR-t tett ki. Ez a Banknak a felvásárlás időpontjában fennálló összes eszközének 0,02 %-ával volt egyenértékű. Ez az összeg tehát tekinthető alacsony, de nem elhanyagolható összegnek. |
| --- | --- |

(272)

A Bank által az ATE átvitt tevékenységeinek felvásárlásáért fizetett ellenértéket az átvitt betétek értékének 0,6 %-ában határozták meg, amely körülbelül 95 millió EUR-t tett ki. Ez a Banknak a felvásárlás időpontjában fennálló összes eszközének 0,02 %-ával volt egyenértékű. Ez az összeg tehát tekinthető alacsony, de nem elhanyagolható összegnek.

| (273) | Az ATE átvitt tevékenységeinek felvásárlása nyomán jelentősen javult a Bank rendkívül feszült likviditási pozíciója, így a Bank sokkal életképesebb helyzetbe került. A Bizottság emlékeztet arra, hogy [...]. Ezért a felvásárlás és az alacsony vételár a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából lényegesnek tekinthető, és a szerkezetátalakítási közlemény 23. pontjának körébe tartozik. |
| --- | --- |

(273)

Az ATE átvitt tevékenységeinek felvásárlása nyomán jelentősen javult a Bank rendkívül feszült likviditási pozíciója, így a Bank sokkal életképesebb helyzetbe került. A Bizottság emlékeztet arra, hogy [...]. Ezért a felvásárlás és az alacsony vételár a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából lényegesnek tekinthető, és a szerkezetátalakítási közlemény 23. pontjának körébe tartozik.

7.5.1.3.   Az ATE átvitt tevékenységek felvásárlásának versenytorzító hatása

| (274) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást nem szabad nem támogatott vállalatok hátrányára, egymással versengő vállalkozások felvásárlására fordítani. A szerkezetátalakítási közlemény 41. pontja azt is kimondja, hogy felvásárlásokat akkor lehet engedélyezni, ha azok a pénzügyi stabilitás helyreállításához vagy a hatékony verseny biztosításához szükséges konszolidációs folyamat részét képezik. Ilyen körülmények között a felvásárlási folyamatnak méltányosnak kell lennie, és a felvásárlásnak biztosítania kell az érintett piacon a hatékony verseny feltételeit. |
| --- | --- |

(274)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást nem szabad nem támogatott vállalatok hátrányára, egymással versengő vállalkozások felvásárlására fordítani. A szerkezetátalakítási közlemény 41. pontja azt is kimondja, hogy felvásárlásokat akkor lehet engedélyezni, ha azok a pénzügyi stabilitás helyreállításához vagy a hatékony verseny biztosításához szükséges konszolidációs folyamat részét képezik. Ilyen körülmények között a felvásárlási folyamatnak méltányosnak kell lennie, és a felvásárlásnak biztosítania kell az érintett piacon a hatékony verseny feltételeit.

| (275) | A Görög Nemzeti Bank 2012 elején felülvizsgálta az összes görög bank életképességét, és úgy ítélte meg, hogy az ATE nem minősül önállóan életképes banknak. A Görög Nemzeti Bank továbbá elemezte az ATE rendelkezésére álló különböző alternatívákat (mint például a felszámolás), és arra a következtetésre jutott, hogy az ATE átvitt tevékenységeinek eladása a legvonzóbb lehetőség, mivel ez Görögország esetében csökkentené a kitettségi kockázatot, és minimalizálná a költségeket. Ezért a kivásárlás minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség. |
| --- | --- |

(275)

A Görög Nemzeti Bank 2012 elején felülvizsgálta az összes görög bank életképességét, és úgy ítélte meg, hogy az ATE nem minősül önállóan életképes banknak. A Görög Nemzeti Bank továbbá elemezte az ATE rendelkezésére álló különböző alternatívákat (mint például a felszámolás), és arra a következtetésre jutott, hogy az ATE átvitt tevékenységeinek eladása a legvonzóbb lehetőség, mivel ez Görögország esetében csökkentené a kitettségi kockázatot, és minimalizálná a költségeket. Ezért a kivásárlás minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség.

| (276) | Továbbá egyetlen nem támogatott ajánlattevő sem nyújtott be ajánlatot az ATE átvitt tevékenységeire. |
| --- | --- |

(276)

Továbbá egyetlen nem támogatott ajánlattevő sem nyújtott be ajánlatot az ATE átvitt tevékenységeire.

| (277) | Végül mivel az ATE átvitt tevékenységeinek felvásárlását engedélyezte a Görög Versenyhatóság (105), feltételezhető, hogy az eladási folyamat kimenetele nem veszélyezteti a tényleges verseny feltételeit Görögországban. |
| --- | --- |

(277)

Végül mivel az ATE átvitt tevékenységeinek felvásárlását engedélyezte a Görög Versenyhatóság (105), feltételezhető, hogy az eladási folyamat kimenetele nem veszélyezteti a tényleges verseny feltételeit Görögországban.

| (278) | Az ATE felvásárolt tevékenységeinek felvásárlása tehát összhangban van a szerkezetátalakítási közlemény 4. szakaszával. |
| --- | --- |

(278)

Az ATE felvásárolt tevékenységeinek felvásárlása tehát összhangban van a szerkezetátalakítási közlemény 4. szakaszával.

7.5.1.4.   Az ATE átvitt tevékenységeinek felvásárlására vonatkozó következtetés

| (279) | Megállapítható, hogy figyelemmel a görög bankok egyedi helyzetére és az ATE átvitt tevékenységei felvásárlásának sajátosságaira, a felvásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel. |
| --- | --- |

(279)

Megállapítható, hogy figyelemmel a görög bankok egyedi helyzetére és az ATE átvitt tevékenységei felvásárlásának sajátosságaira, a felvásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel.

7.5.2.   A Geniki felvásárlásának a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel való összeegyeztethetősége

7.5.2.1.   A Geniki felvásárlásának hatása a Bank hosszú távú életképességére

| (280) | Működési jövedelmezőség tekintetében a Geniki felvásárlása növeli a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását. A Bank által a felvásárlás időpontjában benyújtott elemzés szerint két bank egyesítése ugyanazon a földrajzi piacon szinergiákat teremt, például létszámcsökkentés és fiókbezárások formájában megvalósuló költségcsökkentés segítségével. A Bank megkapja a Geniki ügyfeleit és betéteseit, ily módon jelentősen csökkenti az értékesítési költségeket. |
| --- | --- |

(280)

Működési jövedelmezőség tekintetében a Geniki felvásárlása növeli a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását. A Bank által a felvásárlás időpontjában benyújtott elemzés szerint két bank egyesítése ugyanazon a földrajzi piacon szinergiákat teremt, például létszámcsökkentés és fiókbezárások formájában megvalósuló költségcsökkentés segítségével. A Bank megkapja a Geniki ügyfeleit és betéteseit, ily módon jelentősen csökkenti az értékesítési költségeket.

| (281) | A likviditási helyzet tekintetében, és ahogyan azt a (65) preambulumbekezdés is bemutatja, a Geniki több betéttel rendelkezett, mint nettó hitellel. A felvásárlás tehát növelte a Bank likviditását, és segített a Bank hitel/betét arányának csökkentésében. Ezen túlmenően a Genikit megfelelően feltőkésítették, mielőtt a Bank felvásárolta. Így a felvásárlás valószínűleg nem teremt a jövőben a Bank számára tőkeigényt. |
| --- | --- |

(281)

A likviditási helyzet tekintetében, és ahogyan azt a (65) preambulumbekezdés is bemutatja, a Geniki több betéttel rendelkezett, mint nettó hitellel. A felvásárlás tehát növelte a Bank likviditását, és segített a Bank hitel/betét arányának csökkentésében. Ezen túlmenően a Genikit megfelelően feltőkésítették, mielőtt a Bank felvásárolta. Így a felvásárlás valószínűleg nem teremt a jövőben a Bank számára tőkeigényt.

| (282) | A felvásárlás tehát a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából pozitív. |
| --- | --- |

(282)

A felvásárlás tehát a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából pozitív.

7.5.2.2.   A Geniki felvásárlásának hatása a Bank számára szükséges támogatás összegére

| (283) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség. Ebben az esetben annak ellenére, hogy a felvásárlás pozitív hatást gyakorol a Bank életképességére, a szerkezetátalakítási közlemény 23. pontja szerinti életképessége szempontjából nem elengedhetetlen. |
| --- | --- |

(283)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség. Ebben az esetben annak ellenére, hogy a felvásárlás pozitív hatást gyakorol a Bank életképességére, a szerkezetátalakítási közlemény 23. pontja szerinti életképessége szempontjából nem elengedhetetlen.

| (284) | A Bank azonban a Geniki felvásárlásáért csupán 1 millió EUR-t fizetett, amely csekély összegnek tekinthető. Továbbá a Geniki megfelelően fel volt tőkésítve, és az ügylet egyik feltételeként a Société Générale jelentős tőkeinjekciót nyújtott a Banknak (106). |
| --- | --- |

(284)

A Bank azonban a Geniki felvásárlásáért csupán 1 millió EUR-t fizetett, amely csekély összegnek tekinthető. Továbbá a Geniki megfelelően fel volt tőkésítve, és az ügylet egyik feltételeként a Société Générale jelentős tőkeinjekciót nyújtott a Banknak (106).

| (285) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a tranzakció sajátosságait figyelembe véve (egy teljesen feltőkésített bank nagyon alacsony áron történő felvásárlása és az eladó által a Banknak nyújtott tőkeinjekció) a felvásárlás a Bank számára nem teremt további tőkeigényt, így a Geniki felvásárlása kivételesen nem sérti azt az elvet, hogy a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni. |
| --- | --- |

(285)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a tranzakció sajátosságait figyelembe véve (egy teljesen feltőkésített bank nagyon alacsony áron történő felvásárlása és az eladó által a Banknak nyújtott tőkeinjekció) a felvásárlás a Bank számára nem teremt további tőkeigényt, így a Geniki felvásárlása kivételesen nem sérti azt az elvet, hogy a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni.

7.5.2.3.   A Geniki felvásárlásának versenytorzító hatása

| (286) | A (274) preambulumbekezdés szerint és a szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást csak kivételes esetben szabad nem támogatott vállalatok kárára, egymással versengő vállalkozások felvásárlására fordítani. |
| --- | --- |

(286)

A (274) preambulumbekezdés szerint és a szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást csak kivételes esetben szabad nem támogatott vállalatok kárára, egymással versengő vállalkozások felvásárlására fordítani.

| (287) | A Görög Nemzeti Bank 2012 elején felülvizsgálta az összes görög bank életképességét, és úgy ítélte meg, hogy a Geniki nem minősül önállóan életképes banknak. A Geniki nagy veszteséget okozott a Société Générale-nak, amely ezért el akarta adni a Genikit, az eladás meghiúsulása esetén pedig hagyta volna csődbe menni. Ezért a felvásárlás minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség. |
| --- | --- |

(287)

A Görög Nemzeti Bank 2012 elején felülvizsgálta az összes görög bank életképességét, és úgy ítélte meg, hogy a Geniki nem minősül önállóan életképes banknak. A Geniki nagy veszteséget okozott a Société Générale-nak, amely ezért el akarta adni a Genikit, az eladás meghiúsulása esetén pedig hagyta volna csődbe menni. Ezért a felvásárlás minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség.

| (288) | Továbbá egyetlen nem támogatott ajánlattevő sem nyújtott be érvényes ajánlatot a Geniki átvitt tevékenységeire. Ezért a Bank nem szorított ki nem támogatott ajánlattevőt. |
| --- | --- |

(288)

Továbbá egyetlen nem támogatott ajánlattevő sem nyújtott be érvényes ajánlatot a Geniki átvitt tevékenységeire. Ezért a Bank nem szorított ki nem támogatott ajánlattevőt.

| (289) | Továbbá mivel a felvásárlást engedélyezte a Görög Versenyhatóság (107), feltételezhető, hogy az eladási folyamat kimenetele nem veszélyezteti a tényleges verseny feltételeit Görögországban. |
| --- | --- |

(289)

Továbbá mivel a felvásárlást engedélyezte a Görög Versenyhatóság (107), feltételezhető, hogy az eladási folyamat kimenetele nem veszélyezteti a tényleges verseny feltételeit Görögországban.

| (290) | A vételár nagyon alacsony volt. Ezért nem tekinthető úgy, hogy a Bank állami támogatást használt a felvásárlás finanszírozására. Ezen elemeket figyelembe véve levonható a következtetés, hogy a Geniki felvásárlása összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. szakaszával. |
| --- | --- |

(290)

A vételár nagyon alacsony volt. Ezért nem tekinthető úgy, hogy a Bank állami támogatást használt a felvásárlás finanszírozására. Ezen elemeket figyelembe véve levonható a következtetés, hogy a Geniki felvásárlása összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. szakaszával.

7.5.2.4.   A Geniki felvásárlására vonatkozó következtetés

| (291) | Megállapítható, hogy figyelemmel a görög bankok egyedi helyzetére és a Geniki felvásárlásának sajátosságaira, a felvásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel. |
| --- | --- |

(291)

Megállapítható, hogy figyelemmel a görög bankok egyedi helyzetére és a Geniki felvásárlásának sajátosságaira, a felvásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel.

7.5.3.   A ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásának a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel való összeegyeztethetősége

7.5.3.1.   A ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásának hatása a Bank hosszú távú életképességére

| (292) | A ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlása fokozza a Bank hosszú távú életképességét. |
| --- | --- |

(292)

A ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlása fokozza a Bank hosszú távú életképességét.

| (293) | A Bank által a felvásárlás idején benyújtott elemzés szerint a tranzakció jelentős szinergiákhoz vezethet, például az igazgatási és személyzetiköltség-megtakarítások révén megvalósuló költségszinergiákhoz, és a betétek költségeinek jelentős javulását is eredményezheti. A felvásárlása óta a Bank teljes mértékben integrálta a három ciprusi bank görögországi műveleteit, átnevezte a három ciprusi bank fiókjait, és a hálózat racionalizálása is előrehaladott állapotban van. |
| --- | --- |

(293)

A Bank által a felvásárlás idején benyújtott elemzés szerint a tranzakció jelentős szinergiákhoz vezethet, például az igazgatási és személyzetiköltség-megtakarítások révén megvalósuló költségszinergiákhoz, és a betétek költségeinek jelentős javulását is eredményezheti. A felvásárlása óta a Bank teljes mértékben integrálta a három ciprusi bank görögországi műveleteit, átnevezte a három ciprusi bank fiókjait, és a hálózat racionalizálása is előrehaladott állapotban van.

| (294) | A három ciprusi bank görögországi műveleteinek hitelportfóliói megfelelő fedezettel rendelkeztek. A Bank valójában e hiteleket jóval a névérték alatt vásárolta fel: a vételárat csökkentették, hogy az így tükrözze a PIMCO által a stresszteszt keretében becsült jövőbeli veszteségeket. A már eleve alacsony vételár által tükrözött hitelveszteséget meghaladó veszteség kockázata ily módon mérsékelt. |
| --- | --- |

(294)

A három ciprusi bank görögországi műveleteinek hitelportfóliói megfelelő fedezettel rendelkeztek. A Bank valójában e hiteleket jóval a névérték alatt vásárolta fel: a vételárat csökkentették, hogy az így tükrözze a PIMCO által a stresszteszt keretében becsült jövőbeli veszteségeket. A már eleve alacsony vételár által tükrözött hitelveszteséget meghaladó veszteség kockázata ily módon mérsékelt.

| (295) | A Bank jelentős betétállományra is szert tett, amelynek értéke szinte megegyezik a felvásárolt nettó hitelállománnyal. Ily módon a bank megerősítette likviditási pozícióját. |
| --- | --- |

(295)

A Bank jelentős betétállományra is szert tett, amelynek értéke szinte megegyezik a felvásárolt nettó hitelállománnyal. Ily módon a bank megerősítette likviditási pozícióját.

| (296) | A felvásárlás tehát a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából pozitív. |
| --- | --- |

(296)

A felvásárlás tehát a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából pozitív.

7.5.3.2.   A ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásának hatása a Bank számára szükséges támogatás összegére

| (297) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség. |
| --- | --- |

(297)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség.

| (298) | A 7.3. szakaszban foglalt elemzés szerint a támogatás célja a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlója tőkeigényének fedezése volt, mivel felvásárlásuk biztosíthatja a pénzügyi stabilitás megőrzését Görögországban. A Bank által a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásáért fizetett ellenérték jóval alacsonyabb volt, mint a felvásárolt portfólió könyv szerinti értéke. Az ellenérték még a hitelállomány értékét sem érte el, miután azt lefelé módosították, hogy tükrözze a PIMCO által stresszteszt keretében becsült jövőbeli hitelezési veszteségeket. A felvásárlási ár így negatívnak tekinthető. Ezt a következtetést alátámasztja az a tény, hogy a Bank a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásakor jelentős negatív goodwillt könyvelt el, amely tőkeemelést eredményezett. |
| --- | --- |

(298)

A 7.3. szakaszban foglalt elemzés szerint a támogatás célja a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlója tőkeigényének fedezése volt, mivel felvásárlásuk biztosíthatja a pénzügyi stabilitás megőrzését Görögországban. A Bank által a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásáért fizetett ellenérték jóval alacsonyabb volt, mint a felvásárolt portfólió könyv szerinti értéke. Az ellenérték még a hitelállomány értékét sem érte el, miután azt lefelé módosították, hogy tükrözze a PIMCO által stresszteszt keretében becsült jövőbeli hitelezési veszteségeket. A felvásárlási ár így negatívnak tekinthető. Ezt a következtetést alátámasztja az a tény, hogy a Bank a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásakor jelentős negatív goodwillt könyvelt el, amely tőkeemelést eredményezett.

| (299) | Még ha úgy is tekintik, hogy a Bank pozitív árat fizetett, a Bizottság ennek ellenére azt állapítja meg, hogy a felvásárlás előfeltételeként a HFSF kötelezettséget vállalt a vevőnek a vételár összegének tőkeinjekció formájában történő kifizetésére. A HFSF e kötelezettségvállalást a 2013 tavaszi feltőkésítés keretében tiszteletben tartotta. A 6.2.1. szakaszban leírtaknak megfelelően a tőkeinjekció a ciprusi átvitt tevékenységeknek, és nem pedig a Banknak nyújtott támogatásnak minősül. A felvásárlás nyomán tehát a Bank részéről nem merült fel igény további állami támogatásra. |
| --- | --- |

(299)

Még ha úgy is tekintik, hogy a Bank pozitív árat fizetett, a Bizottság ennek ellenére azt állapítja meg, hogy a felvásárlás előfeltételeként a HFSF kötelezettséget vállalt a vevőnek a vételár összegének tőkeinjekció formájában történő kifizetésére. A HFSF e kötelezettségvállalást a 2013 tavaszi feltőkésítés keretében tiszteletben tartotta. A 6.2.1. szakaszban leírtaknak megfelelően a tőkeinjekció a ciprusi átvitt tevékenységeknek, és nem pedig a Banknak nyújtott támogatásnak minősül. A felvásárlás nyomán tehát a Bank részéről nem merült fel igény további állami támogatásra.

| (300) | Megállapítható, hogy a sajátos feltételeknek köszönhetően (alacsony vételár és a HFSF által vállalt, a vételár értékének megfelelő tőkeinjekció nyújtására irányuló kötelezettség), a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlása kivételesen nem sérti azt az elvet, hogy a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni. |
| --- | --- |

(300)

Megállapítható, hogy a sajátos feltételeknek köszönhetően (alacsony vételár és a HFSF által vállalt, a vételár értékének megfelelő tőkeinjekció nyújtására irányuló kötelezettség), a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlása kivételesen nem sérti azt az elvet, hogy a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni.

7.5.3.3.   A ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásának versenytorzító hatása

| (301) | A (274) preambulumbekezdés szerint és a szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást csak kivételes esetben szabad nem támogatott vállalatok kárára, egymással versengő vállalkozások felvásárlására fordítani |
| --- | --- |

(301)

A (274) preambulumbekezdés szerint és a szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást csak kivételes esetben szabad nem támogatott vállalatok kárára, egymással versengő vállalkozások felvásárlására fordítani

| (302) | A ciprusi bankok görögországi tevékenységei értékesítésének célja a görög bankrendszer stabilitásának megóvása, valamint annak biztosítása volt, hogy a ciprusi bankok ezen üzletágaikat még az előtt értékesíthessék, hogy azok értéke csökkenni kezdett volna. Ezért az ügylet minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség. |
| --- | --- |

(302)

A ciprusi bankok görögországi tevékenységei értékesítésének célja a görög bankrendszer stabilitásának megóvása, valamint annak biztosítása volt, hogy a ciprusi bankok ezen üzletágaikat még az előtt értékesíthessék, hogy azok értéke csökkenni kezdett volna. Ezért az ügylet minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség.

| (303) | Továbbá egyetlen nem támogatott ajánlattevő sem nyújtott be érvényes ajánlatot a három ciprusi bank átvitt tevékenységeire. Az értékesítési folyamat nyílt, átlátható és megkülönböztetés-mentes volt. |
| --- | --- |

(303)

Továbbá egyetlen nem támogatott ajánlattevő sem nyújtott be érvényes ajánlatot a három ciprusi bank átvitt tevékenységeire. Az értékesítési folyamat nyílt, átlátható és megkülönböztetés-mentes volt.

| (304) | Végül mivel a felvásárlást engedélyezte a Görög Versenyhatóság (108), feltételezhető, hogy az eladási folyamat kimenetele nem veszélyezteti a tényleges verseny feltételeit Görögországban. |
| --- | --- |

(304)

Végül mivel a felvásárlást engedélyezte a Görög Versenyhatóság (108), feltételezhető, hogy az eladási folyamat kimenetele nem veszélyezteti a tényleges verseny feltételeit Görögországban.

| (305) | Ezen elemeket figyelembe véve levonható a következtetés, hogy a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlása összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. szakaszával. |
| --- | --- |

(305)

Ezen elemeket figyelembe véve levonható a következtetés, hogy a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlása összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. szakaszával.

7.5.3.4.   A ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlására vonatkozó következtetés

| (306) | Megállapítható, hogy figyelemmel a görög bankok egyedi helyzetére és a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásának sajátosságaira, a felvásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel. |
| --- | --- |

(306)

Megállapítható, hogy figyelemmel a görög bankok egyedi helyzetére és a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásának sajátosságaira, a felvásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel.

7.5.4.   Az MBG felvásárlásának a szerkezetátalakításról szóló közleménnyel való összeegyeztethetősége

7.5.4.1.   Az MBG felvásárlásának hatása a Bank hosszú távú életképességére

| (307) | A teljes mértékben feltőkésített MBG felvásárlása fokozza a Bank hosszú távú életképességét. |
| --- | --- |

(307)

A teljes mértékben feltőkésített MBG felvásárlása fokozza a Bank hosszú távú életképességét.

| (308) | A Bank által a felvásárlás idején benyújtott elemzés szerint a tranzakció jelentős szinergiákhoz vezethet, például a bankfiókok és a személyzeti állomány számának csökkentése, alacsonyabb betéti költségek és jövedelemszinergiák révén. Időközben a Bank teljes mértékben integrálta az MBG-t. |
| --- | --- |

(308)

A Bank által a felvásárlás idején benyújtott elemzés szerint a tranzakció jelentős szinergiákhoz vezethet, például a bankfiókok és a személyzeti állomány számának csökkentése, alacsonyabb betéti költségek és jövedelemszinergiák révén. Időközben a Bank teljes mértékben integrálta az MBG-t.

| (309) | Ezenkívül mivel az MBG-t a Bank általi felvásárlás előtt kellően feltőkésítették, és mivel a Bank 1 millió EUR vételárat fizetett, a felvásárlás a jövőben vélhetően nem teremt a Bank számára tőkeigényt. Ezen túlmenően az ügylet részeként az eladó kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank részére 400 millió EUR-s tőkeinjekciót biztosít. E kötelezettségvállalást a 2013 tavaszi feltőkésítés keretében hajtották végre, amelynek során a BCP 400 millió EUR tőkeinjekciót nyújtott a Banknak. |
| --- | --- |

(309)

Ezenkívül mivel az MBG-t a Bank általi felvásárlás előtt kellően feltőkésítették, és mivel a Bank 1 millió EUR vételárat fizetett, a felvásárlás a jövőben vélhetően nem teremt a Bank számára tőkeigényt. Ezen túlmenően az ügylet részeként az eladó kötelezettséget vállalt arra, hogy a Bank részére 400 millió EUR-s tőkeinjekciót biztosít. E kötelezettségvállalást a 2013 tavaszi feltőkésítés keretében hajtották végre, amelynek során a BCP 400 millió EUR tőkeinjekciót nyújtott a Banknak.

| (310) | Megállapítható, hogy a felvásárlás a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából pozitív, és hogy az MBG vételára olyan alacsony volt, hogy ez nem akadályozta meg a támogatásnak a szükséges minimumra korlátozását. |
| --- | --- |

(310)

Megállapítható, hogy a felvásárlás a Bank hosszú távú életképességének helyreállítása szempontjából pozitív, és hogy az MBG vételára olyan alacsony volt, hogy ez nem akadályozta meg a támogatásnak a szükséges minimumra korlátozását.

7.5.4.2.   Az MBG felvásárlásának hatása a Bank számára szükséges támogatás összegére

| (311) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség. Ebben az esetben annak ellenére, hogy a felvásárlás pozitív hatást gyakorol a Bank életképességére, a szerkezetátalakítási közlemény 23. pontja szerinti életképessége szempontjából nem elengedhetetlen. |
| --- | --- |

(311)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 23. pontjával összhangban a szerkezetátalakítási támogatást nem szabad más vállalatok felvásárlására fordítani, hanem csak olyan szerkezetátalakítási költségek fedezésére, amelyekre a Bank életképességének helyreállítása érdekében van szükség. Ebben az esetben annak ellenére, hogy a felvásárlás pozitív hatást gyakorol a Bank életképességére, a szerkezetátalakítási közlemény 23. pontja szerinti életképessége szempontjából nem elengedhetetlen.

| (312) | A Bank azonban az MBG felvásárlásáért csupán 1 millió EUR-t fizetett, amely csekély összegnek tekinthető. Továbbá az MBG-t a BCP megfelelően feltőkésítette, és az ügylet feltételeként a BCP a Banknak 400 millió EUR összegű tőkeinjekciót nyújtott (109). |
| --- | --- |

(312)

A Bank azonban az MBG felvásárlásáért csupán 1 millió EUR-t fizetett, amely csekély összegnek tekinthető. Továbbá az MBG-t a BCP megfelelően feltőkésítette, és az ügylet feltételeként a BCP a Banknak 400 millió EUR összegű tőkeinjekciót nyújtott (109).

| (313) | Megállapítható, hogy a tranzakció sajátosságait figyelembe véve (egy teljesen feltőkésített bank nagyon alacsony áron történő felvásárlása és az eladó által a Banknak nyújtott tőkeinjekció) az MBG felvásárlása a Bank számára nem teremt további tőkeigényt, így az MBG felvásárlása kivételesen nem sérti azt az elvet, hogy a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni. |
| --- | --- |

(313)

Megállapítható, hogy a tranzakció sajátosságait figyelembe véve (egy teljesen feltőkésített bank nagyon alacsony áron történő felvásárlása és az eladó által a Banknak nyújtott tőkeinjekció) az MBG felvásárlása a Bank számára nem teremt további tőkeigényt, így az MBG felvásárlása kivételesen nem sérti azt az elvet, hogy a támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni.

7.5.4.3.   Az MBG felvásárlásának versenytorzító hatása

| (314) | A (274) preambulumbekezdés szerint és a szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást csak kivételes esetben szabad nem támogatott vállalatok kárára, egymással versengő vállalkozások felvásárlására fordítani |
| --- | --- |

(314)

A (274) preambulumbekezdés szerint és a szerkezetátalakításról szóló közlemény 39. és 40. pontjával összhangban, állami támogatást csak kivételes esetben szabad nem támogatott vállalatok kárára, egymással versengő vállalkozások felvásárlására fordítani

| (315) | A Görög Nemzeti Bank 2012 elején felülvizsgálta az összes görög bank életképességét, és úgy ítélte meg, hogy az MBG nem minősül önállóan életképes banknak. Az MBG nagy veszteséget okozott a BCP-nek, amely ezért el akarta adni az MBG-t, az eladás meghiúsulása esetén pedig hagyta volna csődbe menni. Az MBG eladása szintén a BCP szerkezetátalakítási tervének részét képezte (110). Ezért a felvásárlás minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség. |
| --- | --- |

(315)

A Görög Nemzeti Bank 2012 elején felülvizsgálta az összes görög bank életképességét, és úgy ítélte meg, hogy az MBG nem minősül önállóan életképes banknak. Az MBG nagy veszteséget okozott a BCP-nek, amely ezért el akarta adni az MBG-t, az eladás meghiúsulása esetén pedig hagyta volna csődbe menni. Az MBG eladása szintén a BCP szerkezetátalakítási tervének részét képezte (110). Ezért a felvásárlás minősíthető egy olyan konszolidációs folyamat részének, amelyre a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. pontjában leírt pénzügyi stabilitás helyreállítása érdekében van szükség.

| (316) | Továbbá egyetlen nem támogatott ajánlattevő sem nyújtott be érvényes ajánlatot az MBG-re. |
| --- | --- |

(316)

Továbbá egyetlen nem támogatott ajánlattevő sem nyújtott be érvényes ajánlatot az MBG-re.

| (317) | Mindezt figyelembe véve levonható a következtetés, hogy az MBG felvásárlása összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. szakaszával. |
| --- | --- |

(317)

Mindezt figyelembe véve levonható a következtetés, hogy az MBG felvásárlása összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közlemény 41. szakaszával.

7.5.4.4.   Az MBG felvásárlására vonatkozó következtetés

| (318) | Megállapítható, hogy figyelemmel a görög bankok egyedi helyzetére és az MBG felvásárlásának sajátosságaira, a felvásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel. |
| --- | --- |

(318)

Megállapítható, hogy figyelemmel a görög bankok egyedi helyzetére és az MBG felvásárlásának sajátosságaira, a felvásárlás összeegyeztethető a szerkezetátalakításról szóló közleményben meghatározott követelményekkel.

7.6.   AZ A, B1, B2, B3 ÉS B4 INTÉZKEDÉS SZERKEZETÁTALAKÍTÁSRÓL SZÓLÓ KÖZLEMÉNYNEK VALÓ MEGFELELÉSÉNEK ÉRTÉKELÉSE

7.6.1.   A nehézségek forrásai és a szerkezetátalakítási közlemény szerinti értékelést érintő következmények

| (319) | Amint a 2.1.1. és 2.1.2. szakaszokban jeleztük, a Bank nehézségei főként a görög szuverén válságból, valamint Görögország és Dél-Európa mély recessziójából adódtak. Ami az előbbi tényezőt illeti, a görög kormány elveszítette a pénzügyi piacokhoz való hozzáférést, és végül tárgyalások útján egy megállapodást kellett elérnie a belföldi és nemzetközi hitelezőkkel. Ez volt a PSI program, amely az állammal szembeni követelések 53,3 %-os leértékelését eredményezte. Ezenkívül a követelések 31,5 %-át elcserélték alacsonyabb kamatozású és hosszabb futamidejű új GGB-kre. Ezeket az új GGB-ket 2012 decemberében az állam névértékük 30,2 %-a és 40,1 %-a közötti áron visszavásárolta a görög bankoktól, ami további veszteséget okozott a görög bankoknak. A PSI programnak és az adósság-visszavásárlásnak a Bank tőkehelyzetére gyakorolt hatása mellett a Bank óriási mértékű betétkiáramlásokat észlelt 2010 és 2012 közepe között annak veszélye miatt, hogy Görögország esetleg kilép az euro-övezetből a fenntarthatatlan államadósság és a gazdasági válság következményeként. |
| --- | --- |

(319)

Amint a 2.1.1. és 2.1.2. szakaszokban jeleztük, a Bank nehézségei főként a görög szuverén válságból, valamint Görögország és Dél-Európa mély recessziójából adódtak. Ami az előbbi tényezőt illeti, a görög kormány elveszítette a pénzügyi piacokhoz való hozzáférést, és végül tárgyalások útján egy megállapodást kellett elérnie a belföldi és nemzetközi hitelezőkkel. Ez volt a PSI program, amely az állammal szembeni követelések 53,3 %-os leértékelését eredményezte. Ezenkívül a követelések 31,5 %-át elcserélték alacsonyabb kamatozású és hosszabb futamidejű új GGB-kre. Ezeket az új GGB-ket 2012 decemberében az állam névértékük 30,2 %-a és 40,1 %-a közötti áron visszavásárolta a görög bankoktól, ami további veszteséget okozott a görög bankoknak. A PSI programnak és az adósság-visszavásárlásnak a Bank tőkehelyzetére gyakorolt hatása mellett a Bank óriási mértékű betétkiáramlásokat észlelt 2010 és 2012 közepe között annak veszélye miatt, hogy Görögország esetleg kilép az euro-övezetből a fenntarthatatlan államadósság és a gazdasági válság következményeként.

| (320) | A Banknak nyújtott támogatás, azaz a B1, B2, B3 és B4 intézkedés összege, avagy 7 335 millió EUR, meghaladja a PSI-programot követően elkönyvelt veszteség összegét (5 911 millió EUR). |
| --- | --- |

(320)

A Banknak nyújtott támogatás, azaz a B1, B2, B3 és B4 intézkedés összege, avagy 7 335 millió EUR, meghaladja a PSI-programot követően elkönyvelt veszteség összegét (5 911 millió EUR).

| (321) | A tőkeszükséglet egy része egy adott pénzügyi intézmény saját országa szuverén kockázatának való rendes kitettségéből adódik. Erre a tényre a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozat (63) és (74) preambulumbekezdése is rámutatott. Következésképpen a Banknak kevésbé van szüksége erkölcsi kockázati kérdések kezelésére a szerkezetátalakítási tervében azon más támogatott pénzügyi intézményekhez képest, amelyek túlzott kockázatokat halmoztak fel. Mivel a támogatási intézkedések kevésbé torzítóak, a versenytorzítások korlátozása érdekében tett intézkedéseket arányosan enyhíteni kell. Tekintve, hogy a PSI program és az adósság-visszavásárlás adósságelengedést jelentenek az állam javára, az állam ellentételezése a bankok feltőkésítésekor alacsonyabb lehet. A Bizottság azonban megállapítja, hogy a Bank jobban ki volt téve a görög országkockázatnak, mint néhány egyéb nagy görögországi bank (111). Ezért a GGB-ken elszenvedett veszteségek nem teljes mértékben tulajdoníthatóak egy pénzügyi intézmény saját országa országkockázatának való rendes kitettségének. |
| --- | --- |

(321)

A tőkeszükséglet egy része egy adott pénzügyi intézmény saját országa szuverén kockázatának való rendes kitettségéből adódik. Erre a tényre a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozat (63) és (74) preambulumbekezdése is rámutatott. Következésképpen a Banknak kevésbé van szüksége erkölcsi kockázati kérdések kezelésére a szerkezetátalakítási tervében azon más támogatott pénzügyi intézményekhez képest, amelyek túlzott kockázatokat halmoztak fel. Mivel a támogatási intézkedések kevésbé torzítóak, a versenytorzítások korlátozása érdekében tett intézkedéseket arányosan enyhíteni kell. Tekintve, hogy a PSI program és az adósság-visszavásárlás adósságelengedést jelentenek az állam javára, az állam ellentételezése a bankok feltőkésítésekor alacsonyabb lehet. A Bizottság azonban megállapítja, hogy a Bank jobban ki volt téve a görög országkockázatnak, mint néhány egyéb nagy görögországi bank (111). Ezért a GGB-ken elszenvedett veszteségek nem teljes mértékben tulajdoníthatóak egy pénzügyi intézmény saját országa országkockázatának való rendes kitettségének.

| (322) | A Bank számára a veszteségek második forrását a görög háztartásoknak és vállalatoknak nyújtott hiteleken keletkező veszteségek jelentik. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a veszteségek oka elsősorban a GDP kivételesen erős és elhúzódó recesszió okozta, öt év alatt körülbelül 25 %-os zsugorodása, nem pedig a Bank kockázatos hitelezési gyakorlata. Így az e veszteségek fedezésére megadott támogatás nem okoz erkölcsi kockázatot, szemben azzal az esettel, amikor támogatás óv meg egy bankot múltbeli kockázatos magatartása következményeitől. Ezért a támogatás kevésbé torzító (112). |
| --- | --- |

(322)

A Bank számára a veszteségek második forrását a görög háztartásoknak és vállalatoknak nyújtott hiteleken keletkező veszteségek jelentik. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a veszteségek oka elsősorban a GDP kivételesen erős és elhúzódó recesszió okozta, öt év alatt körülbelül 25 %-os zsugorodása, nem pedig a Bank kockázatos hitelezési gyakorlata. Így az e veszteségek fedezésére megadott támogatás nem okoz erkölcsi kockázatot, szemben azzal az esettel, amikor támogatás óv meg egy bankot múltbeli kockázatos magatartása következményeitől. Ezért a támogatás kevésbé torzító (112).

| (323) | Ugyanakkor a Bank tőkeszükségletének és hitelezési veszteségeinek egy része néhány nemzetközi leányvállalattól származik. A 2012-ben a Bank tőkeigényének meghatározása céljából végzett stressztesztek rámutattak, hogy külföldi hitelekkel kapcsolatos várható veszteség az alapforgatókönyv szerint 1 314 millió EUR lesz, a kedvezőtlen forgatókönyv szerint pedig 1 624 millió EUR. E külföldi vállalkozások közül több is veszteséges volt az elmúlt években. A nemzetközi tevékenységekből származó veszteségek összege 2012-ben adózás előtt 244 millió EUR volt (113). A külföldi eszközök szintén likviditás-elvonást eredményeztek. |
| --- | --- |

(323)

Ugyanakkor a Bank tőkeszükségletének és hitelezési veszteségeinek egy része néhány nemzetközi leányvállalattól származik. A 2012-ben a Bank tőkeigényének meghatározása céljából végzett stressztesztek rámutattak, hogy külföldi hitelekkel kapcsolatos várható veszteség az alapforgatókönyv szerint 1 314 millió EUR lesz, a kedvezőtlen forgatókönyv szerint pedig 1 624 millió EUR. E külföldi vállalkozások közül több is veszteséges volt az elmúlt években. A nemzetközi tevékenységekből származó veszteségek összege 2012-ben adózás előtt 244 millió EUR volt (113). A külföldi eszközök szintén likviditás-elvonást eredményeztek.

| (324) | Ezért megállapítható, hogy a veszteségek és a támogatási igény jelentős része a 2011-es meghosszabbítási közlemény 14. pontja alá tartozik, amely lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy enyhítsen a követelményeken. Hasonló módon a támogatási szükséglet részben a kivételesen mély görögországi recesszióból ered, nem pedig kockázatos hitelezésből. Az ilyen támogatás nem teremt erkölcsi kockázatot, ezért kevésbé torzító. |
| --- | --- |

(324)

Ezért megállapítható, hogy a veszteségek és a támogatási igény jelentős része a 2011-es meghosszabbítási közlemény 14. pontja alá tartozik, amely lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy enyhítsen a követelményeken. Hasonló módon a támogatási szükséglet részben a kivételesen mély görögországi recesszióból ered, nem pedig kockázatos hitelezésből. Az ilyen támogatás nem teremt erkölcsi kockázatot, ezért kevésbé torzító.

| (325) | Végül, a támogatási igény egy része a Bank saját kockázatvállalásából fakad, különösen nagy mértékű államkötvényeit és külföldi leányvállalatait illetően. |
| --- | --- |

(325)

Végül, a támogatási igény egy része a Bank saját kockázatvállalásából fakad, különösen nagy mértékű államkötvényeit és külföldi leányvállalatait illetően.

7.6.2.   Életképesség

| (326) | Egy szerkezetátalakítási tervnek biztosítania kell, hogy a pénzügyi intézmény képes legyen hosszú távú életképességét helyreállítani a szerkezetátalakítási időszak végére (a szerkezetátalakításról szóló közlemény 2. szakasza). Esetünkben a szerkezetátalakítási időszak az e határozat elfogadásának napja és 2018. december 31. közötti időszakként kerül meghatározásra. |
| --- | --- |

(326)

Egy szerkezetátalakítási tervnek biztosítania kell, hogy a pénzügyi intézmény képes legyen hosszú távú életképességét helyreállítani a szerkezetátalakítási időszak végére (a szerkezetátalakításról szóló közlemény 2. szakasza). Esetünkben a szerkezetátalakítási időszak az e határozat elfogadásának napja és 2018. december 31. közötti időszakként kerül meghatározásra.

| (327) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 9., 10. és 11. pontjaival összhangban Görögország átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet nyújtott be, amely teljes körű tájékoztatást nyújt a Bank üzleti modelljéről. A terv azonosítja a Bank nehézségeinek okait is, valamint az életképességi problémák leküzdése érdekében meghozott minden intézkedést. Nevezetesen a szerkezetátalakítási terv leírja a Bank működési hatékonyságának megőrzését, valamint a nem teljesítő hitelek magas szintjével, sebezhető likviditási és tőkehelyzetével való megbirkózás érdekében választott stratégiát, továbbá külföldi vállalkozásait, amelyek az elmúlt években anyavállalatukra támaszkodtak finanszírozásuk és tőkéjük érdekében. |
| --- | --- |

(327)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 9., 10. és 11. pontjaival összhangban Görögország átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet nyújtott be, amely teljes körű tájékoztatást nyújt a Bank üzleti modelljéről. A terv azonosítja a Bank nehézségeinek okait is, valamint az életképességi problémák leküzdése érdekében meghozott minden intézkedést. Nevezetesen a szerkezetátalakítási terv leírja a Bank működési hatékonyságának megőrzését, valamint a nem teljesítő hitelek magas szintjével, sebezhető likviditási és tőkehelyzetével való megbirkózás érdekében választott stratégiát, továbbá külföldi vállalkozásait, amelyek az elmúlt években anyavállalatukra támaszkodtak finanszírozásuk és tőkéjük érdekében.

7.6.2.1.   Görögországi banki tevékenységek

| (328) | Ami a likviditást (114) és a Bank eurorendszeri finanszírozásra való ráutaltságát illeti, a szerkezetátalakítási terv a görögországi mérleg korlátozott növekedését vetíti előre, miközben a betétalapnak ismét növekednie kellene. Az államilag garantált ELA-tól való függés, amely már lényegesen csökkent, tovább fog mérséklődni, ami szintén segíteni fogja a Bankot finanszírozási költsége csökkentésében. |
| --- | --- |

(328)

Ami a likviditást (114) és a Bank eurorendszeri finanszírozásra való ráutaltságát illeti, a szerkezetátalakítási terv a görögországi mérleg korlátozott növekedését vetíti előre, miközben a betétalapnak ismét növekednie kellene. Az államilag garantált ELA-tól való függés, amely már lényegesen csökkent, tovább fog mérséklődni, ami szintén segíteni fogja a Bankot finanszírozási költsége csökkentésében.

| (329) | A (137) preambulumbekezdésben említett hitel/betét arányra vonatkozó kötelezettség biztosítja a Bank mérlegszerkezetének fenntarthatóságát a szerkezetátalakítási időszak végén. Az értékpapírok és más, nem alapvető tevékenységek értékesítése is erősíteni fogja a Bank likviditási helyzetét. A Bank továbbra is feszített likviditási helyzete miatt a Bizottság el tudja fogadni a görög hatóságok kérését, hogy felhatalmazást kapjanak a Banknak történő likviditásnyújtásra a görög banktámogatási program garancia- és államkötvény-kölcsönzési intézkedései, és az államilag garantált ELA alapján. |
| --- | --- |

(329)

A (137) preambulumbekezdésben említett hitel/betét arányra vonatkozó kötelezettség biztosítja a Bank mérlegszerkezetének fenntarthatóságát a szerkezetátalakítási időszak végén. Az értékpapírok és más, nem alapvető tevékenységek értékesítése is erősíteni fogja a Bank likviditási helyzetét. A Bank továbbra is feszített likviditási helyzete miatt a Bizottság el tudja fogadni a görög hatóságok kérését, hogy felhatalmazást kapjanak a Banknak történő likviditásnyújtásra a görög banktámogatási program garancia- és államkötvény-kölcsönzési intézkedései, és az államilag garantált ELA alapján.

| (330) | Finanszírozási költségeinek csökkentése érdekében Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank tovább csökkenti a Görögországban elhelyezett betétekre fizetett kamatokat, a (137) preambulumbekezdésben leírtak szerint. A betétek költségének ilyen csökkentése kulcsfontosságú hozzájárulás lesz a Bank tartalékolás előtti jövedelmezőségének javításához. |
| --- | --- |

(330)

Finanszírozási költségeinek csökkentése érdekében Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank tovább csökkenti a Görögországban elhelyezett betétekre fizetett kamatokat, a (137) preambulumbekezdésben leírtak szerint. A betétek költségének ilyen csökkentése kulcsfontosságú hozzájárulás lesz a Bank tartalékolás előtti jövedelmezőségének javításához.

| (331) | A válság kezdete óta a Bank jelentős felvásárlásokat hajtott végre, amelyek drámai mértékben növelték méretét és betétállományát. A Bank sikeresen és rekordidő alatt integrálta a felvásárolt tevékenységeket. A Bank jelenleg azon dolgozik, hogy az e felvásárlásokat követő lehetséges szinergiákat megvalósítsa. A Bank jelentősen racionalizálta görögországi üzleti hálózatát a fiókok és az alkalmazottak számának csökkentése révén (115). 2013-hoz képest 2017-ra a Bank összes költsége Görögországban további [...]%-kal fog csökkenni. E cél eléréséhez Görögország vállalta, hogy 2017. december 31-ig a Bank [...]-re, illetve [...]-re csökkenti görögországi fiókjainak és alkalmazottainak létszámát, ennek görögországi maximális összköltsége [...] milliárd EUR lesz. A szerkezetátalakítási időszak végén a várható költség/bevétel arány [...]% alatt lesz. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási terv megőrzi a Bank hatékonyságát az új piaci környezetben. |
| --- | --- |

(331)

A válság kezdete óta a Bank jelentős felvásárlásokat hajtott végre, amelyek drámai mértékben növelték méretét és betétállományát. A Bank sikeresen és rekordidő alatt integrálta a felvásárolt tevékenységeket. A Bank jelenleg azon dolgozik, hogy az e felvásárlásokat követő lehetséges szinergiákat megvalósítsa. A Bank jelentősen racionalizálta görögországi üzleti hálózatát a fiókok és az alkalmazottak számának csökkentése révén (115). 2013-hoz képest 2017-ra a Bank összes költsége Görögországban további [...]%-kal fog csökkenni. E cél eléréséhez Görögország vállalta, hogy 2017. december 31-ig a Bank [...]-re, illetve [...]-re csökkenti görögországi fiókjainak és alkalmazottainak létszámát, ennek görögországi maximális összköltsége [...] milliárd EUR lesz. A szerkezetátalakítási időszak végén a várható költség/bevétel arány [...]% alatt lesz. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási terv megőrzi a Bank hatékonyságát az új piaci környezetben.

| (332) | Egy másik kulcsfontosságú terület a nem teljesítő hitelek kezelése, mivel ezek a Bank portfóliójának 36 %-át tették ki 2013. december 31-én (116). A Bank úgy tervezi, hogy fejleszti hitelezési politikáját (hitelkeret, biztosítékfedezet), és a veszteségek minimalizálása érdekében a fő tevékenységére koncentrál. Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank hitelezési politikáját illetően szigorú követelményeknek felel meg, hogy a Bank számára a hitelezési folyamat minden fázisában maximalizálja az értéket, beleértve a hitelek (141) preambulumbekezdésben leírt átütemezését. |
| --- | --- |

(332)

Egy másik kulcsfontosságú terület a nem teljesítő hitelek kezelése, mivel ezek a Bank portfóliójának 36 %-át tették ki 2013. december 31-én (116). A Bank úgy tervezi, hogy fejleszti hitelezési politikáját (hitelkeret, biztosítékfedezet), és a veszteségek minimalizálása érdekében a fő tevékenységére koncentrál. Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank hitelezési politikáját illetően szigorú követelményeknek felel meg, hogy a Bank számára a hitelezési folyamat minden fázisában maximalizálja az értéket, beleértve a hitelek (141) preambulumbekezdésben leírt átütemezését.

7.6.2.2.   Vállalatirányítás

| (333) | Újabb figyelemreméltó elem a Bank irányítása, hiszen 2013 tavaszi feltőkésítés után a HFSF tulajdonában van a Bank részvényeinek többsége, szavazati jogköre azonban korlátozott. Továbbá a Bankot ellenőrzése alatt tartó néhány a magánbefektető tulajdonában opciós utalványok is vannak, így ők a teljes előnyt élveznék, ha a részvények árfolyama a szerkezetátalakítási időszak során megugrana. Mivel ez a helyzet erkölcsi kockázatot teremthet, 2013-ban a Bank és a HFSF egy külön kapcsolati keretrendszerben állapodtak meg. E megállapodás megvédi a Bank napi üzletmenetét a fő részvényesei beavatkozásától, miközben biztosítja, hogy a HFSF nyomon követhesse a szerkezetátalakítási terv megvalósulását, és megfelelő konzultációs eljárások révén megakadályozhassa, hogy a Bank vezetése túlzott kockázatokat vállaljon. A Bank arra is kötelezettséget vállalt, hogy szoros figyelemmel kíséri a kapcsolt hitelfelvevőknek való kitettségét. A Bizottság üdvözli a tényt, hogy a HFSF automatikusan visszanyeri teljes szavazati jogait, ha a Bank nem hajtja végre a szerkezetátalakítási tervét. |
| --- | --- |

(333)

Újabb figyelemreméltó elem a Bank irányítása, hiszen 2013 tavaszi feltőkésítés után a HFSF tulajdonában van a Bank részvényeinek többsége, szavazati jogköre azonban korlátozott. Továbbá a Bankot ellenőrzése alatt tartó néhány a magánbefektető tulajdonában opciós utalványok is vannak, így ők a teljes előnyt élveznék, ha a részvények árfolyama a szerkezetátalakítási időszak során megugrana. Mivel ez a helyzet erkölcsi kockázatot teremthet, 2013-ban a Bank és a HFSF egy külön kapcsolati keretrendszerben állapodtak meg. E megállapodás megvédi a Bank napi üzletmenetét a fő részvényesei beavatkozásától, miközben biztosítja, hogy a HFSF nyomon követhesse a szerkezetátalakítási terv megvalósulását, és megfelelő konzultációs eljárások révén megakadályozhassa, hogy a Bank vezetése túlzott kockázatokat vállaljon. A Bank arra is kötelezettséget vállalt, hogy szoros figyelemmel kíséri a kapcsolt hitelfelvevőknek való kitettségét. A Bizottság üdvözli a tényt, hogy a HFSF automatikusan visszanyeri teljes szavazati jogait, ha a Bank nem hajtja végre a szerkezetátalakítási tervét.

7.6.2.3.   Nemzetközi tevékenységek

| (334) | Amint azt a (323) preambulumbekezdés kifejti, a Bank bizonyos nemzetközi tevékenységei a múltban leapasztották a tőkéjét és likviditását. |
| --- | --- |

(334)

Amint azt a (323) preambulumbekezdés kifejti, a Bank bizonyos nemzetközi tevékenységei a múltban leapasztották a tőkéjét és likviditását.

| (335) | A szerkezetátalakítási terv előrejelzései szerint a Bank a továbbiakban is a hazai piacra fog összpontosítani. A Bank korábban már eladta az Amerikai Egyesült Államok-beli leányvállalatát. Emellett megkezdte a többi leányvállalat racionalizálását, a kölcsönjegyzési eljárás megerősítését és a leányvállalatok finanszírozási résének csökkentését. A fennmaradó leányvállalatainál pedig további racionalizálást tervez, ahogyan azt a (130) preambulumbekezdés is leírja. |
| --- | --- |

(335)

A szerkezetátalakítási terv előrejelzései szerint a Bank a továbbiakban is a hazai piacra fog összpontosítani. A Bank korábban már eladta az Amerikai Egyesült Államok-beli leányvállalatát. Emellett megkezdte a többi leányvállalat racionalizálását, a kölcsönjegyzési eljárás megerősítését és a leányvállalatok finanszírozási résének csökkentését. A fennmaradó leányvállalatainál pedig további racionalizálást tervez, ahogyan azt a (130) preambulumbekezdés is leírja.

| (336) | A külföldi eszközök összege a jövőben tehát csökkenni fog. A szerkezetátalakítási időszak végére a külföldi eszközök a Bank teljes mérlegének [...] részét teszik ki. |
| --- | --- |

(336)

A külföldi eszközök összege a jövőben tehát csökkenni fog. A szerkezetátalakítási időszak végére a külföldi eszközök a Bank teljes mérlegének [...] részét teszik ki.

| (337) | Ezért a Bizottság úgy hiszi, hogy a Bank kellőképpen átalakítja e külföldi vállalatokat, és lecsökkenti méretüket, hogy a jövőben ne legyenek kitéve további tőkeszükségletnek és likviditáshiánynak. A (138) preambulumbekezdésben leírt kötelezettség, miszerint tartózkodni kell a Bank nemzetközi leányvállalatainak nyújtandó nagy összegű tőkeinjekcióktól, szintén hozzájárul ahhoz, hogy a külföldi leányvállalatok ne jelentsenek fenyegetést a Bank tőke- vagy a likviditási helyzetére nézve. |
| --- | --- |

(337)

Ezért a Bizottság úgy hiszi, hogy a Bank kellőképpen átalakítja e külföldi vállalatokat, és lecsökkenti méretüket, hogy a jövőben ne legyenek kitéve további tőkeszükségletnek és likviditáshiánynak. A (138) preambulumbekezdésben leírt kötelezettség, miszerint tartózkodni kell a Bank nemzetközi leányvállalatainak nyújtandó nagy összegű tőkeinjekcióktól, szintén hozzájárul ahhoz, hogy a külföldi leányvállalatok ne jelentsenek fenyegetést a Bank tőke- vagy a likviditási helyzetére nézve.

7.6.2.4.   Az életképességre vonatkozó következtetés

| (338) | A 2.4. szakaszban ismertetett alapforgatókönyv azt mutatja, hogy a szerkezetátalakítási időszak végén a Bank képes lesz olyan nyereséget realizálni, amely lehetővé teszi számára összes költsége fedezését, és megfelelő sajáttőke-arányos nyereséget biztosítani kockázati profilja figyelembevételével. Ugyanakkor a Bank tőkehelyzete az előrejelzések szerint kielégítő szinten marad. |
| --- | --- |

(338)

A 2.4. szakaszban ismertetett alapforgatókönyv azt mutatja, hogy a szerkezetátalakítási időszak végén a Bank képes lesz olyan nyereséget realizálni, amely lehetővé teszi számára összes költsége fedezését, és megfelelő sajáttőke-arányos nyereséget biztosítani kockázati profilja figyelembevételével. Ugyanakkor a Bank tőkehelyzete az előrejelzések szerint kielégítő szinten marad.

| (339) | Végül a Bizottság tudomásul veszi a Bank szerkezetátalakítási tervében leírt kedvezőtlen forgatókönyvet a görög hatóságok által benyújtottak szerint. E kedvezőtlen forgatókönyv egy sor, a HFSF-fel megállapodott feltevésen alapul. Hosszabb és mélyebb válsággal számol, valamint az ingatlanárak súlyosabb deflációjával. A szerkezetátalakítási terv azt mutatja, hogy a Bank képes az ésszerű mértékű stressznek ellenállni, hiszen a kedvezőtlen forgatókönyv szerint a szerkezetátalakítási időszak végén a Bank továbbra is jövedelmező és jól tőkésített marad. |
| --- | --- |

(339)

Végül a Bizottság tudomásul veszi a Bank szerkezetátalakítási tervében leírt kedvezőtlen forgatókönyvet a görög hatóságok által benyújtottak szerint. E kedvezőtlen forgatókönyv egy sor, a HFSF-fel megállapodott feltevésen alapul. Hosszabb és mélyebb válsággal számol, valamint az ingatlanárak súlyosabb deflációjával. A szerkezetátalakítási terv azt mutatja, hogy a Bank képes az ésszerű mértékű stressznek ellenállni, hiszen a kedvezőtlen forgatókönyv szerint a szerkezetátalakítási időszak végén a Bank továbbra is jövedelmező és jól tőkésített marad.

| (340) | A 2014-ben gyűjtött kiegészítő tőke összege, azaz 1 750 millió EUR arra is elegendő, hogy a szerkezetátalakítási időszak során a Bank megbirkózzon a 2013-as stresszteszt alapforgatókönyvével, és visszafizesse az elsőbbségi részvényeket, amit a Bank 2014 májusában meg is tett (117). [...] A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alapforgatókönyv szerinti tőkeigény-értékelésben a Görög Nemzeti Bank már több módosítást hajtott végre, amelyek a becsült tőkeigény emelkedését eredményezték a Bank által saját alapforgatókönyvében becsült tőkeigényhez képest. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a Görög Nemzeti Bank kiindulási tőkeigénybecslése bizonyos mértékű stresszt is feltételez. A Bank életképességének megállapítása érdekében a Bizottság nem követeli meg, hogy a Banknak előre elegendő tőkéje legyen a Görög Nemzeti Bank által becsült stresszforgatókönyv szerinti tőkeigény fedezésére, mivel ez a becsült szint nagymértékű stresszt feltételez, és mivel a 2014. március tőkeemelés azt mutatja, hogy a Bank újra hozzáfér a tőkepiacokhoz. |
| --- | --- |

(340)

A 2014-ben gyűjtött kiegészítő tőke összege, azaz 1 750 millió EUR arra is elegendő, hogy a szerkezetátalakítási időszak során a Bank megbirkózzon a 2013-as stresszteszt alapforgatókönyvével, és visszafizesse az elsőbbségi részvényeket, amit a Bank 2014 májusában meg is tett (117). [...] A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alapforgatókönyv szerinti tőkeigény-értékelésben a Görög Nemzeti Bank már több módosítást hajtott végre, amelyek a becsült tőkeigény emelkedését eredményezték a Bank által saját alapforgatókönyvében becsült tőkeigényhez képest. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a Görög Nemzeti Bank kiindulási tőkeigénybecslése bizonyos mértékű stresszt is feltételez. A Bank életképességének megállapítása érdekében a Bizottság nem követeli meg, hogy a Banknak előre elegendő tőkéje legyen a Görög Nemzeti Bank által becsült stresszforgatókönyv szerinti tőkeigény fedezésére, mivel ez a becsült szint nagymértékű stresszt feltételez, és mivel a 2014. március tőkeemelés azt mutatja, hogy a Bank újra hozzáfér a tőkepiacokhoz.

| (341) | Ezenkívül pozitív, hogy a Bank többet nem fog befektetésre nem ajánlott papírokba fektetni, ami segíteni fog tőke- és likviditási helyzetének megóvásában. |
| --- | --- |

(341)

Ezenkívül pozitív, hogy a Bank többet nem fog befektetésre nem ajánlott papírokba fektetni, ami segíteni fog tőke- és likviditási helyzetének megóvásában.

| (342) | Ezért megállapítható, hogy a már végrehajtott szerkezetátalakítás és a további javasolt szerkezetátalakítás kombinációja elegendő a Bank hosszú távú életképességének helyreállításához. |
| --- | --- |

(342)

Ezért megállapítható, hogy a már végrehajtott szerkezetátalakítás és a további javasolt szerkezetátalakítás kombinációja elegendő a Bank hosszú távú életképességének helyreállításához.

7.6.3.   Saját hozzájárulás és tehermegosztás

| (343) | Amint azt a szerkezetátalakításról szóló közlemény 3. szakasza kimondja, a bankoknak és tulajdonosaiknak a lehető leginkább hozzá kell járulniuk a szerkezetátalakításhoz annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódjon. Így a bankoknak saját forrásaikat kell felhasználniuk a szerkezetátalakítás finanszírozására, például eszközök eladásával, miközben a bank veszteségeit – ahol lehetséges – a bankban érdekeltséggel bíróknak kell átvállalniuk. |
| --- | --- |

(343)

Amint azt a szerkezetátalakításról szóló közlemény 3. szakasza kimondja, a bankoknak és tulajdonosaiknak a lehető leginkább hozzá kell járulniuk a szerkezetátalakításhoz annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódjon. Így a bankoknak saját forrásaikat kell felhasználniuk a szerkezetátalakítás finanszírozására, például eszközök eladásával, miközben a bank veszteségeit – ahol lehetséges – a bankban érdekeltséggel bíróknak kell átvállalniuk.

7.6.3.1.   A Bank saját hozzájárulása: elidegenítések és költségcsökkentés

| (344) | A Bank már elidegenítette kisméretű külföldi vállalkozásait (az Amerikai Egyesült Államokban) és csökkentette portfóliója egy részének tőkeáttételét annak érdekében, hogy erősítse mind a tőkemegfelelési, mind pedig likviditási pozícióját. A szerkezetátalakítási terv a külföldi tevékenységek tőkeáttételének csökkentését irányozza elő, lásd a (125)–(129) preambulumbekezdéseket. Figyelembe véve a már végrehajtott tőkeáttétel-csökkentést és elidegenítéseket, és a külföldi vállalkozások tőkeáttétel-csökkentésére és elidegenítésére vonatkozó kötelezettségvállalások megvalósítását követően a Bank földrajzi jelenléte [...]-ban/-ben jelentősen csökkenni fog. A Bank nemzetközi eszközeinek leépítése szintén jelentősen csökkenti annak esetleges kockázatát, hogy a jövőben támogatásra lesz szüksége. A leépítés tehát segíti a támogatás összegének minimumra csökkentését. |
| --- | --- |

(344)

A Bank már elidegenítette kisméretű külföldi vállalkozásait (az Amerikai Egyesült Államokban) és csökkentette portfóliója egy részének tőkeáttételét annak érdekében, hogy erősítse mind a tőkemegfelelési, mind pedig likviditási pozícióját. A szerkezetátalakítási terv a külföldi tevékenységek tőkeáttételének csökkentését irányozza elő, lásd a (125)–(129) preambulumbekezdéseket. Figyelembe véve a már végrehajtott tőkeáttétel-csökkentést és elidegenítéseket, és a külföldi vállalkozások tőkeáttétel-csökkentésére és elidegenítésére vonatkozó kötelezettségvállalások megvalósítását követően a Bank földrajzi jelenléte [...]-ban/-ben jelentősen csökkenni fog. A Bank nemzetközi eszközeinek leépítése szintén jelentősen csökkenti annak esetleges kockázatát, hogy a jövőben támogatásra lesz szüksége. A leépítés tehát segíti a támogatás összegének minimumra csökkentését.

| (345) | Tőkeigényének korlátozása érdekében a Bank nem fordít tőkét a külföldi leányvállalatai támogatására vagy méretük növelésére, amint azt a (138) preambulumbekezdés leírja. Továbbá a Görögország által tett kötelezettségvállalások is biztosítják, hogy a Bank ne hajtson végre költséges felvásárlásokat. |
| --- | --- |

(345)

Tőkeigényének korlátozása érdekében a Bank nem fordít tőkét a külföldi leányvállalatai támogatására vagy méretük növelésére, amint azt a (138) preambulumbekezdés leírja. Továbbá a Görögország által tett kötelezettségvállalások is biztosítják, hogy a Bank ne hajtson végre költséges felvásárlásokat.

| (346) | A Banknak van egy kiterjedt költségcsökkentési programja is, amint azt a 2.4.2. szakasz jelzi. Költségei tovább csökkennek 2017-ig. Csökken a személyzeti állomány, és a fizetéseket is csökkentik. Görögország azt is vállalta, hogy korlátozza a Bank vezetőinek díjazását, [...]. |
| --- | --- |

(346)

A Banknak van egy kiterjedt költségcsökkentési programja is, amint azt a 2.4.2. szakasz jelzi. Költségei tovább csökkennek 2017-ig. Csökken a személyzeti állomány, és a fizetéseket is csökkentik. Görögország azt is vállalta, hogy korlátozza a Bank vezetőinek díjazását, [...].

7.6.3.2.   Történelmi részvényesek általi tehermegosztás és a piacon szerzett új tőke

| (347) | A Bank történelmi részvényeseinek aránya felhígult a 2009-es jogosultság-kibocsátást követően (118), majd a HFSF feltőkésítése (B4 intézkedés), valamint a 2013-as és a 2014. márciusi magántőke-bevonás következtében. Például a Bank részvényesei által birtokolt részesedés, amely abban az időben magában foglalta a 2009-es tőkeinjekciót nyújtó befektetőket is, a 2013 tavaszi feltőkésítés előtti 100 %-ról a feltőkésítés után mindössze 2,3 %-ra csökkent. Ezen túlmenően a Bank 2008 óta nem fizetett készpénzben osztalékot. A történelmi részvényesek általi tehermegosztáson túl a Bank jelentős mennyiségű magántőkét vont be a válság 2008-as kezdete óta, ennek összege 2009-ben 807 millió EUR, 2013-ban 1 444 millió EUR, 2014-ben pedig 1 750 millió EUR volt. |
| --- | --- |

(347)

A Bank történelmi részvényeseinek aránya felhígult a 2009-es jogosultság-kibocsátást követően (118), majd a HFSF feltőkésítése (B4 intézkedés), valamint a 2013-as és a 2014. márciusi magántőke-bevonás következtében. Például a Bank részvényesei által birtokolt részesedés, amely abban az időben magában foglalta a 2009-es tőkeinjekciót nyújtó befektetőket is, a 2013 tavaszi feltőkésítés előtti 100 %-ról a feltőkésítés után mindössze 2,3 %-ra csökkent. Ezen túlmenően a Bank 2008 óta nem fizetett készpénzben osztalékot. A történelmi részvényesek általi tehermegosztáson túl a Bank jelentős mennyiségű magántőkét vont be a válság 2008-as kezdete óta, ennek összege 2009-ben 807 millió EUR, 2013-ban 1 444 millió EUR, 2014-ben pedig 1 750 millió EUR volt.

7.6.3.3.   Alárendelt kölcsönök hitelezői általi tehermegosztás

| (348) | A Bank hitelviszonyt megtestesítő hibrid és alárendelt értékpapírtulajdonosai hozzájárultak a Bank szerkezetátalakítási költségeihez. A (134) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bank a tőkegenerálás érdekében több forrásmenedzsment-gyakorlatot is elvégzett. |
| --- | --- |

(348)

A Bank hitelviszonyt megtestesítő hibrid és alárendelt értékpapírtulajdonosai hozzájárultak a Bank szerkezetátalakítási költségeihez. A (134) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bank a tőkegenerálás érdekében több forrásmenedzsment-gyakorlatot is elvégzett.

| (349) | A még mindig meglévő instrumentumokra a (143) preambulumbekezdésben említett kamatszelvény-beváltási tilalom vonatkozik. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy biztosítva van a Bank hitelviszonyt megtestesítő hibrid és alárendelt értékpapírtulajdonosai általi megfelelő tehermegosztás, és ebben a vonatkozásban a szerkezetátalakításról szóló közlemény feltételei teljesülnek. |
| --- | --- |

(349)

A még mindig meglévő instrumentumokra a (143) preambulumbekezdésben említett kamatszelvény-beváltási tilalom vonatkozik. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy biztosítva van a Bank hitelviszonyt megtestesítő hibrid és alárendelt értékpapírtulajdonosai általi megfelelő tehermegosztás, és ebben a vonatkozásban a szerkezetátalakításról szóló közlemény feltételei teljesülnek.

7.6.3.4.   A saját hozzájárulásra és a tehermegosztásra vonatkozó következtetés

| (350) | A kapott összes állami feltőkésítéshez képest a saját hozzájárulás és a tehermegosztás főként az eszközök eladásának és a hitelállomány leépítésének formájában sokkal kevesebb, mint amennyit a Bizottság általában elegendőnek tartana. A leépítés csak a külföldi tevékenységeket érinti, amelyek a Banknak csupán korlátozott részét teszik ki (119), és a szerkezetátalakítás nem irányozza elő a görögországi hitel- és betétállomány méretének csökkentését, amely ezzel szemben a felvásárlásokat követően rendkívüli mértékben megnőtt az elmúlt évben. A Bizottság azonban figyelembe veszi a 7.6.1. szakaszban kifejtett elemeket, főként azokat a tényeket, amelyek szerint a kapott támogatás részben megfelel a 2011-es meghosszabbítási közlemény 14. pontjában foglalt kivételnek, amely szerint a Bizottság elfogadhatja az alacsonyabb saját hozzájárulást és tehermegosztást. A Bizottság továbbá pozitívan értékeli, hogy a Bank a szabad piacon 2013 májusában 1 444 millió EUR-hoz, 2014 márciusában pedig 1 750 millió EUR-hoz jutott, [...]. Ráadásul a 2014 márciusában bevont tőkét olyan részvényenkénti árfolyamon szerezték meg, amely megegyezik a HFSF által a 2013 tavaszi feltőkésítés (B4. intézkedés) keretében jegyzett részvényenkénti árfolyammal. A magas kibocsátási ár ezért a HFSF felhígulására korlátozódik. A Bank az elsőbbségi részvényeket is visszafizette (A. intézkedés). Mindezen elemek figyelembevételével a szerkezetátalakítási tervről megállapítható, hogy kellő önerőt és tehermegosztást biztosít ahhoz, hogy a támogatást a szükséges minimumra korlátozza. |
| --- | --- |

(350)

A kapott összes állami feltőkésítéshez képest a saját hozzájárulás és a tehermegosztás főként az eszközök eladásának és a hitelállomány leépítésének formájában sokkal kevesebb, mint amennyit a Bizottság általában elegendőnek tartana. A leépítés csak a külföldi tevékenységeket érinti, amelyek a Banknak csupán korlátozott részét teszik ki (119), és a szerkezetátalakítás nem irányozza elő a görögországi hitel- és betétállomány méretének csökkentését, amely ezzel szemben a felvásárlásokat követően rendkívüli mértékben megnőtt az elmúlt évben. A Bizottság azonban figyelembe veszi a 7.6.1. szakaszban kifejtett elemeket, főként azokat a tényeket, amelyek szerint a kapott támogatás részben megfelel a 2011-es meghosszabbítási közlemény 14. pontjában foglalt kivételnek, amely szerint a Bizottság elfogadhatja az alacsonyabb saját hozzájárulást és tehermegosztást. A Bizottság továbbá pozitívan értékeli, hogy a Bank a szabad piacon 2013 májusában 1 444 millió EUR-hoz, 2014 márciusában pedig 1 750 millió EUR-hoz jutott, [...]. Ráadásul a 2014 márciusában bevont tőkét olyan részvényenkénti árfolyamon szerezték meg, amely megegyezik a HFSF által a 2013 tavaszi feltőkésítés (B4. intézkedés) keretében jegyzett részvényenkénti árfolyammal. A magas kibocsátási ár ezért a HFSF felhígulására korlátozódik. A Bank az elsőbbségi részvényeket is visszafizette (A. intézkedés). Mindezen elemek figyelembevételével a szerkezetátalakítási tervről megállapítható, hogy kellő önerőt és tehermegosztást biztosít ahhoz, hogy a támogatást a szükséges minimumra korlátozza.

7.6.4.   Versenytorzulást korlátozó intézkedések

| (351) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény megköveteli, hogy a szerkezetátalakítási terv a versenytorzítást korlátozó és kompetitív bankszektort biztosító intézkedéseket javasoljon. Ráadásul ezeknek az intézkedéseknek erkölcsi kockázati kérdéseket is kezelniük kell, továbbá biztosítaniuk, hogy állami támogatást ne használhassanak versenyellenes magatartás finanszírozására. |
| --- | --- |

(351)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény megköveteli, hogy a szerkezetátalakítási terv a versenytorzítást korlátozó és kompetitív bankszektort biztosító intézkedéseket javasoljon. Ráadásul ezeknek az intézkedéseknek erkölcsi kockázati kérdéseket is kezelniük kell, továbbá biztosítaniuk, hogy állami támogatást ne használhassanak versenyellenes magatartás finanszírozására.

| (352) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja megállapítja, hogy a támogatás összegének és a keletkező versenytorzulásoknak az értékelésekor a Bizottságnak egyaránt figyelembe kell vennie a kapott állami támogatás abszolút és relatív összegét, valamint a tehermegosztás mértékét, továbbá a pénzügyi intézmény szerkezetátalakítás utáni piaci pozícióját. Ezzel kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy a Bank a kockázattal súlyozott eszközei 23,7 %-ával egyenértékű tőketámogatást kapott az államtól (120). Ezen túlmenően a Bank 2010-ben 9,9 milliárd EUR összegű likviditási garanciát és 1,3 milliárd EUR összegű államkötvény-hitelt kapott, ami együtt a Bank mérlegének mintegy 25 %-át teszi ki. A Bank továbbá államilag garantált ELA-t is kapott. Ezért a támogatás nagy összegére való tekintettel a verseny lehetséges torzulásának korlátozására irányuló intézkedések szükségesek. Ezen túlmenően a Bank görögországi piaci részesedése nagy. Az ATE átvitt tevékenységek, a Geniki, az MBG és a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásával nőtt a Bank piaci részesedése. E felvásárlásokat követően a Bank görögországi betétpiaci részesedése 2013 végére 29 %-ot tett ki, lakossági jelzáloghitel, fogyasztói hitel és vállalati hitelpiaci részesedése pedig 25 %, 22 % illetve 35 %-ot (szemben a 2011-es 10 %, 8 %, 8 %, illetve 14 %-os piaci részesedéssel) (121). |
| --- | --- |

(352)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 31. pontja megállapítja, hogy a támogatás összegének és a keletkező versenytorzulásoknak az értékelésekor a Bizottságnak egyaránt figyelembe kell vennie a kapott állami támogatás abszolút és relatív összegét, valamint a tehermegosztás mértékét, továbbá a pénzügyi intézmény szerkezetátalakítás utáni piaci pozícióját. Ezzel kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy a Bank a kockázattal súlyozott eszközei 23,7 %-ával egyenértékű tőketámogatást kapott az államtól (120). Ezen túlmenően a Bank 2010-ben 9,9 milliárd EUR összegű likviditási garanciát és 1,3 milliárd EUR összegű államkötvény-hitelt kapott, ami együtt a Bank mérlegének mintegy 25 %-át teszi ki. A Bank továbbá államilag garantált ELA-t is kapott. Ezért a támogatás nagy összegére való tekintettel a verseny lehetséges torzulásának korlátozására irányuló intézkedések szükségesek. Ezen túlmenően a Bank görögországi piaci részesedése nagy. Az ATE átvitt tevékenységek, a Geniki, az MBG és a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlásával nőtt a Bank piaci részesedése. E felvásárlásokat követően a Bank görögországi betétpiaci részesedése 2013 végére 29 %-ot tett ki, lakossági jelzáloghitel, fogyasztói hitel és vállalati hitelpiaci részesedése pedig 25 %, 22 % illetve 35 %-ot (szemben a 2011-es 10 %, 8 %, 8 %, illetve 14 %-os piaci részesedéssel) (121).

| (353) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Bank nehézségei főként olyan külső sokkokból származnak mint a görög államadósság-válság és az elhúzódó recesszió, amely 2008 óta okoz zavart a görög gazdaságban, amint azt a Piraeus-eljárás megindításáról szóló határozat (74) preambulumbekezdése említette. Az erkölcsi kockázattal kapcsolatos problémák kezelésének szükségessége tehát csökken. Az e határozat 7.6.1. szakaszában tárgyaltak szerint a támogatási intézkedések torzító hatása kisebb, tekintettel az olyan tényezőkre, mint a versenytorzítást korlátozó intézkedések szükségessége Ezen okoknál fogva a Bizottság kivételesen el tudja fogadni, hogy a támogatás nagy összege és a nagy piaci részesedés ellenére a szerkezetátalakítási terv nem irányozza elő a mérleg és a kölcsönök csökkentését Görögországban. Problémát jelentene azonban, ha a négy nagy görög bank közül a legnagyobb támogatásban részesült bank, amely egyben a legtöbbet nőtt a felvásárlások segítségével az elmúlt évek során, a szerkezetátalakítási időszak során a piacnál gyorsabban nőne, mert így kiszorítaná a kevesebb támogatásban részesült bankokat. Ezért a Bizottság üdvözli azt a kötelezettségvállalást, hogy a Bank nem fog a piaci növekedésnél gyorsabb ütemben nőni. |
| --- | --- |

(353)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Bank nehézségei főként olyan külső sokkokból származnak mint a görög államadósság-válság és az elhúzódó recesszió, amely 2008 óta okoz zavart a görög gazdaságban, amint azt a Piraeus-eljárás megindításáról szóló határozat (74) preambulumbekezdése említette. Az erkölcsi kockázattal kapcsolatos problémák kezelésének szükségessége tehát csökken. Az e határozat 7.6.1. szakaszában tárgyaltak szerint a támogatási intézkedések torzító hatása kisebb, tekintettel az olyan tényezőkre, mint a versenytorzítást korlátozó intézkedések szükségessége Ezen okoknál fogva a Bizottság kivételesen el tudja fogadni, hogy a támogatás nagy összege és a nagy piaci részesedés ellenére a szerkezetátalakítási terv nem irányozza elő a mérleg és a kölcsönök csökkentését Görögországban. Problémát jelentene azonban, ha a négy nagy görög bank közül a legnagyobb támogatásban részesült bank, amely egyben a legtöbbet nőtt a felvásárlások segítségével az elmúlt évek során, a szerkezetátalakítási időszak során a piacnál gyorsabban nőne, mert így kiszorítaná a kevesebb támogatásban részesült bankokat. Ezért a Bizottság üdvözli azt a kötelezettségvállalást, hogy a Bank nem fog a piaci növekedésnél gyorsabb ütemben nőni.

| (354) | Ugyanakkor a Bizottság megállapítja, hogy az állami feltőkésítések lehetővé tették a Bank számára banki tevékenységei folytatását a külföldi piacokon. |
| --- | --- |

(354)

Ugyanakkor a Bizottság megállapítja, hogy az állami feltőkésítések lehetővé tették a Bank számára banki tevékenységei folytatását a külföldi piacokon.

| (355) | A Bizottság megjegyzi, hogy a már végrehajtott tőkeáttétel-csökkentés és szerkezetátalakítás mellett a Bank 2018. június 30-ig tovább folytatja külföldi eszközeinek szerkezetátalakítását és tőkeáttétel-csökkenését (122). Emellett a Bank kötelezettséget vállalt arra, hogy a támogatást nem használja e tevékenységek növekedésének finanszírozására. A támogatást tehát nem használja fel a külső piacokon a verseny torzítására. |
| --- | --- |

(355)

A Bizottság megjegyzi, hogy a már végrehajtott tőkeáttétel-csökkentés és szerkezetátalakítás mellett a Bank 2018. június 30-ig tovább folytatja külföldi eszközeinek szerkezetátalakítását és tőkeáttétel-csökkenését (122). Emellett a Bank kötelezettséget vállalt arra, hogy a támogatást nem használja e tevékenységek növekedésének finanszírozására. A támogatást tehát nem használja fel a külső piacokon a verseny torzítására.

| (356) | Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank nem bocsátkozik költséges felvásárlásokba, biztosítva, hogy a Bank a kapott állami támogatást nem fogja új vállalkozások megszerzésére fordítani. Ez a tilalom hozzájárul annak biztosításához, hogy a támogatást szigorúan a görög banktevékenységek életképessége helyreállításának támogatására használják, nem pedig – például – külföldi piacokon való növekedésre. |
| --- | --- |

(356)

Görögország arra is kötelezettséget vállalt, hogy a Bank nem bocsátkozik költséges felvásárlásokba, biztosítva, hogy a Bank a kapott állami támogatást nem fogja új vállalkozások megszerzésére fordítani. Ez a tilalom hozzájárul annak biztosításához, hogy a támogatást szigorúan a görög banktevékenységek életképessége helyreállításának támogatására használják, nem pedig – például – külföldi piacokon való növekedésre.

| (357) | A kötelezettségvállalás, hogy a fenntarthatatlanul magas szintekről csökkentik a görög betétekre fizetett kamatot, azt is biztosítja, hogy a támogatást nem fogják olyan fenntarthatatlan betétgyűjtési stratégiák finanszírozására fordítani, amelyek torzítják a versenyt a görög piacon. Hasonlóképpen, az új hitelek megfelelő hitelkockázat-értékelésen alapuló árazására vonatkozó szigorú iránymutatások végrehajtását célzó kötelezettségvállalás meg fogja akadályozni a Bankot abban, hogy az ügyfeleknek nyújtott hitelek nem helyénvaló árazási stratégiáival torzítsa a versenyt a görög piacon. |
| --- | --- |

(357)

A kötelezettségvállalás, hogy a fenntarthatatlanul magas szintekről csökkentik a görög betétekre fizetett kamatot, azt is biztosítja, hogy a támogatást nem fogják olyan fenntarthatatlan betétgyűjtési stratégiák finanszírozására fordítani, amelyek torzítják a versenyt a görög piacon. Hasonlóképpen, az új hitelek megfelelő hitelkockázat-értékelésen alapuló árazására vonatkozó szigorú iránymutatások végrehajtását célzó kötelezettségvállalás meg fogja akadályozni a Bankot abban, hogy az ügyfeleknek nyújtott hitelek nem helyénvaló árazási stratégiáival torzítsa a versenyt a görög piacon.

| (358) | Figyelembe véve a 7.6.1. szakaszban leírt sajátos helyzetet és a szerkezetátalakítási tervben elrendelt intézkedéseket, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy elegendő biztosíték van a verseny torzulásainak korlátozására. |
| --- | --- |

(358)

Figyelembe véve a 7.6.1. szakaszban leírt sajátos helyzetet és a szerkezetátalakítási tervben elrendelt intézkedéseket, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy elegendő biztosíték van a verseny torzulásainak korlátozására.

7.6.5.   Monitoring

| (359) | A szerkezetátalakításról szóló közlemény 5. szakaszával összhangban rendszeres jelentéstétellel kell lehetővé tenni a Bizottság számára annak ellenőrzését, hogy a szerkezetátalakítási tervet megfelelően hajtják-e végre. A Görögország által adott kötelezettségvállalásokban közöltek szerint (123) Görögország gondoskodni fog arról, hogy szerkezetátalakítási időszak végéig, azaz 2018. december 31-ig az ellenőrző megbízott – akit a Bank a Bizottság jóváhagyásával nevezett ki – nyomon kövesse a Görögország által a görögországi és külföldi tevékenységek szerkezetátalakítására, a vállalatirányításra és az üzleti műveletekre vonatkozóan vállalt kötelezettségeket. Ezért a Bizottság úgy találja, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának megfelelő nyomon követése biztosított. |
| --- | --- |

(359)

A szerkezetátalakításról szóló közlemény 5. szakaszával összhangban rendszeres jelentéstétellel kell lehetővé tenni a Bizottság számára annak ellenőrzését, hogy a szerkezetátalakítási tervet megfelelően hajtják-e végre. A Görögország által adott kötelezettségvállalásokban közöltek szerint (123) Görögország gondoskodni fog arról, hogy szerkezetátalakítási időszak végéig, azaz 2018. december 31-ig az ellenőrző megbízott – akit a Bank a Bizottság jóváhagyásával nevezett ki – nyomon kövesse a Görögország által a görögországi és külföldi tevékenységek szerkezetátalakítására, a vállalatirányításra és az üzleti műveletekre vonatkozóan vállalt kötelezettségeket. Ezért a Bizottság úgy találja, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának megfelelő nyomon követése biztosított.

7.6.6.   Az A, B1, B2, B3 és B4 intézkedés szerkezetátalakításról szóló közleménynek való megfelelésére vonatkozó következtetések

| (360) | A Bizottság úgy találja, hogy a szerkezetátalakítási terv a jelent határozat mellékletében szereplő kötelezettségvállalásokkal együtt biztosítja a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását, elégséges a tehermegosztást és a saját hozzájárulást illetően, továbbá megfelelő az e határozatban vizsgált támogatási intézkedések versenytorzító hatásainak ellensúlyozásához, és arányos. A Bizottságnak benyújtott szerkezetátalakítási terv és kötelezettségvállalások megfelelnek a szerkezetátalakítási közleményben foglalt kritériumoknak. |
| --- | --- |

(360)

A Bizottság úgy találja, hogy a szerkezetátalakítási terv a jelent határozat mellékletében szereplő kötelezettségvállalásokkal együtt biztosítja a Bank hosszú távú életképességének helyreállítását, elégséges a tehermegosztást és a saját hozzájárulást illetően, továbbá megfelelő az e határozatban vizsgált támogatási intézkedések versenytorzító hatásainak ellensúlyozásához, és arányos. A Bizottságnak benyújtott szerkezetátalakítási terv és kötelezettségvállalások megfelelnek a szerkezetátalakítási közleményben foglalt kritériumoknak.

8.   KÖVETKEZTETÉS

| (361) | A Bizottság sajnálattal veszi tudomásul, hogy Görögország jogszerűtlenül hajtotta végre a B2, B3 és B4 támogatási intézkedést, megsértve így a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdését, hiszen ezen intézkedéseket még a hivatalos bejelentés előtt végrehajtották. Azonban ezek az intézkedések és a jelen határozatban megvizsgált egyéb intézkedések a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősülnek, |
| --- | --- |

(361)

A Bizottság sajnálattal veszi tudomásul, hogy Görögország jogszerűtlenül hajtotta végre a B2, B3 és B4 támogatási intézkedést, megsértve így a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdését, hiszen ezen intézkedéseket még a hivatalos bejelentés előtt végrehajtották. Azonban ezek az intézkedések és a jelen határozatban megvizsgált egyéb intézkedések a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősülnek,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Görögország által végrehajtott alábbi intézkedések állami támogatásnak minősülnek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében:

| a) | a Görög Nemzeti Bank által Piraeus Bank S.A. számára biztosított és a Görögország által garantált rendkívüli likviditási segítségnyújtás (L2 intézkedés); |
| --- | --- |

a)

a Görög Nemzeti Bank által Piraeus Bank S.A. számára biztosított és a Görögország által garantált rendkívüli likviditási segítségnyújtás (L2 intézkedés);

| b) | a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap (a továbbiakban: HFSF) által 2012 decemberében a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott második, 1 553 millió EUR összegű áthidaló feltőkésítés (B2 intézkedés); |
| --- | --- |

b)

a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap (a továbbiakban: HFSF) által 2012 decemberében a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott második, 1 553 millió EUR összegű áthidaló feltőkésítés (B2 intézkedés);

| c) | a HFSF által 2012. december 20-án a Piraeus Bank S.A.-nak adott, 1 082 millió EUR-ra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés); |
| --- | --- |

c)

a HFSF által 2012. december 20-án a Piraeus Bank S.A.-nak adott, 1 082 millió EUR-ra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés);

| d) | a HFSF által 2013 tavaszán a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott 5 891 millió EUR összegű feltőkésítés (B4 intézkedés); valamint |
| --- | --- |

d)

a HFSF által 2013 tavaszán a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott 5 891 millió EUR összegű feltőkésítés (B4 intézkedés); valamint

| e) | a HFSF által 2013 tavaszán a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott 524 millió EUR összegű feltőkésítés (C intézkedés). |
| --- | --- |

e)

a HFSF által 2013 tavaszán a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott 524 millió EUR összegű feltőkésítés (C intézkedés).

(2)   A Piraeus Bank S.A.-t, valamint összes leányvállalatát és bankfiókját magában foglaló Piraeus Bank Csoportra vonatkozó, 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, és a Görögország által ugyanezen a napon benyújtott kötelezettségvállalások a következő állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősül:

| a) | a feltőkésítési program alapján Görögország által a Piraeus Bank S.A.-nak 2009 májusában és 2011 decemberében nyújtott 750 millió EUR-s tőkeinjekció (A intézkedés); |
| --- | --- |

a)

a feltőkésítési program alapján Görögország által a Piraeus Bank S.A.-nak 2009 májusában és 2011 decemberében nyújtott 750 millió EUR-s tőkeinjekció (A intézkedés);

| b) | a 2011 júliusa óta a Görög Nemzeti Bank által a Piraeus Bank S.A. számára biztosított és Görögország által garantált, 2012. december 31-én 30,4 milliárd EUR összegű rendkívüli likviditási segítségnyújtás (L2 intézkedés); |
| --- | --- |

b)

a 2011 júliusa óta a Görög Nemzeti Bank által a Piraeus Bank S.A. számára biztosított és Görögország által garantált, 2012. december 31-én 30,4 milliárd EUR összegű rendkívüli likviditási segítségnyújtás (L2 intézkedés);

| c) | a HFSF által 2012 májusában a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott 4,7 milliárd EUR összegű első áthidaló feltőkésítés (B1 intézkedés); |
| --- | --- |

c)

a HFSF által 2012 májusában a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott 4,7 milliárd EUR összegű első áthidaló feltőkésítés (B1 intézkedés);

| d) | a HFSF által 2012 decemberében a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott 1 553 millió EUR összegű első áthidaló feltőkésítés (B2 intézkedés); |
| --- | --- |

d)

a HFSF által 2012 decemberében a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott 1 553 millió EUR összegű első áthidaló feltőkésítés (B2 intézkedés);

| e) | a HFSF által 2012. december 20-án a Piraeus Bank S.A.-nak adott, 1 082 millió EUR-ra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés); |
| --- | --- |

e)

a HFSF által 2012. december 20-án a Piraeus Bank S.A.-nak adott, 1 082 millió EUR-ra vonatkozó kötelezettségvállalási nyilatkozat (B3 intézkedés);

| f) | a HFSF által 2013 tavaszán a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott 5 891 millió EUR összegű feltőkésítés (B4 intézkedés); valamint |
| --- | --- |

f)

a HFSF által 2013 tavaszán a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott 5 891 millió EUR összegű feltőkésítés (B4 intézkedés); valamint

| g) | a HFSF által 2013 tavaszán a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott 524 millió EUR összegű feltőkésítés (C intézkedés). |
| --- | --- |

g)

a HFSF által 2013 tavaszán a Piraeus Bank S.A.-nak nyújtott 524 millió EUR összegű feltőkésítés (C intézkedés).

2. cikk

E határozat címzettje a Görög Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2014. július 23-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  Lásd a Bizottság 2012. július 27-i határozatát az SA. 34826 (2012/C, korábbi 2012/NN) sz. állami támogatásról, „A Piraeus Bank feltőkésítése a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap által” (HL C 359., 2012.11.21., 43. o.).

1

(2)  A Bizottság 2008. november 19-i határozata az N 560/2008. sz. állami támogatásról, „Görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések” (HL C 125., 2009.6.5., 6. o.). A határozat az SA.26678 (N 560/2008) számot kapta. Ezt a programot később meghosszabbították és a 4. lábjegyzetben leírtak szerint módosították.

2

Görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések

(3)  „A Bank” a Piraeus Bankcsoportot jelenti.

3

(4)  2009. szeptember 2-án Görögország a támogatási intézkedések számos módosítását és 2009. december 31-ig történő hosszabbítást jelentett be, amelyek jóváhagyására 2009. szeptember 18-án került sor (lásd a Bizottság 2009. szeptember 18-i határozatát az N 504/2009. sz. állami támogatásról, „A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések meghosszabbítása és módosítása” (HL C 264., 2009.11.6., 5. o.)). 2010. január 25-én a Bizottság jóváhagyta a támogatási intézkedések második meghosszabbítását 2010. június 30-ig (lásd a Bizottság 2010. január 25-i határozatát az N 690/2009. sz. állami támogatásról, „A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések meghosszabbítása” (HL C 57., 2010.3.9., 6. o.)). 2010. június 30-án a Bizottság jóváhagyta a támogatási intézkedések számos módosítását, valamint 2010. december 31-ig történő meghosszabbítását (lásd a Bizottság 2010. június 30-i határozatát az N 260/2010. sz. állami támogatásról, „A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések meghosszabbítása” (HL C 238., 2010.9.3., 3. o.)). 2010. december 21-én a Bizottság jóváhagyta a támogatási intézkedések meghosszabbítását 2011. június 30-ig (lásd a Bizottság 2010. december 21-i határozatát az SA 31998 (2010/N) sz. állami támogatásról, „A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések negyedik meghosszabbítása” (HL C 53., 2011.2.19., 2. o.)). 2011. április 4-én a Bizottság jóváhagyott egy módosítást (lásd a Bizottság 2011. április 4-i határozatát az SA.32767 (2011/N) sz. állami támogatásról, „A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések módosítása” (HL C 164., 2011.6.2., 8. o.)). 2011. június 27-én a Bizottság jóváhagyta a támogatási intézkedések meghosszabbítását 2011. december 31-ig (lásd a Bizottság 2011. június 27-i határozatát az SA.33153 (2011/N) sz. állami támogatásról, „A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések ötödik meghosszabbítása” (HL C 274., 2011.9.17., 6. o.)). 2012. február 6-án a Bizottság jóváhagyta a támogatási intézkedések meghosszabbítását 2012. június 30-ig (lásd a Bizottság 2012. február 6-i határozatát az SA.34149 (2011/N) sz. állami támogatásról, „A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések hatodik meghosszabbítása” (HL C 101., 2012.4.4., 2. o.)). 2012. július 6-án a Bizottság jóváhagyta a támogatási intézkedések meghosszabbítását 2012. december 31-ig (lásd a Bizottság 2012. július 6-i határozatát az SA.35002 (2012/N) sz. állami támogatásról (Görögország), „A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések meghosszabbítása” (HL C 77., 2013.3.15., 14. o.)). 2013. január 22-én a Bizottság jóváhagyta a garanciarendszer és a kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítását 2013. június 30-ig (lásd a Bizottság 2013. január 22-i határozatát az SA.35999 (2012/N) sz. állami támogatásról (Görögország), „A görögországi hitelintézeteket támogató garanciarendszer és kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítása” (HL C 162., 2013.6.7., 6. o.)). 2013. július 25-én a Bizottság jóváhagyta a garanciarendszer és a kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítását 2013. december 31-ig (lásd a Bizottság 2013. július 25-i határozatát az SA.36956 (2013/N) sz. állami támogatásról (Görögország), „A görögországi hitelintézeteket támogató garanciarendszer és kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítása”, még nem tették közzé. 2014. január 14-én a Bizottság jóváhagyta a garanciarendszer és a kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítását 2014. június 30-ig (lásd a Bizottság 2014. január 14-i határozatát az SA.37958 (2013/N) sz. állami támogatásról (Görögország), „A görögországi hitelintézeteket támogató garanciarendszer és kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítása”, még nem tették közzé.

4

A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések meghosszabbítása és módosítása

A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések meghosszabbítása

A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések meghosszabbítása

A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések negyedik meghosszabbítása

A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések módosítása

A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések ötödik meghosszabbítása

A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések hatodik meghosszabbítása

A görögországi hitelintézeteket támogató intézkedések meghosszabbítása

A görögországi hitelintézeteket támogató garanciarendszer és kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítása

A görögországi hitelintézeteket támogató garanciarendszer és kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítása

A görögországi hitelintézeteket támogató garanciarendszer és kötvénykölcsönzési rendszer meghosszabbítása

(5)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

5

(6)  HFSF sajtóközlemény, 2012. december 24., online elérhető itt: http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf

6

(7)  Ezen intézkedéseket a Bizottság SA.36005 (2013/NN) ügyszámmal jegyezte be.

7

(8)  A Bizottság 2011. május 23-i határozata az SA. 31154 sz. állami támogatásról, „A Görög Mezőgazdasági Bank szerkezetátalakítása” (HL C 317., 2011.10.29., 4. o.)

8

(9)  A vételi és beolvasztási eljárás olyan szanálási eljárás, amely a felszámolás alatt álló jogi személy esetében azonosítja a kiemelt minőségű eszközöket és kötelezettségeket, amelyeket később árverésre bocsát, hogy át lehessen ezeket menteni egy életképes vállalkozásba.

9

(10)  A Bizottság 2013. május 3-i határozata az SA.35460 számú állami támogatásról, „Felszámolási támogatás az ATE bank szanálásához”, (HL C 261., 2013.9.10., 1. o.).

10

(11)  Lásd a 2.3.3.3. szakaszt.

11

(12)  Az eurócsoport ülése az euróövezet, azaz az eurót hivatalos valutájukként használó tagállamok pénzügyminisztereinek találkozója.

12

(13)  Lásd a 2.3.3.3. szakaszt.

13

(14)  Európai Bizottság – Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság. A második gazdasági kiigazítási program Görögország számára – 2012. március, 17. o., online elérhető:

14

A második gazdasági kiigazítási program Görögország számára – 2012. március

http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf

(15)  Lásd a Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról II. szakaszát: „A görög szuverén adósság szerkezetátalakítása”, Görög Nemzeti Bank, 2012. december, online elérhető: http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf

15

Jelentés a görög bankszektor feltőkésítéséről és szerkezetátalakításáról

(16)  A Pénzügyminisztérium 2012. március 9-i sajtóközleménye, online elérhető: http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf

16

(17)  Lásd a 14. lábjegyzetet, 106. o.

17

(18)  Lásd a 15. lábjegyzetet.

18

(19)  Lásd a 14. lábjegyzetet, 104. o.

19

(20)  Lásd a 15. lábjegyzetet.

20

(21)  Az Európai Központi Bank és a nemzeti központi bankok együttesen alkotják az eurorendszert, a központi bankok euro-övezeti rendszerét.

21

(22)  A Pénzügyminisztérium 2012. december 3-i sajtóközleménye, online elérhető: http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf

22

Saját adósságának ez a mélyen névérték alatti áron történő visszavásárlása jelentős adósságcsökkentést eredményezett Görögország számára.

(23)  E visszavásárlás híján a szóban forgó GGB-k piaci értéke emelkedhetett volna, függően az olyan piaci paraméterek alakulásától, mint a kamatlábak és Görögország fizetésképtelenségének valószínűsége.

23

(24)  Tartalmazta a 2013 júniusa és 2016 decembere közötti időszakban Görögországban új hitelek nyújtásából várhatóan keletkező veszteséget.

24

(25)  A külföldi kockázati CLP által gyakorolt hatást a külföldi adózás után számították ki, ennek során figyelembe vették a Versenypolitikai Főigazgatóságnak abban az időben nyújtott rendelkezésére állási kötelezettségvállalásokat.

25

(26)  Az NBG hitelveszteségek fedezését szolgáló tartalékai 2013. június 30-i állapot szerint formálisan a First Business Bank és a Probank céltartalékai.

26

(27)  Az Eurobank hitelveszteségek fedezését szolgáló tartalékai 2013. júniusi állapot szerint formálisan a New Hellenic Postbank és a New Proton Bank céltartalékai; ezeket a bankokat 2013 augusztusában vásárolták fel.

27

| Forrás: | Görög Nemzeti Bank, A görög bankszektor 2013-as stressztesztje, 2014. március, 42. o. |
| --- | --- |

Forrás:

Forrás:

Görög Nemzeti Bank, A görög bankszektor 2013-as stressztesztje, 2014. március, 42. o.

A görög bankszektor 2013-as stressztesztje

(28)  2012-es éves jelentés, http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/annual-reports

28

(29)  Lásd a 2. táblázatot.

29

(30)  A 2012-es évnél ez az összeg nem tartalmazza a Bank által kapott két áthidaló feltőkésítést. A 2013-as összeg magában foglalja a teljes 2013. tavaszi feltőkésítést.

30

(31)  Beleértve: ATE és Geniki

31

(32)  Beleértve: ATE Geniki, a három ciprusi bank görög fiókjai, MBG

32

| Forrás: | A 2011-es és 2012-es éves jelentések, a 2013. évi pénzügyi kimutatások |
| --- | --- |

Forrás:

Forrás:

A 2011-es és 2012-es éves jelentések, a 2013. évi pénzügyi kimutatások

(33)  Lásd a 2. táblázatot.

33

(34)  Lásd a 2.3.1.2. szakaszt – A feltőkésítési program szerint nyújtott állami feltőkésítési intézkedés.

34

(35)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/press-office/press-release/2014/05/apopliromi-pronomiouxon-metoxon-ellinikou-dimosiou

35

(36)  A 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 40. o.

36

(37)  Lásd az ATE felszámolásáról szóló határozat (27) preambulumbekezdését.

37

(38)  Görög Bankszövetség, az adatok online megtalálhatók itt: http://62.1.43.74/4Statistika/UplPDFs/network2012engl.pdf

38

(39)  http://www.geniki.gr/Portals/0/PDFs/140321_annual_results_en_2.pdf

39

(40)  Bizalmas információk.

40

(41)  A jelentést a PIMCO készítette, kelt 2013. február 1-jén, címe: „A ciprusi bankrendszer független átvilágítása”. A tőke becslését mind az alapvető, mind pedig a kedvezőtlen makrogazdasági forgatókönyvre vonatkozóan elvégezték. A számítások referenciadátuma 2012. június 30. volt, az előrejelzési időszak 2012. június 30-tól2015. június 30-ig tartott.

41

(42)  Lásd a (101) preambulumbekezdést.

42

(43)  Ugyanott.

43

(44)  A 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 51. o.

44

(45)  A kockázattal súlyozott eszközök kifejezés egy szabályozói aggregátumot jelent, amely egy pénzügyi intézmény kockázati kitettségét méri, és amelyet a felügyeletek a pénzügyi intézmények tőkemegfelelésének nyomon követésére használnak.

45

kockázattal súlyozott eszközök

(46)  A Görög Nemzeti Bank 2011. november 7-i levele szerint „a garanciák a rendkívüli likviditási segítségnyújtás (ELA) teljes összegére vonatkoznak”.

46

(47)  A 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 133. o.

47

(48)  Kivéve a feltőkésítésnek a HFSF által jegyzett részét, amelynek célja az volt, hogy teljesüljenek az ATE Bank és a három ciprusi bank görög fiókjainak felvásárlásából eredő tőkekövetelmények. További részletekért lásd a (101) preambulumbekezdést.

48

(49)  Az előzetes részvényjegyzési megállapodás úgy rendelkezett, hogy: „A Banknak fizetendő tényleges kockázat tartalmazza az EFSF kötvényeket és az EFSF kötvények minden kamatszelvény-fizetését és felhalmozott kamatát a kötvények kibocsátásától az előleg részvénytőkévé és más átváltható pénzügyi eszközökké az itt előírt módon történő átváltásáig terjedő időszakra vonatkozóan”.

49

(50)  Lásd a 3. táblázatot.

50

(51)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Piraeus-Bank-Documents/Press-Releases/2013/Apofaseis_BGM_23042013_en.pdf

51

(52)  Lásd a (112). preambulumbekezdést.

52

(53)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Piraeus-Bank-Documents/Press-Releases/2013/Anakoinwsi-apokomis-DS-gia-AMK.pdf

53

(54)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/press-office/announcement/2013/06/anakoinosi-kalipsis

54

(55)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

55

(56)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

56

(57)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Downloads/Investors/PIRAEUS-BANKS-ANNOUNCEMENTS-ON-THE-CHARACTERISTICS-OF-HFSF-WARRANTS.pdf

57

(58)  Például, a lehívási ár 2014. január 2-án 1,7340 EUR volt, 2014. július 2-án 1,7680 EUR, 2015. január 2-án 1,8105 EUR lesz, 2015. július 2-án 1,8530 EUR lesz, és így tovább.

58

(59)  Lásd a 2.3.3.4. szakaszt.

59

(60)  A 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 117. o.

60

(61)  Tartalmazza a Görög Betéti és Befektetési Garancia Alapba („TEKE”) történt befizetéseket.

61

(62)  A 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 128. o.

62

(63)  A 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 117. o.

63

(64)  A 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv táblázatai, 133. o.

64

(65)  A 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 117. o.

65

(66)  A 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 136. o.

66

(67)  A 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 128. o.

67

(68)  2012-es éves jelentés 2012-es adatokkal, http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/annual-reports.

68

A 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 96. o., 2014-es adatok.

(69)  A 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 97. o.

69

(70)  A 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 149. o.

70

(71)  Lásd a melléklet I. fejezetében található kötelezettségvállalásokat.

71

(72)  Lásd a melléklet I. fejezetében található kötelezettségvállalásokat.

72

(73)  Lásd a melléklet I. fejezetében található kötelezettségvállalásokat.

73

(74)  A 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 44. o.

74

(75)  A 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 147. o.

75

(76)  Lásd a melléklet II. fejezetében található kötelezettségvállalásokat.

76

(77)  Lásd a melléklet II. fejezetében található kötelezettségvállalást.

77

(78)  Lásd a melléklet II. fejezetét.

78

(79)  Lásd a melléklet II. fejezetét.

79

(80)  Lásd az I. melléklet III. fejezetének A. szakaszát.

80

(81)  Lásd az I. melléklet III. fejezetének A. szakaszát.

81

(82)  Lásd az I. melléklet III. fejezetének A. szakaszát.

82

(83)  Lásd a melléklet III. fejezetének C. szakaszát.

83

(84)  „Végezetül a HFSF által kibocsátott opciós utalványokat illetően pontosítani kívánjuk, hogy a Görög Köztársaság az opciós utalványoknak az Alpha Bank vagy bármely állami intézmény általi visszavásárlása előtt az Európai Bizottság jóváhagyását fogja kérni, így az Európai Bizottság ellenőrizheti, hogy az opciós utalványok tervezett visszavásárlása nem sérti-e az állami kifizetéseknek az állami támogatásokra vonatkozó szabályok szerinti követelményeit.”

84

(85)  A Bizottság közleménye az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazásáról (HL C 270., 2008.10.25., 8. o.)

85

(86)  A Piraeus-ra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat 64. preambulumbekezdése.

86

(87)  A Piraeus-ra irányuló eljárás megindításáról szóló határozat 68. preambulumbekezdése.

87

(88)  Lásd a (35) preambulumbekezdést.

88

(89)  Lásd a (101) preambulumbekezdést.

89

(90)  A Bizottság közleménye – A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján (HL C 195., 2009.8.19., 9–20. o.).

90

(91)  A Bizottság közleménye az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben a pénzügyi intézmények részére nyújtott támogatási intézkedések 2012. január 1-jétől való alkalmazásáról (HL C 356., 2011.12.6., 7. o.).

91

(92)  A Bizottság közleménye az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedésekre 2013. augusztus 1-jétől való alkalmazásáról (HL C 216., 2013.7.30., 1. o.).

92

(93)  Lásd a 6. lábjegyzetet.

93

(94)  A 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 40. o.

94

(95)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

95

(96)  A 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 51. o.

96

(97)  Lásd a Piraeus eljárás megindításáról szóló határozat (41) preambulumbekezdését.

97

(98)  Az is megjegyzendő, hogy Görögország a támogatást a banknak a görög banktámogatási program szerint adta, amelyet a Bizottság a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján engedélyezett, valamint a HFSF-en keresztül, amelynek létrehozását ugyancsak bizottsági határozat hagyta jóvá.

98

(99)  Lásd a 6. lábjegyzetet.

99

(100)  Lásd a Bizottság NN 51/2008. sz. ügyben (Garanciarendszer a Dániában található bankok részére) hozott határozatának (41) preambulumbekezdését (HL C 273., 2008.10.28., 2. o.).

100

(101)  Lásd a (96) preambulumbekezdést: a felhalmozódott kamatok a HFSF általi további hozzájárulásnak minősülnek, ezért csökkentették a kifizetést, amelyet a HFSF-nek kellett teljesítenie a Bank felé a 2013. tavaszi feltőkésítés kifizetéséhez.

101

(102)  Lásd még a 7.5.1. szakaszt.

102

(103)  A jegyzési jogok nélküli elméleti ár („TERP”) egy általánosan elfogadott piaci módszer a tőkeemelés felhígítási hatásának számszerűsítésére.

103

(104)  Lásd az (55) preambulumbekezdést.

104

(105)  http://www.epant.gr/apofasi_details.php?Lang=gr&id=345&nid=689

105

(106)  Lásd a (68). preambulumbekezdést.

106

(107)  http://www.epant.gr/news_details.php?Lang=en&id=89&nid=497

107

(108)  http://www.epant.gr/apofasi_details.php?Lang=gr&id=352&nid=713

108

(109)  Lásd a (80) preambulumbekezdést.

109

(110)  A Bizottság 2013. augusztus 30-i határozata az SA.34724 állami támogatásról, „ A Banco Comercial Português (BCP) Csoport szerkezetátalakítása”, még nem tették közzé.

110

(111)  Lásd a 2. táblázatot.

111

(112)  Lásd a szerkezetátalakításról szóló közlemény 28. pontját és a Bizottság 2011. április 5-i, a holland állam által (a Fortis Bank Nederland és az ABN AMRO N egyesülését követően létrejött) ABN AMRO Group NV javára tett C 11/09 (korábbi NN 53b/2008, NN 2/10 és N 19/10) sz. intézkedésekről szóló határozatának (320) preambulumbekezdését (HL L 333., 2011.12.15., 1. o.).

112

(113)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/presentation-audio-archive.

113

(114)  A Bizottság is megjegyezte, hogy a Bank likviditás-igényének egy része a HFSF-nek az első és második áthidaló feltőkésítésben, valamint a 2013 tavaszi feltőkésítésben való rendhagyó részvételéből fakad. A részesedés ellentételezéseként a Bank készpénz helyett EFSF-kötvényeket adott át a HFSF-nek. A Bank tulajdonában nagy mennyiségű közép- és hosszú lejáratú EFSF-kötvény van, ami – összevetve egy olyan helyzettel, amelyben a feltőkésítés kifizetése készpénzben történik – növeli finanszírozási igényeit. A likviditási igények ezen része nem a helytelen üzleti modell vagy mérlegszerkezet meglétét tükrözi. Az EFSF-kötvények lejáratakor ráadásul automatikusan megszűnik.

114

(115)  Lásd a (116) preambulumbekezdést.

115

(116)  A 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 132. o.

116

(117)  Lásd az (52) preambulumbekezdést.

117

(118)  Lásd a (132) preambulumbekezdést.

118

(119)  A javasolt önerő mértékét össze kell vetni a Banknak az ATE átvitt tevékenységek, a Geniki, a BCP és a ciprusi átvitt tevékenységek felvásárlása előtti méretével, a 7.1.3.5. szakaszban kifejtett okból.

119

(120)  Figyelembe véve a ténylegesen kifizetett támogatást, amely a legelőnyösebb és így a leginkább torzítja a versenyt, a támogatás mértéke a Bank RWA-jának 19,4 %-ára csökken.

120

(121)  A 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási terv, 35. o.

121

(122)  Lásd a melléklet II. fejezetét.

122

(123)  Lásd a (129) preambulumbekezdést.

123

---

MELLÉKLET

PIRAEUS BANK – A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG ÁLTAL TETT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

A Görög Köztársaság kezeskedik afelől, hogy a Bank végrehajtja a 2014. június 25-én benyújtott szerkezetátalakítási tervet. A szerkezetátalakítási terv a függelékben az Európai Bizottság (a „Bizottság”) által szolgáltatott makrogazdasági feltevéseken, valamint szabályozói feltevéseken alapul.

A Görög Köztársaság ezennel a következő kötelezettségeket vállalja (a „kötelezettségvállalások”), amelyek a szerkezetátalakítási terv szerves részét képezik. A kötelezettségvállalások közé tartoznak a szerkezetátalakítási terv végrehajtására vonatkozó kötelezettségvállalások (a „szerkezetátalakítási kötelezettségvállalások”), valamint a vállalatirányításra és az üzleti műveletekre vonatkozó kötelezettségvállalások.

A kötelezettségvállalások a szerkezetátalakítási tervet jóváhagyó bizottsági határozat (a „határozat”) elfogadásának napján lépnek érvénybe.

A szerkezetátalakítási időszak 2018. december 31-én ér véget. A kötelezettségvállalások a teljes szerkezetátalakítási időszakban érvényesek, hacsak az adott kötelezettségvállalás másként nem rendelkezik.

E szöveget a határozat figyelembevételével az uniós jog általános keretein belül, a 659/1999/EK tanácsi rendeletre (1) való hivatkozással kell értelmezni.

FEJEZET   FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

A kötelezettségvállalások alkalmazásában az egyes fogalmak jelentése a következő:

(1)   Bank: A Piraeus Bank S.A. és összes leányvállalata. Így magában foglalja a teljes Piraeus Csoportot annak valamennyi görög és nem görög, banki és nem banki tevékenységet folytató leányvállalatával és fiókjával együtt.

(2)   Tőkenövelő ajánlat a bankszektorban: olyan ajánlat, amely a Bank szavatolótőke-arányának emelkedését eredményezi, figyelembe véve minden vonatkozó elemet, különösen a tranzakcióra elkönyvelt eredményt és a kockázattal súlyozott eszközöknek az eladásból származó csökkentését (ha szükséges, a kockázattal súlyozott eszközöknek a megmaradó pénzügyi kapcsolatokból eredő növekedésével korrigálva).

(3)   Tőkenövelő ajánlat a biztosítási szektorban: olyan ajánlat, amely a Bank szavatolótőke-arányának emelkedését eredményezi. A Bank könyvelésében szereplő biztosítási tevékenység könyv szerinti értéke feletti bármely ajánlatról automatikusan feltételezik, hogy tőkenövelő.

(4)   Zárás: az elidegenítendő vállalkozás tulajdonjoga vásárlóra történő átszállásának napja.

(5)   Elidegenítendő vállalkozás: minden olyan vállalkozás és eszköz, amelynek eladására vagy leépítésére a Bank elkötelezi magát.

(6)   Hatálybalépés napja: a határozat elfogadásának napja.

(7)   A szerkezetátalakítási időszak vége:

(8)   Külföldi eszközök vagy nem görög eszközök: ügyfelek Görögországon kívüli tevékenységeihez kapcsolódó eszközök, függetlenül attól, hogy az eszközök mely országban vannak nyilvántartva. Például Luxemburgban nyilvántartott, de ügyfelek görögországi tevékenységeivel kapcsolatos eszközök nem tartoznak e definíció terjedelmébe. Viszont a Luxemburgban vagy Görögországban nyilvántartott, de ügyfelek más délkelet-európai országokban folytatott tevékenységeihez kötődő eszközök külföldi eszközöknek minősülnek, és e definíció alá tartoznak.

(9)   Külföldi vállalkozások: a Bank külföldi banki és nem banki leányvállalatai és fiókjai.

(10)   Külföldi leányvállalatok: a Bank minden Görögországon kívüli banki és nem banki leányvállalata.

(11)   Görög banki tevékenységek: a Bank görögországi banki tevékenységei, függetlenül attól, hogy az eszközök hol vannak nyilvántartva.

(12)   Görög nem banki tevékenységek: a Bank görögországi nem banki tevékenységei, függetlenül attól, hogy az eszközök hol vannak nyilvántartva.

(13)   Görög leányvállalatok: a Bank minden görögországi banki és nem banki leányvállalata.

(14)   Ellenőrző megbízott: egy vagy több, a Banktól független, a Bizottság által jóváhagyott és a Bank által kinevezett természetes vagy jogi személy; az ellenőrző megbízott kötelessége nyomon követni, hogy a Bank megfelel-e a kötelezettségvállalásoknak.

(15)   Vásárló: egy vagy több természetes vagy jogi személy, aki/amely egészben vagy részben megvásárolja az elidegenítendő vállalkozást.

(16)   Eladás: a Bank részvénytulajdona 100 %-ának értékesítése, hacsak az adott kötelezettségvállalás másként nem rendelkezik.

A kötelezettségvállalások alkalmazásában e kifejezések egyes száma magában foglalja a többes számot (és fordítva), hacsak a kötelezettségvállalások másként nem rendelkeznek.

II. FEJEZET   SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| (1) | Fiókok száma Görögországban:2017. december 31-én a görögországi fiókok száma legfeljebb [...] lehet. A Geniki elidegenítése esetén ezt a számot [...]-ra/re kell módosítani. |
| --- | --- |

(1)

Fiókok száma Görögországban:2017. december 31-én a görögországi fiókok száma legfeljebb [...] lehet. A Geniki elidegenítése esetén ezt a számot [...]-ra/re kell módosítani.

| (2) | Alkalmazottak száma Görögországban:2017. december 31-én a teljes munkaidős egyenérték (FTE) szerint az alkalmazottak száma Görögországban (görög banki és nem banki tevékenységek) legfeljebb [...] lehet. A Geniki elidegenítése esetén ezt a számot [...]-ra/re kell módosítani. |
| --- | --- |

(2)

Alkalmazottak száma Görögországban:2017. december 31-én a teljes munkaidős egyenérték (FTE) szerint az alkalmazottak száma Görögországban (görög banki és nem banki tevékenységek) legfeljebb [...] lehet. A Geniki elidegenítése esetén ezt a számot [...]-ra/re kell módosítani.

| (3) | Görögországi összköltség: A költségek összege (2) Görögországban (görög banki és nem banki tevékenységek) legfeljebb 1 200 millió EUR lehet 2017-ben. A Geniki elidegenítése esetén ezt a számot [...] millió EUR-ra/re kell módosítani. |
| --- | --- |

(3)

Görögországi összköltség: A költségek összege (2) Görögországban (görög banki és nem banki tevékenységek) legfeljebb 1 200 millió EUR lehet 2017-ben. A Geniki elidegenítése esetén ezt a számot [...] millió EUR-ra/re kell módosítani.

| (4) | Betétek költsége Görögországban: Annak érdekében, hogy helyreállítsa tartalékolás előtti jövedelmezőségét a görög piacon, a Banknak csökkentenie kell a finanszírozási költségeket a Görögországban gyűjtött betétek költségeinek csökkentése révén (ideértve a takarékbetéteket, látra szóló és lekötött betéteket, valamint az ügyfeleknek kínált más hasonló termékeket és a Bank által viselt költségeket) [...]. |
| --- | --- |

(4)

Betétek költsége Görögországban: Annak érdekében, hogy helyreállítsa tartalékolás előtti jövedelmezőségét a görög piacon, a Banknak csökkentenie kell a finanszírozási költségeket a Görögországban gyűjtött betétek költségeinek csökkentése révén (ideértve a takarékbetéteket, látra szóló és lekötött betéteket, valamint az ügyfeleknek kínált más hasonló termékeket és a Bank által viselt költségeket) [...].

| (5) | Nettó hitel/betét mutató Görögországban: A görögországi banki tevékenységekre vonatkozóan a nettó hitel/betét mutató legfeljebb [...] lehet 2017. december 31-én. [...] |
| --- | --- |

(5)

Nettó hitel/betét mutató Görögországban: A görögországi banki tevékenységekre vonatkozóan a nettó hitel/betét mutató legfeljebb [...] lehet 2017. december 31-én. [...]

| (6) | A görög banki tevékenység bruttó hiteleinek növekedési üteme: A bruttó hitelállomány növekedési üteme nem lehet magasabb, mint a Görög Nemzeti Bank által bejelentett piaci növekedési arány, kivéve, ha a piac növekedési rátája elmarad a Bizottság előrejelzéseitől (lásd a függeléket), amelyek a szerkezetátalakítási terv alapjául szolgáltak. Ebben az esetben a hitelállomány növekedésének felső határát felül kell vizsgálni, makrogazdasági viszonyok és a görög bankszektorban tapasztalt verseny figyelembevételével. A kötelezettségvállalást évente kell ellenőrizni. |
| --- | --- |

(6)

A görög banki tevékenység bruttó hiteleinek növekedési üteme: A bruttó hitelállomány növekedési üteme nem lehet magasabb, mint a Görög Nemzeti Bank által bejelentett piaci növekedési arány, kivéve, ha a piac növekedési rátája elmarad a Bizottság előrejelzéseitől (lásd a függeléket), amelyek a szerkezetátalakítási terv alapjául szolgáltak. Ebben az esetben a hitelállomány növekedésének felső határát felül kell vizsgálni, makrogazdasági viszonyok és a görög bankszektorban tapasztalt verseny figyelembevételével. A kötelezettségvállalást évente kell ellenőrizni.

| (7) | Támogatás külföldi leányvállalatoknak: Minden egyes leányvállalatra vonatkozóan, a hatálybalépés napjától 2018. június 30-ig, a Bank nem adhat további saját tőkét vagy alárendelt tőkét olyan összegben, amelyik meghaladja a következő két összeg közül a kisebbet: i. az adott leányvállalat kockázattal súlyozott eszközeinek [...]%-a 2012. december 31-i számítások szerint, vagy ii. [...] millió EUR halmozottan, minden külföldi leányvállalatra vonatkozóan (kumulatíve 2018. június 30. és 2018. június 30. között). Amennyiben a Bank meghatározott küszöbértéknél magasabb összegű tőkét vagy alárendelt kölcsönt szándékozik a külföldi leányvállalatba injekciózni, kérnie kell a görög hatóságokat, hogy szerezzenek bizottsági határozatot a szerkezetátalakítási terv módosításához. |
| --- | --- |

(7)

Támogatás külföldi leányvállalatoknak: Minden egyes leányvállalatra vonatkozóan, a hatálybalépés napjától 2018. június 30-ig, a Bank nem adhat további saját tőkét vagy alárendelt tőkét olyan összegben, amelyik meghaladja a következő két összeg közül a kisebbet: i. az adott leányvállalat kockázattal súlyozott eszközeinek [...]%-a 2012. december 31-i számítások szerint, vagy ii. [...] millió EUR halmozottan, minden külföldi leányvállalatra vonatkozóan (kumulatíve 2018. június 30. és 2018. június 30. között). Amennyiben a Bank meghatározott küszöbértéknél magasabb összegű tőkét vagy alárendelt kölcsönt szándékozik a külföldi leányvállalatba injekciózni, kérnie kell a görög hatóságokat, hogy szerezzenek bizottsági határozatot a szerkezetátalakítási terv módosításához.

| (8) | A nem görög eszközök tőkeáttételének csökkentése 2018. június 30-ra A görög hatóságok vállalják, hogy 2018. június 30-ig a Bank teljesíti az alábbi két feltétel legalább egyikét:






  a) | A külföldi eszközállomány teljes méretét maximum [...] milliárd EUR-ra kell csökkenteni. Ha a Bank [...]-ban/ben részt vesz, ezt a [...] milliárd EUR-s felső határt [...] milliárd EUR-ra kell növelni. |
| --- | --- | --- |

(8)

A nem görög eszközök tőkeáttételének csökkentése 2018. június 30-ra A görög hatóságok vállalják, hogy 2018. június 30-ig a Bank teljesíti az alábbi két feltétel legalább egyikét:

a)

A külföldi eszközállomány teljes méretét maximum [...] milliárd EUR-ra kell csökkenteni. Ha a Bank [...]-ban/ben részt vesz, ezt a [...] milliárd EUR-s felső határt [...] milliárd EUR-ra kell növelni.

| b) | a Banknak el kell idegenítenie [...] |
| --- | --- |

b)

a Banknak el kell idegenítenie [...]

| (8.1) | [...] |
| --- | --- |

(8.1)

[...]

| (8.2) | [...] |
| --- | --- |

(8.2)

[...]

| (9) | [...] értékesítése: [...] |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Értékpapírok értékesítése: Az alábbiakban meghatározott, jegyzett értékpapírok portfólióját [...]-ig el kell idegeníteni, míg a nem jegyzett értékpapírok portfólióját [...]-ig kell elidegeníteni: e portfóliók tartalmaznak minden, [...] millió EUR-nál nagyobb tőkebefektetést, valamint az összes, alárendelt kötvényben és hibrid kötvényben megvalósult befektetést. Ez a kötelezettségvállalás nem vonatkozik a külföldi leányvállalatokban fennálló részesedésekre vagy a következő jogi személyekbe történt befektetésekre:
  [...]. |
| --- | --- |

(10)

Értékpapírok értékesítése: Az alábbiakban meghatározott, jegyzett értékpapírok portfólióját [...]-ig el kell idegeníteni, míg a nem jegyzett értékpapírok portfólióját [...]-ig kell elidegeníteni: e portfóliók tartalmaznak minden, [...] millió EUR-nál nagyobb tőkebefektetést, valamint az összes, alárendelt kötvényben és hibrid kötvényben megvalósult befektetést. Ez a kötelezettségvállalás nem vonatkozik a külföldi leányvállalatokban fennálló részesedésekre vagy a következő jogi személyekbe történt befektetésekre:

[...].

| (11) | A jelen dokumentumban foglalt értékesítési vagy elidegenítési kötelezettségvállalásoknak megfelelően végrehajtott eladások esetében a Görög Köztársaság vállalja, hogy:






  a) | a vásárló független a Banktól és ahhoz nem kötődik; |
| --- | --- | --- |

(11)

A jelen dokumentumban foglalt értékesítési vagy elidegenítési kötelezettségvállalásoknak megfelelően végrehajtott eladások esetében a Görög Köztársaság vállalja, hogy:

a)

a vásárló független a Banktól és ahhoz nem kötődik;

| b) | az elidegenítendő vállalkozás megszerzése céljából a vásárlót a Bank sem közvetlenül, sem közvetve nem finanszírozza (3); |
| --- | --- |

b)

az elidegenítendő vállalkozás megszerzése céljából a vásárlót a Bank sem közvetlenül, sem közvetve nem finanszírozza (3);

| c) | az eladás lezárását követő ötéves időszakban a Bank nem szerez közvetlen vagy közvetett befolyást az elidegenítendő vállalkozás egésze vagy egy része felett a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül. |
| --- | --- |

c)

az eladás lezárását követő ötéves időszakban a Bank nem szerez közvetlen vagy közvetett befolyást az elidegenítendő vállalkozás egésze vagy egy része felett a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül.

| (12) | Befektetési politika:2017. június 30-ig a Bank nem vásárol befektetésre nem ajánlott kategóriájú értékpapírokat.
  Ez a kötelezettségvállalás nem vonatkozik az alábbi értékpapírokra (a mentesített értékpapírokra): [...] |
| --- | --- |

(12)

Befektetési politika:2017. június 30-ig a Bank nem vásárol befektetésre nem ajánlott kategóriájú értékpapírokat.

Ez a kötelezettségvállalás nem vonatkozik az alábbi értékpapírokra (a mentesített értékpapírokra): [...]

| (13) | Maximált jövedelmek: [...]-ig a Bank nem fog semelyik alkalmazottjának vagy menedzserének [...]-ot meghaladó teljes éves javadalmazást (bér, nyugdíjjárulék, jutalom) fizetni. A HFSF által nyújtott tőkeinjekció esetén a díjazás felső határát a 2013. augusztus 1-jei európai banki közleménnyel összhangban kell felülvizsgálni. |
| --- | --- |

(13)

Maximált jövedelmek: [...]-ig a Bank nem fog semelyik alkalmazottjának vagy menedzserének [...]-ot meghaladó teljes éves javadalmazást (bér, nyugdíjjárulék, jutalom) fizetni. A HFSF által nyújtott tőkeinjekció esetén a díjazás felső határát a 2013. augusztus 1-jei európai banki közleménnyel összhangban kell felülvizsgálni.

III. FEJEZET   VÁLLALATIRÁNYÍTÁSRA ÉS ÜZLETI MŰVELETEKRE VONATKOZÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK – HOSSZABBÍTÁS ÉS MÓDOSÍTÁSOK

| (1) | A Bank 2018. június 30-ig folytatja a vállalatirányításra és üzleti műveletekre vonatkozó kötelezettségek teljesítését a Görög Köztársaság által 2012. november 20-án beterjesztett dokumentum és a kötelezettségvállalások III. fejezetében található későbbi módosítások szerint. |
| --- | --- |

(1)

A Bank 2018. június 30-ig folytatja a vállalatirányításra és üzleti műveletekre vonatkozó kötelezettségek teljesítését a Görög Köztársaság által 2012. november 20-án beterjesztett dokumentum és a kötelezettségvállalások III. fejezetében található későbbi módosítások szerint.

| (2) | Abban az esetben, ha egy kötelezettségvállalás nem érvényes a Bank szintjén, a Bank nem használhatja fel az adott kötelezettségvállalás által le nem fedett leányvállalatokat vagy tevékenységeket a kötelezettségvállalás kijátszására. |
| --- | --- |

(2)

Abban az esetben, ha egy kötelezettségvállalás nem érvényes a Bank szintjén, a Bank nem használhatja fel az adott kötelezettségvállalás által le nem fedett leányvállalatokat vagy tevékenységeket a kötelezettségvállalás kijátszására.

A. szakasz:   Hatékony és megfelelő belső szervezet létrehozása

| (3) | A Bank (külföldi leányvállalatait ide nem értve) a felelősségek egyértelmű megosztása és az átláthatóság biztosítása érdekében mindenkor betartja a vállalatirányításról szóló 3016/2002. sz. törvény és a részvénytársaságokról szóló 2190/1920. sz. törvény összes rendelkezését és különösen az olyan vállalati testületek funkcióival kapcsolatos rendelkezéseket, mint a részvényesek közgyűlése és az igazgatótanács. A részvényesek közgyűlésének hatásköre a cégjognak megfelelő közgyűlés feladataira korlátozódik, különösen a tájékoztatással kapcsolatos jogokat illetően. A vezetés helytelen befolyásolását lehetővé tevő kiterjedtebb hatáskört hatályon kívül kell helyezni. A napi működés irányításának felelőssége egyértelműen a Bank ügyvezető igazgatóié. |
| --- | --- |

(3)

A Bank (külföldi leányvállalatait ide nem értve) a felelősségek egyértelmű megosztása és az átláthatóság biztosítása érdekében mindenkor betartja a vállalatirányításról szóló 3016/2002. sz. törvény és a részvénytársaságokról szóló 2190/1920. sz. törvény összes rendelkezését és különösen az olyan vállalati testületek funkcióival kapcsolatos rendelkezéseket, mint a részvényesek közgyűlése és az igazgatótanács. A részvényesek közgyűlésének hatásköre a cégjognak megfelelő közgyűlés feladataira korlátozódik, különösen a tájékoztatással kapcsolatos jogokat illetően. A vezetés helytelen befolyásolását lehetővé tevő kiterjedtebb hatáskört hatályon kívül kell helyezni. A napi működés irányításának felelőssége egyértelműen a Bank ügyvezető igazgatóié.

| (4) | A Bank (külföldi leányvállalatait ide nem értve) mindenkor megfelel a Görög Pénzügyi Stabilitási alap (a „HFSF”) kapcsolati keretrendszerének. |
| --- | --- |

(4)

A Bank (külföldi leányvállalatait ide nem értve) mindenkor megfelel a Görög Pénzügyi Stabilitási alap (a „HFSF”) kapcsolati keretrendszerének.

| (5) | A Bank betartja a hatályos 2577/2006.3.9. sz. elnöki határozatot, hogy egyedi és csoportalapon hatékony szervezeti struktúrát és megfelelő belső ellenőrzési rendszert tartson fenn, ideértve a három kulcsfontosságú pillért, nevezetesen a belső ellenőrzést, a kockázatkezelési és megfelelőségi feladatkört, valamint a legjobb nemzetközi vállalatirányítási gyakorlatokat. |
| --- | --- |

(5)

A Bank betartja a hatályos 2577/2006.3.9. sz. elnöki határozatot, hogy egyedi és csoportalapon hatékony szervezeti struktúrát és megfelelő belső ellenőrzési rendszert tartson fenn, ideértve a három kulcsfontosságú pillért, nevezetesen a belső ellenőrzést, a kockázatkezelési és megfelelőségi feladatkört, valamint a legjobb nemzetközi vállalatirányítási gyakorlatokat.

| (6) | A Banknak hatékony szervezeti struktúrával kell bírnia, hogy biztosítsa a belső ellenőrzési és a kockázatkezelési osztály üzleti hálózatoktól való teljes függetlenségét, valamint az igazgatótanácsnak való közvetlen alárendeltségét. Az igazgatótanácson belül létrehozott könyvvizsgálói bizottság és kockázati bizottság értékeli az említett osztályok által felvetett összes ügyet. Egy megfelelő belső ellenőrzési szabályzat és kockázatkezelési szabályzat határozza meg ezen osztályok szerepeit, felelősségi körét és erőforrásait. Ezek a szabályzatok megfelelnek a nemzetközi normáknak, és biztosítják az említett osztályok teljes függetlenségét. A hitelek odaítélését, árazását és szerkezetátalakítását illetően egy hitelpolitika biztosít iránymutatást és ad utasításokat. |
| --- | --- |

(6)

A Banknak hatékony szervezeti struktúrával kell bírnia, hogy biztosítsa a belső ellenőrzési és a kockázatkezelési osztály üzleti hálózatoktól való teljes függetlenségét, valamint az igazgatótanácsnak való közvetlen alárendeltségét. Az igazgatótanácson belül létrehozott könyvvizsgálói bizottság és kockázati bizottság értékeli az említett osztályok által felvetett összes ügyet. Egy megfelelő belső ellenőrzési szabályzat és kockázatkezelési szabályzat határozza meg ezen osztályok szerepeit, felelősségi körét és erőforrásait. Ezek a szabályzatok megfelelnek a nemzetközi normáknak, és biztosítják az említett osztályok teljes függetlenségét. A hitelek odaítélését, árazását és szerkezetátalakítását illetően egy hitelpolitika biztosít iránymutatást és ad utasításokat.

| (7) | A Bank köteles az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátani a rendes részvények legalább 1 %-os tulajdonával rendelkező részvényesek listáját. |
| --- | --- |

(7)

A Bank köteles az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátani a rendes részvények legalább 1 %-os tulajdonával rendelkező részvényesek listáját.

B. szakasz:   Üzleti gyakorlatok és kockázatfigyelés

Általános elvek

| (8) | A hitelpolitika meghatározza, hogy minden ügyféllel méltányosan kell bánni, megkülönböztetéstől mentes eljárások alkalmazásával, kivéve a hitelkockázatra és a fizetőképességre vonatkozókat. A hitelpolitika határozza meg azokat a küszöbértékeket, amelyek felett a hitelek odaítélését a vezetés magasabb szintjein kell jóváhagyni. Hasonló küszöbértékeket kell meghatározni a hitelek szerkezetének átalakítását, valamint a követelések és jogviták kezelését illetően. A hitelpolitika kiválasztott központokba centralizálja a döntéshozatali folyamatot nemzeti szinten, és egyértelmű biztosítékokról gondoskodik utasításainak következetes végrehajtása érdekében az összes görögországi banki tevékenységen belül. |
| --- | --- |

(8)

A hitelpolitika meghatározza, hogy minden ügyféllel méltányosan kell bánni, megkülönböztetéstől mentes eljárások alkalmazásával, kivéve a hitelkockázatra és a fizetőképességre vonatkozókat. A hitelpolitika határozza meg azokat a küszöbértékeket, amelyek felett a hitelek odaítélését a vezetés magasabb szintjein kell jóváhagyni. Hasonló küszöbértékeket kell meghatározni a hitelek szerkezetének átalakítását, valamint a követelések és jogviták kezelését illetően. A hitelpolitika kiválasztott központokba centralizálja a döntéshozatali folyamatot nemzeti szinten, és egyértelmű biztosítékokról gondoskodik utasításainak következetes végrehajtása érdekében az összes görögországi banki tevékenységen belül.

| (9) | Minden görögországi banki tevékenységre vonatkozóan a Bank teljes mértékben beépíti hitelpolitikai szabályait a hitelezési és hitelrefinanszírozási munkamenetbe és folyósítási rendszerekbe. |
| --- | --- |

(9)

Minden görögországi banki tevékenységre vonatkozóan a Bank teljes mértékben beépíti hitelpolitikai szabályait a hitelezési és hitelrefinanszírozási munkamenetbe és folyósítási rendszerekbe.

Különös rendelkezések

| (10) | Ezzel kifejezetten ellentétes jelzés hiányában a kötelezettségvállalások Chapter III (8)–(18) bekezdéseiben felsorolt különös rendelkezések a görögországi banki tevékenységekre vonatkoznak. |
| --- | --- |

(10)

Ezzel kifejezetten ellentétes jelzés hiányában a kötelezettségvállalások Chapter III (8)–(18) bekezdéseiben felsorolt különös rendelkezések a görögországi banki tevékenységekre vonatkoznak.

| (11) | A hitelpolitikának megköveteli, hogy a hitelek és jelzálogok árazása szigorú iránymutatásoknak feleljen meg. Ezen iránymutatásokba tartozik a hitelpolitika hitellejárattól, az ügyfél hitelkockázatának értékelésétől, a lekötött biztosítékok várható behajthatóságától (ideértve egy esetleges felszámolás időkeretét), a Bankkal való általános kapcsolattól (pl. betétek szintje és stabilitása, díjstruktúra és más keresztező eladási tevékenységek) és a Bank finanszírozási költségétől függő standard kamatsávtáblái (tartományai) szigorú betartásának kötelezettsége. Meghatározott hiteleszközosztályok készülnek (pl. kereskedelmi hitel, jelzálog, fedezettel biztosított/fedezetlen stb.), és árazási keretüket egy megfelelő hitelpolitikai táblázatba foglalják, amelyet a hitelbizottság rendszeresen frissít. Bármely kivételt a hitelbizottságnak kell rendben jóváhagynia, vagy alacsonyabb hivatali szinten, ha ezt a hitelpolitika lehetővé teszi. Az egyedi tranzakciókra, például konzorciális hitelekre vagy projektfinanszírozásra ugyanezen elvek érvényesek, kellő figyelemmel a tényre, hogy esetleg nem illenek a szabványosított hitelpolitikai táblázatokba. Ezen árazási politika megsértéseit jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak. |
| --- | --- |

(11)

A hitelpolitikának megköveteli, hogy a hitelek és jelzálogok árazása szigorú iránymutatásoknak feleljen meg. Ezen iránymutatásokba tartozik a hitelpolitika hitellejárattól, az ügyfél hitelkockázatának értékelésétől, a lekötött biztosítékok várható behajthatóságától (ideértve egy esetleges felszámolás időkeretét), a Bankkal való általános kapcsolattól (pl. betétek szintje és stabilitása, díjstruktúra és más keresztező eladási tevékenységek) és a Bank finanszírozási költségétől függő standard kamatsávtáblái (tartományai) szigorú betartásának kötelezettsége. Meghatározott hiteleszközosztályok készülnek (pl. kereskedelmi hitel, jelzálog, fedezettel biztosított/fedezetlen stb.), és árazási keretüket egy megfelelő hitelpolitikai táblázatba foglalják, amelyet a hitelbizottság rendszeresen frissít. Bármely kivételt a hitelbizottságnak kell rendben jóváhagynia, vagy alacsonyabb hivatali szinten, ha ezt a hitelpolitika lehetővé teszi. Az egyedi tranzakciókra, például konzorciális hitelekre vagy projektfinanszírozásra ugyanezen elvek érvényesek, kellő figyelemmel a tényre, hogy esetleg nem illenek a szabványosított hitelpolitikai táblázatokba. Ezen árazási politika megsértéseit jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak.

| (12) | A kockázatkezelési osztály felel a hitelkockázat felméréséért és a biztosíték értékeléséért. A hitelminőség értékelésekor a kockázatkezelési osztály függetlenül működik, és írásbeli véleményt ad ki annak biztosítása érdekében, hogy az értékelésben alkalmazott kritériumokat az idők folyamán következetesen alkalmazzák az ügyfelek között és a Bank hitelpolitikáját illetően. |
| --- | --- |

(12)

A kockázatkezelési osztály felel a hitelkockázat felméréséért és a biztosíték értékeléséért. A hitelminőség értékelésekor a kockázatkezelési osztály függetlenül működik, és írásbeli véleményt ad ki annak biztosítása érdekében, hogy az értékelésben alkalmazott kritériumokat az idők folyamán következetesen alkalmazzák az ügyfelek között és a Bank hitelpolitikáját illetően.

| (13) | Ami az egyéneknek és jogi személyeknek nyújtott hiteleket illeti, a legjobb nemzetközi banki gyakorlatok alapján minden görögországi banki tevékenységre vonatkozóan a Bank szigorú egyéni és aggregált limiteket alkalmaz, amelyek szabályozzák az egy hitelkockázatnak adható maximális hitelösszeget (ha a görög és az uniós jog egyáltalán lehetővé teszi). E limiteknél figyelembe kell venni a hitel lejáratát és bármely kapott fedezet/biztosíték minőségét, és a limitet alapvető fontosságú viszonyítási értékhez (például a tőkéhez) képest kell meghatározni. |
| --- | --- |

(13)

Ami az egyéneknek és jogi személyeknek nyújtott hiteleket illeti, a legjobb nemzetközi banki gyakorlatok alapján minden görögországi banki tevékenységre vonatkozóan a Bank szigorú egyéni és aggregált limiteket alkalmaz, amelyek szabályozzák az egy hitelkockázatnak adható maximális hitelösszeget (ha a görög és az uniós jog egyáltalán lehetővé teszi). E limiteknél figyelembe kell venni a hitel lejáratát és bármely kapott fedezet/biztosíték minőségét, és a limitet alapvető fontosságú viszonyítási értékhez (például a tőkéhez) képest kell meghatározni.

| (14) | Tiltani kell az olyan hitelnyújtást (4), amely lehetővé teszi a hitelfelvevők számára, hogy a Bank és más bankok (5) részvényeiből vagy hibrid instrumentumaiból vásároljanak, függetlenül attól, hogy kik ezek a hitelfelvevők (6). E rendelkezés a Bank szintjén érvényes és e szinten kell nyomon követni. |
| --- | --- |

(14)

Tiltani kell az olyan hitelnyújtást (4), amely lehetővé teszi a hitelfelvevők számára, hogy a Bank és más bankok (5) részvényeiből vagy hibrid instrumentumaiból vásároljanak, függetlenül attól, hogy kik ezek a hitelfelvevők (6). E rendelkezés a Bank szintjén érvényes és e szinten kell nyomon követni.

| (15) | Nem kapcsolt hitelfelvevők általi, [a Bank kockázattal súlyozott eszközei [...]%-át] meghaladó minden hitelkérelmet vagy bármely hitelt, amely az egy csoportnak (egyetlen hitelkockázatot képviselő kapcsolt hitelfelvevők csoportja) való kitettséget [a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek [...]%-a] felett tart, jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak, aki [...] munkanappal elhalaszthatja a hitelkeret vagy a kölcsön engedélyezését, ha úgy tűnik, hogy a feltételek meghatározása nem önállóan történt, vagy az ellenőrző megbízott nem kapott elegendő információt. Szükséghelyzetekben ez az időszak [...] munkanapra csökkenthető, amennyiben az ellenőrző megbízottat elegendő információval látták el. Ez az időszak lehetővé teszi az ellenőrző megbízott számára, hogy jelentse az ügyet a Bizottságnak és a HFSF-nek, mielőtt a Bank bármilyen végleges döntést hoz. |
| --- | --- |

(15)

Nem kapcsolt hitelfelvevők általi, [a Bank kockázattal súlyozott eszközei [...]%-át] meghaladó minden hitelkérelmet vagy bármely hitelt, amely az egy csoportnak (egyetlen hitelkockázatot képviselő kapcsolt hitelfelvevők csoportja) való kitettséget [a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek [...]%-a] felett tart, jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak, aki [...] munkanappal elhalaszthatja a hitelkeret vagy a kölcsön engedélyezését, ha úgy tűnik, hogy a feltételek meghatározása nem önállóan történt, vagy az ellenőrző megbízott nem kapott elegendő információt. Szükséghelyzetekben ez az időszak [...] munkanapra csökkenthető, amennyiben az ellenőrző megbízottat elegendő információval látták el. Ez az időszak lehetővé teszi az ellenőrző megbízott számára, hogy jelentse az ügyet a Bizottságnak és a HFSF-nek, mielőtt a Bank bármilyen végleges döntést hoz.

| (16) | A hitelpolitika egyértelmű utasításokat ad a hitelek szerkezetének átalakítására vonatkozóan. Egyértelműen meghatározza, milyen hitelek jöhetnek szóba és milyen körülmények között, továbbá jelzi a szóba jöhető ügyfeleknek ajánlható feltételeket és kikötéseket. Minden görögországi banki tevékenységre vonatkozóan a Bank biztosítja, hogy minden szerkezetátalakítás célja a Bank jövőbeli megtérüléseinek elősegítése legyen, védve így a Bank érdekét. A szerkezetátalakítási politika semmi esetre sem veszélyeztetheti a Bank jövőbeli jövedelmezőségét. E célból a Bank kockázatkezelési osztálya felel helyénvaló szerkezetátalakítási eredményességi jelentési mechanizmusok kidolgozásáért és alkalmazásáért, belső és/vagy külső legjobb gyakorlatok mélyreható elemzéseinek elvégzéséért, a megállapításai legalább negyedévenkénti, a hitelbizottságnak és az igazgatósági kockázati bizottságnak történő jelentéséért, a vonatkozó eljárások és politikák gyakorlati javításaira történő javaslattételért, továbbá ezek végrehajtásának felügyeletéért és jelentéséért a hitelbizottságnak és az igazgatósági kockázati bizottságnak. |
| --- | --- |

(16)

A hitelpolitika egyértelmű utasításokat ad a hitelek szerkezetének átalakítására vonatkozóan. Egyértelműen meghatározza, milyen hitelek jöhetnek szóba és milyen körülmények között, továbbá jelzi a szóba jöhető ügyfeleknek ajánlható feltételeket és kikötéseket. Minden görögországi banki tevékenységre vonatkozóan a Bank biztosítja, hogy minden szerkezetátalakítás célja a Bank jövőbeli megtérüléseinek elősegítése legyen, védve így a Bank érdekét. A szerkezetátalakítási politika semmi esetre sem veszélyeztetheti a Bank jövőbeli jövedelmezőségét. E célból a Bank kockázatkezelési osztálya felel helyénvaló szerkezetátalakítási eredményességi jelentési mechanizmusok kidolgozásáért és alkalmazásáért, belső és/vagy külső legjobb gyakorlatok mélyreható elemzéseinek elvégzéséért, a megállapításai legalább negyedévenkénti, a hitelbizottságnak és az igazgatósági kockázati bizottságnak történő jelentéséért, a vonatkozó eljárások és politikák gyakorlati javításaira történő javaslattételért, továbbá ezek végrehajtásának felügyeletéért és jelentéséért a hitelbizottságnak és az igazgatósági kockázati bizottságnak.

| (17) | Minden görögországi banki tevékenységre vonatkozóan a Bank olyan követelési és jogvita-politikát léptet életbe, amelynek célja a megtérülés maximalizálása és bármilyen megkülönböztetés vagy preferenciális elbánás megelőzése a jogviták kezelésében. A Bank gondoskodik minden szükség intézkedés megtételéről a Bank javára történő minden beszedés maximalizálása és pénzügyi helyzetének hosszú távú védelme érdekében. E politika végrehajtásának bármely megsértését jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak. |
| --- | --- |

(17)

Minden görögországi banki tevékenységre vonatkozóan a Bank olyan követelési és jogvita-politikát léptet életbe, amelynek célja a megtérülés maximalizálása és bármilyen megkülönböztetés vagy preferenciális elbánás megelőzése a jogviták kezelésében. A Bank gondoskodik minden szükség intézkedés megtételéről a Bank javára történő minden beszedés maximalizálása és pénzügyi helyzetének hosszú távú védelme érdekében. E politika végrehajtásának bármely megsértését jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak.

| (18) | A Bank jól kidolgozott figyelmeztető és jelentési rendszer révén nyomon követi a hitelkockázatot, ami lehetővé teszi a kockázatkezelési osztály számára, hogy i. azonosítsa a hitelek értékvesztése és a nemteljesítési események korai jeleit; ii. felmérje a hitelportfólió behajthatóságát (ideértve, de nem kizárólag az olyan alternatív visszafizetési forrásokat, mint az adóstársak és kezesek, valamint a lekötött vagy rendelkezésre álló, de le nem kötött biztosítékokat); iii. értékelje a Bank teljes kitettségét az egyedi ügyfelek vagy a portfólió alapján; továbbá iv. szükség szerint korrekciós és javító intézkedéseket javasoljon az igazgatótanácsnak. Az ellenőrző megbízott részére hozzáférést kell biztosítani ezen információkhoz. |
| --- | --- |

(18)

A Bank jól kidolgozott figyelmeztető és jelentési rendszer révén nyomon követi a hitelkockázatot, ami lehetővé teszi a kockázatkezelési osztály számára, hogy i. azonosítsa a hitelek értékvesztése és a nemteljesítési események korai jeleit; ii. felmérje a hitelportfólió behajthatóságát (ideértve, de nem kizárólag az olyan alternatív visszafizetési forrásokat, mint az adóstársak és kezesek, valamint a lekötött vagy rendelkezésre álló, de le nem kötött biztosítékokat); iii. értékelje a Bank teljes kitettségét az egyedi ügyfelek vagy a portfólió alapján; továbbá iv. szükség szerint korrekciós és javító intézkedéseket javasoljon az igazgatótanácsnak. Az ellenőrző megbízott részére hozzáférést kell biztosítani ezen információkhoz.

A kapcsolt hitelfelvevőkre vonatkozó rendelkezések

| (19) | A kapcsolt hitelfelvevőkre vonatkozó minden rendelkezés a Bank szintjén érvényes. |
| --- | --- |

(19)

A kapcsolt hitelfelvevőkre vonatkozó minden rendelkezés a Bank szintjén érvényes.

| (20) | A hitelpolitikán belül egy meghatározott részt kell szentelni a kapcsolt hitelfelvevőkkel való kapcsolatokra vonatkozó szabályokra. A kapcsolt hitelfelvevők közé tartoznak az alkalmazottak, részvényesek, igazgatók, menedzserek, valamint azok házastársai, gyermekei és testvérei, továbbá a kulcsfontosságú alkalmazottak (vagyis a hitelpolitikára vonatkozó döntéshozatali folyamatban részt vevő alkalmazottak), részvényesek, igazgatók vagy menedzserek, vagy házastársaik, gyermekeik és testvéreik által közvetlenül vagy közvetve ellenőrzött bármely jogi személy. Tágabb értelemben bármely állami intézmény vagy állam által ellenőrzött szervezet, bármely állami vállalat vagy állami szerv kapcsolt hitelfelvevőnek minősül. A politikai pártokat szintén kapcsolt hitelfelvevőként kell kezelni a hitelpolitikában. Külön figyelmet kell szentelni a jelenlegi vagy korábbi alkalmazottaknak, igazgatóknak, részvényeseknek, menedzsereknek és rokonaiknak nyújtott hitelek átstrukturálására és leírására vonatkozó döntésekre, valamint a zálogjogok megfelelőségével, értékelésével és nyilvántartásával, továbbá a hitelbiztosítékok végrehajtásával kapcsolatban folytatott politikákra. A kapcsolt hitelfelvevők definíciójának további meghatározása egy külön dokumentumban történt. |
| --- | --- |

(20)

A hitelpolitikán belül egy meghatározott részt kell szentelni a kapcsolt hitelfelvevőkkel való kapcsolatokra vonatkozó szabályokra. A kapcsolt hitelfelvevők közé tartoznak az alkalmazottak, részvényesek, igazgatók, menedzserek, valamint azok házastársai, gyermekei és testvérei, továbbá a kulcsfontosságú alkalmazottak (vagyis a hitelpolitikára vonatkozó döntéshozatali folyamatban részt vevő alkalmazottak), részvényesek, igazgatók vagy menedzserek, vagy házastársaik, gyermekeik és testvéreik által közvetlenül vagy közvetve ellenőrzött bármely jogi személy. Tágabb értelemben bármely állami intézmény vagy állam által ellenőrzött szervezet, bármely állami vállalat vagy állami szerv kapcsolt hitelfelvevőnek minősül. A politikai pártokat szintén kapcsolt hitelfelvevőként kell kezelni a hitelpolitikában. Külön figyelmet kell szentelni a jelenlegi vagy korábbi alkalmazottaknak, igazgatóknak, részvényeseknek, menedzsereknek és rokonaiknak nyújtott hitelek átstrukturálására és leírására vonatkozó döntésekre, valamint a zálogjogok megfelelőségével, értékelésével és nyilvántartásával, továbbá a hitelbiztosítékok végrehajtásával kapcsolatban folytatott politikákra. A kapcsolt hitelfelvevők definíciójának további meghatározása egy külön dokumentumban történt.

| (21) | A kockázatkezelési osztály felel minden, egyetlen hitelkockázatot képviselő kapcsolt hitelfelvevői csoport feltérképezéséért a hitelkockázati koncentráció megfelelő nyomon követésének céljával. |
| --- | --- |

(21)

A kockázatkezelési osztály felel minden, egyetlen hitelkockázatot képviselő kapcsolt hitelfelvevői csoport feltérképezéséért a hitelkockázati koncentráció megfelelő nyomon követésének céljával.

| (22) | Ami az egyéneknek és jogi személyeknek nyújtott hiteleket illeti, a legjobb nemzetközi banki gyakorlatok alapján a Bank szigorú egyéni és aggregált limiteket alkalmaz, amelyek szabályozzák a kapcsolt hitelfelvevőkre vonatkozó, egy hitelkockázatnak adható maximális hitelösszeget (ha a görög és az uniós jog egyáltalán lehetővé teszi). |
| --- | --- |

(22)

Ami az egyéneknek és jogi személyeknek nyújtott hiteleket illeti, a legjobb nemzetközi banki gyakorlatok alapján a Bank szigorú egyéni és aggregált limiteket alkalmaz, amelyek szabályozzák a kapcsolt hitelfelvevőkre vonatkozó, egy hitelkockázatnak adható maximális hitelösszeget (ha a görög és az uniós jog egyáltalán lehetővé teszi).

| (23) | A Bank külön nyomon követi a kapcsolt hitelfelvevőknek való kitettségét, ideértve az állami szektor szervezeteit és politikai pártokat. A kapcsolt hitelfelvevőknek történő új hitelezés (7) (az Y-1 állomány éves %-a (8)) nem haladhatja meg a görögországi teljes hitelportfólió új hitelezését (az Y-1 állomány éves %-a). A kötelezettségvállalásnak a kapcsolt hitelfelvevők minden egyes típusára (alkalmazottak, részvényesek, menedzserek, állami szervezetek, politikai pártok) vonatkozóan külön meg kell felelni. Azért, hogy egyenlő feltételeket biztosítsanak a görög gazdaságban, a kapcsolt hitelfelvevők hitelminősítése, valamint a nekik ajánlott árazási feltételek és lehetséges szerkezetátalakítás nem lehet előnyösebb a hasonló, de nem kapcsolt hitelfelvevőknek kínált feltételeknél. Ez a kötelezettség nem vonatkozik a meglévő általános rendszerekre, ahol az alkalmazottak a nekik kínált támogatott hitelek kedvezményezettjei. A Bank havonta jelent e kitettség alakulásáról, az új hitelek összegéről és [a Bank kockázattal súlyozott eszközei [...]%-át] meghaladó, a hitelbizottsághoz intézendő legutóbbi kérelmekről. |
| --- | --- |

(23)

A Bank külön nyomon követi a kapcsolt hitelfelvevőknek való kitettségét, ideértve az állami szektor szervezeteit és politikai pártokat. A kapcsolt hitelfelvevőknek történő új hitelezés (7) (az Y-1 állomány éves %-a (8)) nem haladhatja meg a görögországi teljes hitelportfólió új hitelezését (az Y-1 állomány éves %-a). A kötelezettségvállalásnak a kapcsolt hitelfelvevők minden egyes típusára (alkalmazottak, részvényesek, menedzserek, állami szervezetek, politikai pártok) vonatkozóan külön meg kell felelni. Azért, hogy egyenlő feltételeket biztosítsanak a görög gazdaságban, a kapcsolt hitelfelvevők hitelminősítése, valamint a nekik ajánlott árazási feltételek és lehetséges szerkezetátalakítás nem lehet előnyösebb a hasonló, de nem kapcsolt hitelfelvevőknek kínált feltételeknél. Ez a kötelezettség nem vonatkozik a meglévő általános rendszerekre, ahol az alkalmazottak a nekik kínált támogatott hitelek kedvezményezettjei. A Bank havonta jelent e kitettség alakulásáról, az új hitelek összegéről és [a Bank kockázattal súlyozott eszközei [...]%-át] meghaladó, a hitelbizottsághoz intézendő legutóbbi kérelmekről.

| (24) | Az alkalmazottakra/vezetőkre/részvényesekre vonatkozó hitelfeltételek nem lehetnek kevésbé szigorúak, mint a más, nem kapcsolt hitelfelvevőkre vonatkozó kritériumok. Ha az egyetlen alkalmazottnak/vezetőnek/részvényesnek való teljes hitelkitettség fedezett hitelek esetében meghaladja a [[...]] fix fizetésével egyenlő összeget és fedezetlen hitelek esetében a [[...]] fix fizetésével egyenlő összeget, a kitettséget haladéktalanul jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak, aki beavatkozhat, és elhalaszthatja a hitelnyújtást a kötelezettségvállalások Chapter III. fejezetének (25) bekezdésében leírt eljárás értelmében. |
| --- | --- |

(24)

Az alkalmazottakra/vezetőkre/részvényesekre vonatkozó hitelfeltételek nem lehetnek kevésbé szigorúak, mint a más, nem kapcsolt hitelfelvevőkre vonatkozó kritériumok. Ha az egyetlen alkalmazottnak/vezetőnek/részvényesnek való teljes hitelkitettség fedezett hitelek esetében meghaladja a [[...]] fix fizetésével egyenlő összeget és fedezetlen hitelek esetében a [[...]] fix fizetésével egyenlő összeget, a kitettséget haladéktalanul jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak, aki beavatkozhat, és elhalaszthatja a hitelnyújtást a kötelezettségvállalások Chapter III. fejezetének (25) bekezdésében leírt eljárás értelmében.

| (25) | Kapcsolt hitelfelvevők általi, [a Bank kockázattal súlyozott eszközei [...]%-át] meghaladó minden hitelkérelmet vagy bármely hitelt, amely az egy csoportnak (egyetlen hitelkockázatot képviselő kapcsolt hitelfelvevők csoportja) való kitettséget [a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek [...]%-a] felett tart, jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak, aki [...] munkanappal elhalaszthatja a hitelkeret vagy a kölcsön engedélyezését, ha úgy tűnik, hogy a feltételek meghatározása nem önállóan történt, vagy az ellenőrző megbízott nem kapott elegendő információt. Szükséghelyzetekben ez az időszak [...] munkanapra csökkenthető, amennyiben az ellenőrző megbízottat elegendő információval látták el. Ez az időszak lehetővé teszi az ellenőrző megbízott számára, hogy jelentse az ügyet a Bizottságnak és a HFSF-nek, mielőtt a Bank bármilyen végleges döntést hoz. |
| --- | --- |

(25)

Kapcsolt hitelfelvevők általi, [a Bank kockázattal súlyozott eszközei [...]%-át] meghaladó minden hitelkérelmet vagy bármely hitelt, amely az egy csoportnak (egyetlen hitelkockázatot képviselő kapcsolt hitelfelvevők csoportja) való kitettséget [a Bank kockázattal súlyozott eszközeinek [...]%-a] felett tart, jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak, aki [...] munkanappal elhalaszthatja a hitelkeret vagy a kölcsön engedélyezését, ha úgy tűnik, hogy a feltételek meghatározása nem önállóan történt, vagy az ellenőrző megbízott nem kapott elegendő információt. Szükséghelyzetekben ez az időszak [...] munkanapra csökkenthető, amennyiben az ellenőrző megbízottat elegendő információval látták el. Ez az időszak lehetővé teszi az ellenőrző megbízott számára, hogy jelentse az ügyet a Bizottságnak és a HFSF-nek, mielőtt a Bank bármilyen végleges döntést hoz.

| (26) | A kapcsolt hitelfelvevőkhöz kötődő hitelek szerkezetátalakítására ugyanazok a követelmények érvényesek, mint a nem kapcsoltakéra. Ezenkívül szükség esetén értékelni és javítani kell az értékvesztett eszközökkel foglalkozó meglévő kereteket és politikákat. Ugyanakkor elvárás a kapcsolt hitelfelvevők átstrukturált hiteleinek külön jelentése, legalább hiteleszközosztályonként és kapcsolt hitelfelvevő-típusonként. |
| --- | --- |

(26)

A kapcsolt hitelfelvevőkhöz kötődő hitelek szerkezetátalakítására ugyanazok a követelmények érvényesek, mint a nem kapcsoltakéra. Ezenkívül szükség esetén értékelni és javítani kell az értékvesztett eszközökkel foglalkozó meglévő kereteket és politikákat. Ugyanakkor elvárás a kapcsolt hitelfelvevők átstrukturált hiteleinek külön jelentése, legalább hiteleszközosztályonként és kapcsolt hitelfelvevő-típusonként.

C. szakasz:   Egyéb korlátozások

| (27) | Osztalékfizetési, osztalékszelvény-beváltási, visszavásárlási, vételiopció- és visszavételi tilalom: Hacsak a Bizottság valamilyen kivételbe másként bele nem egyezik, a Görög Köztársaság kötelezettséget vállal az alábbiakra:






  a) | A Bank nem teljesít kamatszelvény-fizetést a hibrid tőkeinstrumentumokra (vagy bármely más instrumentumokra, amelyekre a kamatszelvény-fizetés diszkrecionális) vagy nem fizet osztalékot a szavatolótőke-instrumentumokra és alárendelt adósságpapírokra, hacsak nincs ezt előíró jogi kötelem. A Bank nem szabadít fel tartalékokat annak érdekében, hogy ilyen helyzetbe hozza magát. Kétség esetén, hogy e kötelezettségvállalás alkalmazásában létezik-e jogi kötelem, a Bank jóváhagyásra beterjeszti a javasolt kamatszelvény- vagy osztalékfizetést a Bizottságnak. |
| --- | --- | --- |

(27)

Osztalékfizetési, osztalékszelvény-beváltási, visszavásárlási, vételiopció- és visszavételi tilalom: Hacsak a Bizottság valamilyen kivételbe másként bele nem egyezik, a Görög Köztársaság kötelezettséget vállal az alábbiakra:

a)

A Bank nem teljesít kamatszelvény-fizetést a hibrid tőkeinstrumentumokra (vagy bármely más instrumentumokra, amelyekre a kamatszelvény-fizetés diszkrecionális) vagy nem fizet osztalékot a szavatolótőke-instrumentumokra és alárendelt adósságpapírokra, hacsak nincs ezt előíró jogi kötelem. A Bank nem szabadít fel tartalékokat annak érdekében, hogy ilyen helyzetbe hozza magát. Kétség esetén, hogy e kötelezettségvállalás alkalmazásában létezik-e jogi kötelem, a Bank jóváhagyásra beterjeszti a javasolt kamatszelvény- vagy osztalékfizetést a Bizottságnak.

| b) | A Bank nem vásárolja vissza saját részvényeit, és nem gyakorol vételi opciót az említett szavatolótőke-instrumentumokkal és alárendelt adósságpapírokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

b)

A Bank nem vásárolja vissza saját részvényeit, és nem gyakorol vételi opciót az említett szavatolótőke-instrumentumokkal és alárendelt adósságpapírokkal kapcsolatban.

| c) | A Bank nem vásárol vissza hibrid tőkeinstrumentumokat. |
| --- | --- |

c)

A Bank nem vásárol vissza hibrid tőkeinstrumentumokat.

| (28) | Felvásárlási tilalom: A Görög Köztársaság kötelezettséget vállal, hogy a Bank semmilyen vállalkozásban nem szerez részesedést, legyen az eszköz- vagy részvénytranszfer. Ez a felvásárlási tilalom a vállalati jogi formában működő vállalkozásokra és bármilyen, üzleti vállalkozást alkotó eszközcsomagra egyaránt vonatkozik (9).






  i. | A Bizottság előzetes jóváhagyását igénylő kivétel: Az említett tiltás ellenére a Bank a Bizottság jóváhagyásának megszerzését követően és – adott esetben – a HFSF javaslatára felvásárolhat vállalatokat és vállalkozásokat, ha kivételes körülmények között erre van szükség a pénzügyi stabilitás helyreállításához vagy a tényleges verseny biztosításához. |
| --- | --- | --- |

(28)

Felvásárlási tilalom: A Görög Köztársaság kötelezettséget vállal, hogy a Bank semmilyen vállalkozásban nem szerez részesedést, legyen az eszköz- vagy részvénytranszfer. Ez a felvásárlási tilalom a vállalati jogi formában működő vállalkozásokra és bármilyen, üzleti vállalkozást alkotó eszközcsomagra egyaránt vonatkozik (9).

i.

A Bizottság előzetes jóváhagyását igénylő kivétel: Az említett tiltás ellenére a Bank a Bizottság jóváhagyásának megszerzését követően és – adott esetben – a HFSF javaslatára felvásárolhat vállalatokat és vállalkozásokat, ha kivételes körülmények között erre van szükség a pénzügyi stabilitás helyreállításához vagy a tényleges verseny biztosításához.

| ii. | A Bizottság előzetes jóváhagyását nem igénylő kivétel: A Bank akkor szerezhet részesedést vállalkozásokban, ha:






  a) | a bármely tulajdonszerzésért kifizetett vételár kevesebb, mint a Bank mérlegfőösszegének (10) [[...]%-a] a kötelezettségvállalások (11) hatálybalépésének napján; és |
| --- | --- | --- |

ii.

A Bizottság előzetes jóváhagyását nem igénylő kivétel: A Bank akkor szerezhet részesedést vállalkozásokban, ha:

a)

a bármely tulajdonszerzésért kifizetett vételár kevesebb, mint a Bank mérlegfőösszegének (10) [[...]%-a] a kötelezettségvállalások (11) hatálybalépésének napján; és

| b) | a Bank által a kötelezettségvállalások hatálybalépésének napjától a szerkezetátalakítási időszak végéig az ilyen tulajdonszerzésekért fizetett halmozott vételár kevesebb, mint a Bank mérlegfőösszegének [[...]%-a] a kötelezettségvállalások hatálybalépésének napján. |
| --- | --- |

b)

a Bank által a kötelezettségvállalások hatálybalépésének napjától a szerkezetátalakítási időszak végéig az ilyen tulajdonszerzésekért fizetett halmozott vételár kevesebb, mint a Bank mérlegfőösszegének [[...]%-a] a kötelezettségvállalások hatálybalépésének napján.

| iii. | A felvásárlási tilalom alá nem tartozó tevékenységek: A felvásárlási tilalom nem terjed ki azon tulajdonszerzésekre, amelyek a normál banki üzletmenet során valósulnak meg nehéz helyzetben levő cégekkel szemben meglévő követelések kezelésekor, beleértve a meglévő adósságnak a sajáttőke-eszközre történő átváltását. |
| --- | --- |

iii.

A felvásárlási tilalom alá nem tartozó tevékenységek: A felvásárlási tilalom nem terjed ki azon tulajdonszerzésekre, amelyek a normál banki üzletmenet során valósulnak meg nehéz helyzetben levő cégekkel szemben meglévő követelések kezelésekor, beleértve a meglévő adósságnak a sajáttőke-eszközre történő átváltását.

| (29) | Hirdetési tilalom: A Görög Köztársaság kötelezettséget vállal, hogy a Bank tartózkodik az állami támogatásra utaló hirdetéstől és olyan agresszív üzleti stratégiák alkalmazásától, amelyekre a Görög Köztársaság támogatása nélkül nem kerülne sor. |
| --- | --- |

(29)

Hirdetési tilalom: A Görög Köztársaság kötelezettséget vállal, hogy a Bank tartózkodik az állami támogatásra utaló hirdetéstől és olyan agresszív üzleti stratégiák alkalmazásától, amelyekre a Görög Köztársaság támogatása nélkül nem kerülne sor.

IV. FEJEZET   ELLENŐRZŐ MEGBÍZOTT

| (1) | A Görög Köztársaság kötelezettséget vállal, hogy a Bank módosítja és a szerkezetátalakítási időszak végéig kiterjeszti a Bizottság által jóváhagyott és a Bank által 2013. január 16-án kinevezett ellenőrző megbízott megbízatását. Ezenkívül a Bank kiterjeszti a megbízatás terjedelmét i. a szerkezetátalakítási terv és ii. az e jegyzékben meghatározott minden kötelezettségvállalás nyomon követésére. |
| --- | --- |

(1)

A Görög Köztársaság kötelezettséget vállal, hogy a Bank módosítja és a szerkezetátalakítási időszak végéig kiterjeszti a Bizottság által jóváhagyott és a Bank által 2013. január 16-án kinevezett ellenőrző megbízott megbízatását. Ezenkívül a Bank kiterjeszti a megbízatás terjedelmét i. a szerkezetátalakítási terv és ii. az e jegyzékben meghatározott minden kötelezettségvállalás nyomon követésére.

| (2) | A kötelezettségvállalások hatálybalépése után négy héttel a Görög Köztársaság benyújtja a Bizottságnak a módosított megbízatás összes feltételét, amelyek magukban foglalnak minden ahhoz szükséges rendelkezést, amelyek képessé teszik az ellenőrző megbízottat a szóban forgó kötelezettségek szerinti feladatainak elvégzésére. |
| --- | --- |

(2)

A kötelezettségvállalások hatálybalépése után négy héttel a Görög Köztársaság benyújtja a Bizottságnak a módosított megbízatás összes feltételét, amelyek magukban foglalnak minden ahhoz szükséges rendelkezést, amelyek képessé teszik az ellenőrző megbízottat a szóban forgó kötelezettségek szerinti feladatainak elvégzésére.

| (3) | Az ellenőrző megbízottra vonatkozó további rendelkezések egy külön dokumentumban kerültek meghatározásra. |
| --- | --- |

(3)

Az ellenőrző megbízottra vonatkozó további rendelkezések egy külön dokumentumban kerültek meghatározásra.

Főtitkár

Christina PAPAKONSTANTINOU

---

(1)  A Tanács 1999. március 22-i 659/1999/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.).

1

(2)  Beleértve a TEKE hozzájárulást.

2

(3)  Ez nem vonatkozik az ingatlaneladásokra, amely esetben a Bank is finanszírozást nyújthat a Vásárlónak, ha ezt az új hitelt a prudens hitelezési gyakorlatnak megfelelően nyújtja. A nem görögországi eszközök tőkeáttétel-csökkentésére irányuló kötelezettségvállalás teljesítésének ellenőrzése céljából figyelembe kell venni a nem görögországi eszközök meghatározásába tartozó minden újonnan nyújtott hitelt.

3

(4)  Az említett kötelezettségvállalás alkalmazásában a „hitelek” fogalma largo sensu értelmezendő, mint bármilyen féle finanszírozás, pl. hiteleszköz, garancia stb.

4

largo sensu

(5)  A tisztázás érdekében: a „más bankok” a világon bármely bankra, pénzügyi intézményre vonatkozhatnak.

5

(6)  A tisztázás érdekében: az említett kötelezettségvállalás minden hitelfelvevőre vonatkozik, beleértve a Bank egyedi ügyfélkiszolgálását is.

6

(7)  A tisztázás érdekében: az új hitelezés tartalmazza a hitelek megújítását és meglévő hitelek átstruktúrálását is.

7

(8)  A tisztázás érdekében: „az Y-1 állomány éves %-a” az előző év végi állomány százalékában kifejezett új hiteleket jelenti. A kockázattal súlyozott eszközök összege az év végi összeg.

8

(9)  A tisztázás érdekében: az adott kötelezettségvállalás alkalmazásában a Bank magántőke-/kockázatitőke-vállalkozása nem tartozik a kötelezettségvállalás terjedelmébe. Ezzel kapcsolatban a Banknak hivatalos kéréssel kell fordulnia a Bizottsághoz, és a kérésnek tartalmaznia kell e gazdálkodó egység üzleti tervét.

9

(10)  A tisztázás érdekében: az adott kötelezettségvállalás alkalmazásában a mérlegfőösszeg egyenlő a Bank összes eszközével.

10

(11)  A tisztázás érdekében: abban az esetben, ha a kötelezettségvállalások III. fejezete Chapter III (28). bekezdésének i. pontja szerint megszerzik a Bizottság jóváhagyását a felvásárlási tilalom megszüntetéséhez, a Bank kötelezettségvállalások hatálybalépésének napja szerinti mérlegét úgy számítják ki, hogy az tartalmazza a megszerzett gazdálkodó egységek eszközeit vagy a megszerzett eszközöket a felvásárlás napján.

11

Függelék

Makrogazdasági előrejelzések a görögországi belföldi működésre

| % éves növekedés
  (ellenkező jelzés híján) | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Kumulált növekedési ütem 2013–2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reál-GDP | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| Névleges hitelnövekedés Görögország | –6,4 | –4,2 | 0,6 | 2,9 | 3,7 | 3,5 | 6,4 |
| GDP-deflátor | –0,8 | –1,1 | –0,4 | 0,4 | 1,1 | 1,3 | 1,3 |
| Ingatlanárak | –11,7 | –10 | –5 | 0 | 2 | 3,5 | |
| Háztartások rendelkezésre álló névleges jövedelme | –8,8 | –9,5 | –0,3 | –0,4 | 2,6 | 3,6 | –4,5 |
| A magánszektor betétei | –7 | 1,3 | 1 | 3,4 | 5 | 5 | 16,6 |
| Munkanélküliség (%) | 24,2 | 27 | 26 | 24 | 21 | 18,6 | |
| EKB refinanszírozási kamatláb (%) | 0,75 | 0,5 | 0,5 | 1 | 1,5 | 1,75 | |
| Nemteljesítő hitelek kialakulásának csúcsa | | | 2014. II. félév | | | | |
| 3 havi Euribor (átlag, %) | | 0,24 | 0,43 | 0,75 | 1,25 | 1,80 | |
| Hozzáférés a tőkepiacokhoz – repók | | IGEN – nincs felső határ | |
| Hozzáférés a tőkepiachoz – fedezett/elsőhelyi fedezetlen | | IGEN – egyenként 500 millió EUR-ig | IGEN – egyenként 1 milliárd EUR-ig | IGEN – nincs felső határ | |

% éves növekedés

(ellenkező jelzés híján)

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Kumulált növekedési ütem 2013–2017

Reál-GDP

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

Névleges hitelnövekedés Görögország

–6,4

–4,2

0,6

2,9

3,7

3,5

6,4

GDP-deflátor

–0,8

–1,1

–0,4

0,4

1,1

1,3

1,3

Ingatlanárak

–11,7

–10

–5

0

2

3,5

Háztartások rendelkezésre álló névleges jövedelme

–8,8

–9,5

–0,3

–0,4

2,6

3,6

–4,5

A magánszektor betétei

–7

1,3

1

3,4

5

5

16,6

Munkanélküliség (%)

24,2

27

26

24

21

18,6

EKB refinanszírozási kamatláb (%)

0,75

0,5

0,5

1

1,5

1,75

Nemteljesítő hitelek kialakulásának csúcsa

2014. II. félév

3 havi Euribor (átlag, %)

0,24

0,43

0,75

1,25

1,80

Hozzáférés a tőkepiacokhoz – repók

IGEN – nincs felső határ

Hozzáférés a tőkepiachoz – fedezett/elsőhelyi fedezetlen

IGEN – egyenként 500 millió EUR-ig

IGEN – egyenként 1 milliárd EUR-ig

IGEN – nincs felső határ

---

| 25.3.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 80/100 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 80/100

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/456 HATÁROZATA

(2014. szeptember 5.)

a Bolgár Köztársaság által az erdőterület-cserékkel kapcsolatban végrehajtott SA.26212 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/A/08) és SA.26217 (11/C) (ex 11/NN – ex CP 176/B/08) állami támogatási programról

(az értesítés a C(2014) 6207. számú dokumentummal történt)

(Csak a bolgár nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel a 2011. június 29-i C(2011) 4444 bizottsági határozatra (1),

miután az érintett feleket a fent említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte észrevételeik megtételére, és tekintettel ezekre az észrevételekre,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2008. július 17-én levelet kapott egy névtelenséget kérő panaszostól („az első panaszos”), aki azt állította, hogy a Bolgár Köztársaság a magántulajdonú erdőterületek állami tulajdonú erdőterületekre való cseréjével összefüggésben, amelyet gyakran az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának erdőterületről építésre alkalmas földterületre módosítása követett, támogatást nyújtott. Az első panaszos további információt nyújtott be 2008. augusztus 28-i, 2008. szeptember 3-i, 2008. október 1-i, 2008. december 5-i, 2010. február 18-i, 2010. október 12-i és 2011. január 26-i levelében. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2008. július 17-én levelet kapott egy névtelenséget kérő panaszostól („az első panaszos”), aki azt állította, hogy a Bolgár Köztársaság a magántulajdonú erdőterületek állami tulajdonú erdőterületekre való cseréjével összefüggésben, amelyet gyakran az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának erdőterületről építésre alkalmas földterületre módosítása követett, támogatást nyújtott. Az első panaszos további információt nyújtott be 2008. augusztus 28-i, 2008. szeptember 3-i, 2008. október 1-i, 2008. december 5-i, 2010. február 18-i, 2010. október 12-i és 2011. január 26-i levelében.

| (2) | A Bizottság 2009. január 27-én a vitatott csereügyletekre vonatkozóan további információt kapott egy harmadik féltől. 2009. május 14-én benyújtásra került a csereügyletekre vonatkozó második panasz, amelyhez az azt benyújtó panaszos 2009. június 2-án és 2009. június 8-án további információt nyújtott be. 2010. március 23-án egy másik harmadik fél a csereügyletekre vonatkozó információt nyújtott be a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2009. január 27-én a vitatott csereügyletekre vonatkozóan további információt kapott egy harmadik féltől. 2009. május 14-én benyújtásra került a csereügyletekre vonatkozó második panasz, amelyhez az azt benyújtó panaszos 2009. június 2-án és 2009. június 8-án további információt nyújtott be. 2010. március 23-án egy másik harmadik fél a csereügyletekre vonatkozó információt nyújtott be a Bizottságnak.

| (3) | A bolgár hatóságok a vitatott csereügyletekre vonatkozóan információt szolgáltattak a Bizottságnak 2008. szeptember 2-i, 2008. október 28-i, 2010. január 4-i, 2010. március 23-i, 2010. március 27-i, 2010. augusztus 30-i és 2011. február 14-i levelükben. A Bizottság szolgálatai és a bolgár hatóságok között 2010. február 22-én, 2010. október 12-én és 2011. február 3-án tartott találkozókon a bolgár hatóságok további információt szolgáltattak a cserügyletekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

A bolgár hatóságok a vitatott csereügyletekre vonatkozóan információt szolgáltattak a Bizottságnak 2008. szeptember 2-i, 2008. október 28-i, 2010. január 4-i, 2010. március 23-i, 2010. március 27-i, 2010. augusztus 30-i és 2011. február 14-i levelükben. A Bizottság szolgálatai és a bolgár hatóságok között 2010. február 22-én, 2010. október 12-én és 2011. február 3-án tartott találkozókon a bolgár hatóságok további információt szolgáltattak a cserügyletekre vonatkozóan.

| (4) | 2011. június 29-i levelében a Bizottság tájékoztatta a Bolgár Köztársaságot, hogy a vitatott csereügyletek tekintetében a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott. A Bizottságnak a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozata („az eljárás megindításáról szóló határozat”) az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) került közzétételre. A Bizottság felhívta az érdekelt feleket a szóban forgó intézkedésre vonatkozó észrevételeik előterjesztésére. |
| --- | --- |

(4)

2011. június 29-i levelében a Bizottság tájékoztatta a Bolgár Köztársaságot, hogy a vitatott csereügyletek tekintetében a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott. A Bizottságnak a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozata („az eljárás megindításáról szóló határozat”) az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) került közzétételre. A Bizottság felhívta az érdekelt feleket a szóban forgó intézkedésre vonatkozó észrevételeik előterjesztésére.

| (5) | A bolgár hatóságok 2011. szeptember 29-i levelükben benyújtották az eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozó észrevételeiket. |
| --- | --- |

(5)

A bolgár hatóságok 2011. szeptember 29-i levelükben benyújtották az eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozó észrevételeiket.

| (6) | A Bizottsághoz a következő érdekelt felektől érkeztek az eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozó észrevételek: Ecobalkani-Bulgaria EOOD
   (3), Vihren OOD
   (4), Aqua Estate OOD
   (5), Elkabel AD
   (6), Jivka Blagoeva
   (7), V-N-G Confort OOD
   (8), Yavor Haytov
   (9), Simeon Stoev Mirov
   (10), LM Impex EOOD
   (11), All Seas Property 2 OOD
   (12), Litex Commerce AD
   (13), Foros Development EAD
   (14), Izgrev 5 EOOD
   (15), BOIL OOD
   (16), BG Land Co OOD
   (17), Mirta Engineering EOOD
   (18), Beta Forest EOOD
   (19), Kosta Gerov
   (20), Marieta Babeva
   (21), Dimitar Terziev
   (22), Svetoslav Mihailov és Elizabet Mihailova
   (23), és egy panaszos, aki azt kérte, hogy ne hozzák nyilvánosságra személyazonosságát (24). |
| --- | --- |

(6)

A Bizottsághoz a következő érdekelt felektől érkeztek az eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozó észrevételek: Ecobalkani-Bulgaria EOOD
   (3), Vihren OOD
   (4), Aqua Estate OOD
   (5), Elkabel AD
   (6), Jivka Blagoeva
   (7), V-N-G Confort OOD
   (8), Yavor Haytov
   (9), Simeon Stoev Mirov
   (10), LM Impex EOOD
   (11), All Seas Property 2 OOD
   (12), Litex Commerce AD
   (13), Foros Development EAD
   (14), Izgrev 5 EOOD
   (15), BOIL OOD
   (16), BG Land Co OOD
   (17), Mirta Engineering EOOD
   (18), Beta Forest EOOD
   (19), Kosta Gerov
   (20), Marieta Babeva
   (21), Dimitar Terziev
   (22), Svetoslav Mihailov és Elizabet Mihailova
   (23), és egy panaszos, aki azt kérte, hogy ne hozzák nyilvánosságra személyazonosságát (24).

| (7) | A Bizottság 2011. szeptember 1-jei, 2011. október 5-i, 2011. november 25-i, 2011. december 14-i és 2012. április 3-i levelében továbbította ezeket az észrevételeket a bolgár hatóságoknak, amelyek lehetőséget kaptak a válaszadásra. A Bolgár Köztársaságnak az érdekelt felek észrevételeire adott megjegyzései a 2011. november 4-i, 2011. december 15-i, 2012. január 12-i és 2012. április 25-i levélben érkeztek meg. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság 2011. szeptember 1-jei, 2011. október 5-i, 2011. november 25-i, 2011. december 14-i és 2012. április 3-i levelében továbbította ezeket az észrevételeket a bolgár hatóságoknak, amelyek lehetőséget kaptak a válaszadásra. A Bolgár Köztársaságnak az érdekelt felek észrevételeire adott megjegyzései a 2011. november 4-i, 2011. december 15-i, 2012. január 12-i és 2012. április 25-i levélben érkeztek meg.

| (8) | A bolgár hatóságok a vitatott csereügyletekre vonatkozóan további információt szolgáltattak 2011. december 2-i levelükben, valamint a Bizottság szolgálataival folytatott, 2011. december 9-i találkozó során. |
| --- | --- |

(8)

A bolgár hatóságok a vitatott csereügyletekre vonatkozóan további információt szolgáltattak 2011. december 2-i levelükben, valamint a Bizottság szolgálataival folytatott, 2011. december 9-i találkozó során.

| (9) | A Bizottság 2012. február 9-i levelében további magyarázatokat kért az első panaszostól az általa benyújtott bizonyos bizonyítékokat illetően. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság 2012. február 9-i levelében további magyarázatokat kért az első panaszostól az általa benyújtott bizonyos bizonyítékokat illetően.

| (10) | A Bizottság 2012. április 3-án számos harmadik féltől (25) származó további észrevételeket továbbított a bolgár hatóságok számára. A Bizottság a Bolgár Köztársaság ezen észrevételekre adott észrevételeit 2012. április 25-én és 2012. május 15-én kapta meg. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság 2012. április 3-án számos harmadik féltől (25) származó további észrevételeket továbbított a bolgár hatóságok számára. A Bizottság a Bolgár Köztársaság ezen észrevételekre adott észrevételeit 2012. április 25-én és 2012. május 15-én kapta meg.

| (11) | A Bizottság 2012. július 26-án további információt kért a bolgár hatóságoktól. A bolgár hatóságok 2012. augusztus 17-én az információ szolgáltatására rendelkezésre álló határidő meghosszabbítását kérték, amit a Bizottság 2012. augusztus 31-én jóváhagyott. A bolgár hatóságok 2012. szeptember 19-én rendelkezésre bocsátották a kért információt. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság 2012. július 26-án további információt kért a bolgár hatóságoktól. A bolgár hatóságok 2012. augusztus 17-én az információ szolgáltatására rendelkezésre álló határidő meghosszabbítását kérték, amit a Bizottság 2012. augusztus 31-én jóváhagyott. A bolgár hatóságok 2012. szeptember 19-én rendelkezésre bocsátották a kért információt.

| (12) | A Bizottság 2012. október 3-án további magyarázatokat kért az eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozó észrevételeket benyújtott három fél egyikétől, az Elkabel AD-től, amelyeket az 2012. október 31-én nyújtott be. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság 2012. október 3-án további magyarázatokat kért az eljárás megindításáról szóló határozatra vonatkozó észrevételeket benyújtott három fél egyikétől, az Elkabel AD-től, amelyeket az 2012. október 31-én nyújtott be.

| (13) | A Bizottság 2013. január 14-i, 2013. május 17-i, 2013. július 22-i és 2013. október 22-i levelében további információt kért a bolgár hatóságoktól, amelyet 2013. február 4-én és 5-én, 2013. június 25-én és 2013. július 5-én, 2013. augusztus 16-án és 23-án, valamint 2013. november 19-én és 2013. december 20-án nyújtottak be. A bolgár hatóságok 2014. január 21-én e-mailben ismételten benyújtották az utolsó beadványban benyújtott információ egy részét. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság 2013. január 14-i, 2013. május 17-i, 2013. július 22-i és 2013. október 22-i levelében további információt kért a bolgár hatóságoktól, amelyet 2013. február 4-én és 5-én, 2013. június 25-én és 2013. július 5-én, 2013. augusztus 16-án és 23-án, valamint 2013. november 19-én és 2013. december 20-án nyújtottak be. A bolgár hatóságok 2014. január 21-én e-mailben ismételten benyújtották az utolsó beadványban benyújtott információ egy részét.

2.   AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

2.1.   A FÖLDTERÜLETCSERÉK

| (14) | 1947-ben, az állami kisajátítás révén valamennyi erdőterület köztulajdonba került Bulgáriában. A helyzet nem változott 2000-ig, amikor megkezdődött az erdőterületek előző magántulajdonosoknak történő visszaszolgáltatása. |
| --- | --- |

(14)

1947-ben, az állami kisajátítás révén valamennyi erdőterület köztulajdonba került Bulgáriában. A helyzet nem változott 2000-ig, amikor megkezdődött az erdőterületek előző magántulajdonosoknak történő visszaszolgáltatása.

| (15) | Az erdészeti törvény (26)2002. február 22-én hatályba lépett módosítása lehetővé tette a nemrég privatizált erdőterületek állami erdőalapból származó állami tulajdonú erdőterületekre való cseréjét. Az erdészeti törvény ezen cserék lebonyolításának rendjét és feltételeit meghatározó módosítása 2009. január 27-ig volt hatályban. |
| --- | --- |

(15)

Az erdészeti törvény (26)2002. február 22-én hatályba lépett módosítása lehetővé tette a nemrég privatizált erdőterületek állami erdőalapból származó állami tulajdonú erdőterületekre való cseréjét. Az erdészeti törvény ezen cserék lebonyolításának rendjét és feltételeit meghatározó módosítása 2009. január 27-ig volt hatályban.

| (16) | A cseréknél a magántulajdonú és állami tulajdonú erdőterületek árát egy 2003. november 18-án hatályba lépett külön rendelet, nevezetesen az alapárakról, a kivételes földterületek áráról, illetve az erdőkre és erdős területekre vonatkozó használati és szolgalmi jogok létrehozásáról szóló rendelet (27) (a továbbiakban: az alapárakról szóló rendelet) alapján határozták meg. A bolgár jog nem tette lehetővé, hogy az értékelő szakértők eltérjenek az erdőterület alapárakról szóló rendelet alapján meghatározott árától. |
| --- | --- |

(16)

A cseréknél a magántulajdonú és állami tulajdonú erdőterületek árát egy 2003. november 18-án hatályba lépett külön rendelet, nevezetesen az alapárakról, a kivételes földterületek áráról, illetve az erdőkre és erdős területekre vonatkozó használati és szolgalmi jogok létrehozásáról szóló rendelet (27) (a továbbiakban: az alapárakról szóló rendelet) alapján határozták meg. A bolgár jog nem tette lehetővé, hogy az értékelő szakértők eltérjenek az erdőterület alapárakról szóló rendelet alapján meghatározott árától.

| (17) | A rendelet alapján az erdőterület egy telkének alapárát ezen földterület alapértékének és az állomány (ezen a területen elhelyezkedő növényfajok) értékének összegeként határozzák meg. |
| --- | --- |

(17)

A rendelet alapján az erdőterület egy telkének alapárát ezen földterület alapértékének és az állomány (ezen a területen elhelyezkedő növényfajok) értékének összegeként határozzák meg.

| (18) | A földterület értékét a földterület átlagértéke alapján határozzák meg, a növények növekedésének azonos körülményeket biztosító földterület-kategóriák szerint (az alapárakról szóló rendelet 1. melléklete szerinti 150 területtípus). Ezután ezt az értéket a földterület helyi és nemzeti infrastruktúrákhoz viszonyított elhelyezkedését figyelembe vevő kiigazítási együttható segítségével kiigazítják. Az alapárakról szóló rendelet 2. mellékletében szereplő ezen kiigazítási együtthatót (Km) a következő képlet segítségével határozzák meg:

  ,
  ahol:







  p | = | burkolt felületű út közelségi együtthatója, egyenes vonalban mérve (0,00-tól 0,20-ig) |
| --- | --- | --- | --- |
| s | = | városi terület közelségi együtthatója, egyenes vonalban mérve (0,00-tól 0,25-ig) |
| m | = | tenger közelségi együtthatója, egyenes vonalban mérve (0,00-tól 0,20-ig) |
| g | = | város közelségi együtthatója, az adott várostól mért távolságot számjegyekben kifejezve (a kérdéses telek és a város közötti legrövidebb közúti távolság). A városok az 1. táblázatban meghatározott módon 6 csoportba vannak sorolva:

  1.   táblázat











  1. csoport:
  Szófia (0,00-tól 0,70-ig) | 2. csoport:
  Rusze, Plovdiv, Burgasz és Várna (0,00-tól 0,50-ig) | 3. csoport:
  Blagoevgrad, Veliko Tarnovo, Vraca, Pleven és Sztara Zagora (0,00-tól 0,40-ig) | 4. csoport:
  egyéb járási városok (0,00-tól 0,35-ig) | 5. csoport:
  egyéb nagyvárosok (Botevgrad, Gorna Orjahovica, Dimitrovgrad, Dupnica, Kazanlak, Karlovo, Lom, Petrics, Szamokov, Szvistov és Cserven Brjag (0,00-tól 0,30-ig) | 6. csoport:
  egyéb központi települések (0,00-tól 0,10-ig) |

(18)

A földterület értékét a földterület átlagértéke alapján határozzák meg, a növények növekedésének azonos körülményeket biztosító földterület-kategóriák szerint (az alapárakról szóló rendelet 1. melléklete szerinti 150 területtípus). Ezután ezt az értéket a földterület helyi és nemzeti infrastruktúrákhoz viszonyított elhelyezkedését figyelembe vevő kiigazítási együttható segítségével kiigazítják. Az alapárakról szóló rendelet 2. mellékletében szereplő ezen kiigazítási együtthatót (Km) a következő képlet segítségével határozzák meg:

Formula,

ahol:

p

=

burkolt felületű út közelségi együtthatója, egyenes vonalban mérve (0,00-tól 0,20-ig)

s

=

városi terület közelségi együtthatója, egyenes vonalban mérve (0,00-tól 0,25-ig)

m

=

tenger közelségi együtthatója, egyenes vonalban mérve (0,00-tól 0,20-ig)

g

=

város közelségi együtthatója, az adott várostól mért távolságot számjegyekben kifejezve (a kérdéses telek és a város közötti legrövidebb közúti távolság). A városok az 1. táblázatban meghatározott módon 6 csoportba vannak sorolva:

1.   táblázat

1. csoport:

Szófia (0,00-tól 0,70-ig)

2. csoport:

Rusze, Plovdiv, Burgasz és Várna (0,00-tól 0,50-ig)

3. csoport:

Blagoevgrad, Veliko Tarnovo, Vraca, Pleven és Sztara Zagora (0,00-tól 0,40-ig)

4. csoport:

egyéb járási városok (0,00-tól 0,35-ig)

5. csoport:

egyéb nagyvárosok (Botevgrad, Gorna Orjahovica, Dimitrovgrad, Dupnica, Kazanlak, Karlovo, Lom, Petrics, Szamokov, Szvistov és Cserven Brjag (0,00-tól 0,30-ig)

6. csoport:

egyéb központi települések (0,00-tól 0,10-ig)

| (19) | A földterület értékét ezt követően hektáronkénti többlet (növekmény) hozzáadásával igazítják ki, amelyet a földterületnek a telek fekvése szerinti térségben megfigyelt átlagos ára alapján határoznak meg. Az alapárakról szóló rendelet 3. mellékletének rendelkezéseiben meghatározott növekmények a 2. táblázatban kerülnek feltüntetésre:

  2.   táblázat | Növekmény
  (hektáronkénti BGN) |
| --- | --- | --- |
| Szófia, nemzeti üdülőhelyek és a szomszédos üdülőterületek, földterületek, amelyek a tengertől mért 10 kilométeres távolságon belül helyezkednek el | 5 000 |
| 1. és 2. kategóriába tartozó települések | 2 000 |
| 3. és 4. kategóriába tartozó települések | 1 000 |
| 5. és 6. kategóriába tartozó települések | 500 |
| 7. és 8. kategóriába tartozó települések | 0 |

(19)

A földterület értékét ezt követően hektáronkénti többlet (növekmény) hozzáadásával igazítják ki, amelyet a földterületnek a telek fekvése szerinti térségben megfigyelt átlagos ára alapján határoznak meg. Az alapárakról szóló rendelet 3. mellékletének rendelkezéseiben meghatározott növekmények a 2. táblázatban kerülnek feltüntetésre:

2.   táblázat

Növekmény

(hektáronkénti BGN)

Szófia, nemzeti üdülőhelyek és a szomszédos üdülőterületek, földterületek, amelyek a tengertől mért 10 kilométeres távolságon belül helyezkednek el

5 000

1. és 2. kategóriába tartozó települések

2 000

3. és 4. kategóriába tartozó települések

1 000

5. és 6. kategóriába tartozó települések

500

7. és 8. kategóriába tartozó települések

0

| (20) | A földterület ezen mechanizmus révén meghatározott összértékét a földterület alapértékének nevezzük. |
| --- | --- |

(20)

A földterület ezen mechanizmus révén meghatározott összértékét a földterület alapértékének nevezzük.

| (21) | Az állomány (a földterületen található növényfajok) értéke az állomány jelenlegi életkorának értéke és a vágásérettségi életkora idején várható értéke. Az erdőállomány faanyagának értéke jelenlegi életkorában (kor az értékmegállapítás időpontjában) egyenlő a kérdéses fajták átlagos piaci áron történő értékesítéséből származó nyereséggel, amelyből a kivágással, elsődleges feldolgozással és az átmeneti raktározási helyszínre való szállítással kapcsolatos költségeket levonják. Ha a bevétel nem fedezi a költségeket, a faanyagot értéktelennek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(21)

Az állomány (a földterületen található növényfajok) értéke az állomány jelenlegi életkorának értéke és a vágásérettségi életkora idején várható értéke. Az erdőállomány faanyagának értéke jelenlegi életkorában (kor az értékmegállapítás időpontjában) egyenlő a kérdéses fajták átlagos piaci áron történő értékesítéséből származó nyereséggel, amelyből a kivágással, elsődleges feldolgozással és az átmeneti raktározási helyszínre való szállítással kapcsolatos költségeket levonják. Ha a bevétel nem fedezi a költségeket, a faanyagot értéktelennek kell tekinteni.

| (22) | Az értékesítésből származó bevételeket a készlet besorolása és a faanyagok különböző kategóriáinak mennyisége határozza meg. Az átlagos nehézségű fakivágási területen található fák kivágással és elsődleges feldolgozással kapcsolatos költségeit (köbméterenkénti BGN) a területen található fák típusa és faanyag kategóriája határozza meg. A faanyag elszállításának költségeit a fák típusa, a faanyag kategóriája és a kérdéses telektől számított átlagos szállítási távolság határozza meg. A szállítási költségeket kilométerenként megszorozzuk egy együtthatóval, amely figyelembe veszi az út nehézségét. |
| --- | --- |

(22)

Az értékesítésből származó bevételeket a készlet besorolása és a faanyagok különböző kategóriáinak mennyisége határozza meg. Az átlagos nehézségű fakivágási területen található fák kivágással és elsődleges feldolgozással kapcsolatos költségeit (köbméterenkénti BGN) a területen található fák típusa és faanyag kategóriája határozza meg. A faanyag elszállításának költségeit a fák típusa, a faanyag kategóriája és a kérdéses telektől számított átlagos szállítási távolság határozza meg. A szállítási költségeket kilométerenként megszorozzuk egy együtthatóval, amely figyelembe veszi az út nehézségét.

| (23) | A faanyag kivágásával, elsődleges feldolgozásával és elszállításával kapcsolatos költségeket és átlagos piaci árakat a Végrehajtó Erdészeti Ügynökség (a továbbiakban: EFA) (28) ez elmúlt három év során gyűjtött statisztikai adatokból számított súlyozott átlagok (ahol az utolsó év kétszer akkora súllyal bír) alapján rendszeresen meghatározza és frissíti. |
| --- | --- |

(23)

A faanyag kivágásával, elsődleges feldolgozásával és elszállításával kapcsolatos költségeket és átlagos piaci árakat a Végrehajtó Erdészeti Ügynökség (a továbbiakban: EFA) (28) ez elmúlt három év során gyűjtött statisztikai adatokból számított súlyozott átlagok (ahol az utolsó év kétszer akkora súllyal bír) alapján rendszeresen meghatározza és frissíti.

| (24) | Így azáltal, hogy az állomány értékelő által meghatározott értékét hozzáadjuk a földterület alapértékéhez, megkapjuk az erdőterület telkének alapárát. |
| --- | --- |

(24)

Így azáltal, hogy az állomány értékelő által meghatározott értékét hozzáadjuk a földterület alapértékéhez, megkapjuk az erdőterület telkének alapárát.

| (25) | Ez az alapár a Bulgária egyes régióiban a jogszabályok által kijelölt, úgynevezett „urbanizáció elleni különleges védelem” alatt álló térségekben található földterületek esetében kiegészítésre kerül az erdőterület környezetformáló jellegének és rekreációs funkcióinak védelmére vonatkozó kiigazítási együtthatóval. Az alapárakról szóló rendelet 19. mellékletének rendelkezései alapján az ezen térségekben található erdőtulajdonok alapértékét meg kell szorozni a 3. táblázatban (29) feltüntetett együtthatóval (K), nevezetesen:

  3.   táblázat







  Fekete-tenger partvidéke, első térség | К = 6; |
| --- | --- | --- |
| Fekete-tenger partvidéke, második térség | К = 5; |
| Üdülőtérségek, üdülőhelyek és nemzeti jelentőséggel bíró települések | К = 4; |
| A nemzeti és önkormányzati utaktól az építkezést korlátozó vonalakig terjedő térségekben található erdő és földterület | К = 3 |
| Üdülőtérségek, üdülőhelyek és helyi jelentőséggel bíró települések | К = 4; |

(25)

Ez az alapár a Bulgária egyes régióiban a jogszabályok által kijelölt, úgynevezett „urbanizáció elleni különleges védelem” alatt álló térségekben található földterületek esetében kiegészítésre kerül az erdőterület környezetformáló jellegének és rekreációs funkcióinak védelmére vonatkozó kiigazítási együtthatóval. Az alapárakról szóló rendelet 19. mellékletének rendelkezései alapján az ezen térségekben található erdőtulajdonok alapértékét meg kell szorozni a 3. táblázatban (29) feltüntetett együtthatóval (K), nevezetesen:

3.   táblázat

Fekete-tenger partvidéke, első térség

К = 6;

Fekete-tenger partvidéke, második térség

К = 5;

Üdülőtérségek, üdülőhelyek és nemzeti jelentőséggel bíró települések

К = 4;

A nemzeti és önkormányzati utaktól az építkezést korlátozó vonalakig terjedő térségekben található erdő és földterület

К = 3

Üdülőtérségek, üdülőhelyek és helyi jelentőséggel bíró települések

К = 4;

| (26) | Végül, az alapárakról szóló rendelet 20. melléklete alapján a földterület alapára kiigazításra kerül egy úgynevezett „piacszabályozó együtthatóval”. Ezen együttható értéke négyzetméterenkénti BGN-ben van kifejezve és 10-től (tengerparttal, nagy hegyvidéki üdülőhelyekkel és Szófiával szomszédos földterületek) 1-ig (legkevésbé vonzó helyen fekvő földterületek) terjed. |
| --- | --- |

(26)

Végül, az alapárakról szóló rendelet 20. melléklete alapján a földterület alapára kiigazításra kerül egy úgynevezett „piacszabályozó együtthatóval”. Ezen együttható értéke négyzetméterenkénti BGN-ben van kifejezve és 10-től (tengerparttal, nagy hegyvidéki üdülőhelyekkel és Szófiával szomszédos földterületek) 1-ig (legkevésbé vonzó helyen fekvő földterületek) terjed.

| (27) | A fentiek ellenére, ha egy magánfél egy csereügylet során olyan erdőterületet kap, amelynek teljes hatósági ára magasabb, mint az általa feladott földterületé, akkor ezen árkülönbség miatt kompenzációt kell fizetnie az államnak. A bolgár hatóságok szerint az állam általános szabályként csak olyan cseréket hagyott jóvá, amelyek eredményeképpen az állam magasabb hatósági értékű területeket kapott. Ugyanakkor ezen szabály csak arra vonatkozik, hogy a magántulajdonú telek teljes hatósági ára magasabb legyen, mint az arra elcserélt állami tulajdonú telek hatósági ára, és nem vonatkozik annak négyzetméterenkénti árára. |
| --- | --- |

(27)

A fentiek ellenére, ha egy magánfél egy csereügylet során olyan erdőterületet kap, amelynek teljes hatósági ára magasabb, mint az általa feladott földterületé, akkor ezen árkülönbség miatt kompenzációt kell fizetnie az államnak. A bolgár hatóságok szerint az állam általános szabályként csak olyan cseréket hagyott jóvá, amelyek eredményeképpen az állam magasabb hatósági értékű területeket kapott. Ugyanakkor ezen szabály csak arra vonatkozik, hogy a magántulajdonú telek teljes hatósági ára magasabb legyen, mint az arra elcserélt állami tulajdonú telek hatósági ára, és nem vonatkozik annak négyzetméterenkénti árára.

| (28) | 2009. január 27-én az erdőterületek cseréjére vonatkozó tilalom lépett életbe. Ennek megfelelően a vitatott csereügyletek vizsgált időszaka 2007. január 1-jétől, azaz a Bolgár Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásától 2009. január 27-ig, azaz a cserékre vonatkozó moratórium időpontjáig terjed (a továbbiakban: a vizsgált időszak). |
| --- | --- |

(28)

2009. január 27-én az erdőterületek cseréjére vonatkozó tilalom lépett életbe. Ennek megfelelően a vitatott csereügyletek vizsgált időszaka 2007. január 1-jétől, azaz a Bolgár Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásától 2009. január 27-ig, azaz a cserékre vonatkozó moratórium időpontjáig terjed (a továbbiakban: a vizsgált időszak).

2.2.   A FÖLDTERÜLET KIJELÖLT HASZNOSÍTÁSÁNAK MÓDOSÍTÁSA

| (29) | A panaszosok továbbá azt állítják, hogy a csereügyleteket gyakran a földterület kijelölt hasznosításának erdőterületről építésre alkalmas földterületre történő módosítása követett, amely módosítás tovább növelte az állami tulajdonú elcserélt erdőterület és magántulajdonú telek piaci értéke közötti különbséget. |
| --- | --- |

(29)

A panaszosok továbbá azt állítják, hogy a csereügyleteket gyakran a földterület kijelölt hasznosításának erdőterületről építésre alkalmas földterületre történő módosítása követett, amely módosítás tovább növelte az állami tulajdonú elcserélt erdőterület és magántulajdonú telek piaci értéke közötti különbséget.

| (30) | A bolgár hatóságok kifejtették, hogy a földterület kijelölt hasznosításának módosításával kapcsolatos eljárás tekintetében nem az erdészeti törvény (mint a csereügyletek esetében), hanem külön jogszabályok az irányadóak, többek között a területrendezési törvény (ZUT) (30). Ezen jogszabály szerint bármelyik erdőterület-tulajdonos a korábban a Mezőgazdasági és Élelmezésügyi Minisztérium (31) részét képező EFA ügyvezető igazgatójának küldött kérelem útján kérheti, hogy erdőterületének kijelölt hasznosítását építésre alkalmas földterületre módosítsák. Egy (belső és esetlegesen külső) szakértőkből álló bizottság ezt követően megvizsgálja a kérelmet és véleményezi azt az ügyvezető igazgató számára, aki előzetes határozatot hoz a kérelemmel kapcsolatban. Ha a határozat pozitív és megerősíti a kérelem okait és jogszerűségét, akkor a kérelmet továbbítják a kijelölt hasznosítás módosításáért felelős szolgálatoknak (tartományi kormányzó, önkormányzat polgármestere és az erdőkért felelős regionális igazgatóság igazgatója). |
| --- | --- |

(30)

A bolgár hatóságok kifejtették, hogy a földterület kijelölt hasznosításának módosításával kapcsolatos eljárás tekintetében nem az erdészeti törvény (mint a csereügyletek esetében), hanem külön jogszabályok az irányadóak, többek között a területrendezési törvény (ZUT) (30). Ezen jogszabály szerint bármelyik erdőterület-tulajdonos a korábban a Mezőgazdasági és Élelmezésügyi Minisztérium (31) részét képező EFA ügyvezető igazgatójának küldött kérelem útján kérheti, hogy erdőterületének kijelölt hasznosítását építésre alkalmas földterületre módosítsák. Egy (belső és esetlegesen külső) szakértőkből álló bizottság ezt követően megvizsgálja a kérelmet és véleményezi azt az ügyvezető igazgató számára, aki előzetes határozatot hoz a kérelemmel kapcsolatban. Ha a határozat pozitív és megerősíti a kérelem okait és jogszerűségét, akkor a kérelmet továbbítják a kijelölt hasznosítás módosításáért felelős szolgálatoknak (tartományi kormányzó, önkormányzat polgármestere és az erdőkért felelős regionális igazgatóság igazgatója).

| (31) | A pozitív előzetes határozat alapján a tulajdonos egy részletes főterv megrendelésével, kidolgozásával és elfogadásával kapcsolatos kérelmet nyújt be az önkormányzathoz. Egy ilyen terv előírja az összes (helyi) érdekelt féllel folytatott konzultációt. Ha az illetékes hatóságok jóváhagyják a tervet és az hatályba lép, a földterület tulajdonosa kérelmet nyújt be a mezőgazdasági és élelmezésügyi miniszternek annak érdekében, hogy a kérdéses erdőterületet vegyék ki a védett erdőállományból. Ha a kérelmet elfogadják, az alapárakról szóló rendelet rendelkezéseivel összhangban független értékelő által meghatározott bélyegilletéket kell fizetni. |
| --- | --- |

(31)

A pozitív előzetes határozat alapján a tulajdonos egy részletes főterv megrendelésével, kidolgozásával és elfogadásával kapcsolatos kérelmet nyújt be az önkormányzathoz. Egy ilyen terv előírja az összes (helyi) érdekelt féllel folytatott konzultációt. Ha az illetékes hatóságok jóváhagyják a tervet és az hatályba lép, a földterület tulajdonosa kérelmet nyújt be a mezőgazdasági és élelmezésügyi miniszternek annak érdekében, hogy a kérdéses erdőterületet vegyék ki a védett erdőállományból. Ha a kérelmet elfogadják, az alapárakról szóló rendelet rendelkezéseivel összhangban független értékelő által meghatározott bélyegilletéket kell fizetni.

| (32) | Miután az erdőterület tulajdonosa befizette a bélyegilletéket az illetékes hatóságoknak, elindul a földterület kijelölt hasznosításának módosítására vonatkozó közigazgatási határozat kibocsátására irányuló eljárás. A birtok méretétől függően a határozatot vagy a mezőgazdasági és élelmezésügyi miniszter (amennyiben 10 hektárnál kisebb birtokról van szó) vagy a Miniszteri Tanács hozza meg. |
| --- | --- |

(32)

Miután az erdőterület tulajdonosa befizette a bélyegilletéket az illetékes hatóságoknak, elindul a földterület kijelölt hasznosításának módosítására vonatkozó közigazgatási határozat kibocsátására irányuló eljárás. A birtok méretétől függően a határozatot vagy a mezőgazdasági és élelmezésügyi miniszter (amennyiben 10 hektárnál kisebb birtokról van szó) vagy a Miniszteri Tanács hozza meg.

| (33) | 2009. szeptember 3-án az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának későbbi módosítására moratóriumot vezettek be. |
| --- | --- |

(33)

2009. szeptember 3-án az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának későbbi módosítására moratóriumot vezettek be.

2.3.   AZ INTÉZKEDÉSEK JOGALAPJA

| (34) | A cserék, a csereügyletek során használt árak kiszámítása és az elcserélt erdőterület kijelölt használati módjának módosításával kapcsolatos eljárás tekintetében a következő jogszabályok irányadók:






  — | A bolgár erdészeti törvény |
| --- | --- | --- |

(34)

A cserék, a csereügyletek során használt árak kiszámítása és az elcserélt erdőterület kijelölt használati módjának módosításával kapcsolatos eljárás tekintetében a következő jogszabályok irányadók:

—

A bolgár erdészeti törvény

| — | az alapárakról, a kivételes földterületek áráról, illetve az erdőkre és erdős területekre vonatkozó használati és szolgalmi jogok létrehozásáról szóló rendelet, |
| --- | --- |

—

az alapárakról, a kivételes földterületek áráról, illetve az erdőkre és erdős területekre vonatkozó használati és szolgalmi jogok létrehozásáról szóló rendelet,

| — | az állami tulajdonról szóló törvény (32), |
| --- | --- |

—

az állami tulajdonról szóló törvény (32),

| — | A kötelezettségekről és szerződésekről szóló törvény (33), |
| --- | --- |

—

A kötelezettségekről és szerződésekről szóló törvény (33),

| — | a területrendezési törvény. |
| --- | --- |

—

a területrendezési törvény.

2.4.   KEDVEZMÉNYEZETTEK

| (35) | A csereügyletek esetleges kedvezményezettjei természetes személyek, magántársaságok és önkormányzatok, amelyek gyakran ingatlanfejlesztéssel és/vagy idegenforgalmi tevékenységekkel foglalkoznak és erdőterületeiket már állami tulajdonú erdőterületekre cserélték. |
| --- | --- |

(35)

A csereügyletek esetleges kedvezményezettjei természetes személyek, magántársaságok és önkormányzatok, amelyek gyakran ingatlanfejlesztéssel és/vagy idegenforgalmi tevékenységekkel foglalkoznak és erdőterületeiket már állami tulajdonú erdőterületekre cserélték.

3.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

| (36) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki a tekintetben, hogy a csereügyletek és/vagy az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának későbbi módosítása a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatási elemet tartalmazott-e, valamint, hogy a támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető-e a belső piaccal. |
| --- | --- |

(36)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság kétségeit fejezte ki a tekintetben, hogy a csereügyletek és/vagy az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának későbbi módosítása a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatási elemet tartalmazott-e, valamint, hogy a támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető-e a belső piaccal.

3.1.   A CSERÉK ÉS A FÖLDTERÜLET KIJELÖLT HASZNOSÍTÁSÁNAK MÓDOSÍTÁSA KÖZÖTTI TÉNYLEGES KAPCSOLAT

| (37) | A Bizottság által megfogalmazott első kétség a panaszosok azon állításához kapcsolódott, hogy a cseréket több esetben az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának, pl. erdőterületről építésre alkalmas földterületre történő módosítása követte. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság által megfogalmazott első kétség a panaszosok azon állításához kapcsolódott, hogy a cseréket több esetben az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának, pl. erdőterületről építésre alkalmas földterületre történő módosítása követte.

| (38) | A bolgár hatóságok által benyújtott számszerű bizonyíték alapján a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban megállapította, hogy a vizsgált időszak (2006–2009) alatt végrehajtott 147 cseréből 15 esetben került sor a kijelölt hasznosítás későbbi módosítására (10 %). A Bizottság ezenkívül megállapította, hogy eltérő jogi rendelkezések vonatkoznak a csereügyletekre és a kijelölt hasznosítás módosítása iránti esetleges kérelmekre, valamint, hogy mindkét eljárás esetében külön közigazgatási eljárás van érvényben. Látszólag úgy tűnt, hogy ezen elemek megerősítik a bolgár hatóságok azon állítását, hogy – általános elvként – a két lépés nincs tényleges kapcsolatban (34). |
| --- | --- |

(38)

A bolgár hatóságok által benyújtott számszerű bizonyíték alapján a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban megállapította, hogy a vizsgált időszak (2006–2009) alatt végrehajtott 147 cseréből 15 esetben került sor a kijelölt hasznosítás későbbi módosítására (10 %). A Bizottság ezenkívül megállapította, hogy eltérő jogi rendelkezések vonatkoznak a csereügyletekre és a kijelölt hasznosítás módosítása iránti esetleges kérelmekre, valamint, hogy mindkét eljárás esetében külön közigazgatási eljárás van érvényben. Látszólag úgy tűnt, hogy ezen elemek megerősítik a bolgár hatóságok azon állítását, hogy – általános elvként – a két lépés nincs tényleges kapcsolatban (34).

| (39) | Ugyanakkor a bolgár hatóságok rámutattak arra, hogy az erdőterület hatósági árának kiszámítására vonatkozó képleteket és a földterület kijelölt hasznosításának módosítása miatt fizetendő bélyegilletéket olyan szinten állapították meg, amely biztosítja, hogy az erdőterület cseréjének a földterület kijelölt hasznosításának módosításával megnövelt teljes ára nagymértékben megegyezzen az építésre alkalmas hasonló földterület piaci árával. Ez azt jelentheti, hogy a hatóságok azt feltételezték, hogy sok befektető próbálja majd a két lépést egy ügyletben összekapcsolni. |
| --- | --- |

(39)

Ugyanakkor a bolgár hatóságok rámutattak arra, hogy az erdőterület hatósági árának kiszámítására vonatkozó képleteket és a földterület kijelölt hasznosításának módosítása miatt fizetendő bélyegilletéket olyan szinten állapították meg, amely biztosítja, hogy az erdőterület cseréjének a földterület kijelölt hasznosításának módosításával megnövelt teljes ára nagymértékben megegyezzen az építésre alkalmas hasonló földterület piaci árával. Ez azt jelentheti, hogy a hatóságok azt feltételezték, hogy sok befektető próbálja majd a két lépést egy ügyletben összekapcsolni.

| (40) | Következésképpen a Bizottság kétségét fejezte ki a tekintetben, hogy az érintett erdőterület hasznosításának esetleges módosítását figyelembe kell-e venni a telek árának csereügylet céljából történő meghatározásakor, azaz, hogy a csere és az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának későbbi módosítása egymással tényleges kapcsolatban lévő lépésnek tekinthető-e. |
| --- | --- |

(40)

Következésképpen a Bizottság kétségét fejezte ki a tekintetben, hogy az érintett erdőterület hasznosításának esetleges módosítását figyelembe kell-e venni a telek árának csereügylet céljából történő meghatározásakor, azaz, hogy a csere és az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának későbbi módosítása egymással tényleges kapcsolatban lévő lépésnek tekinthető-e.

3.2.   A FÖLDTERÜLET KIJELÖLT HASZNOSÍTÁSÁNAK MÓDOSÍTÁSA SORÁN NYÚJTOTT ESETLEGES ÁLLAMI TÁMOGATÁS

| (41) | A Bizottság által megfogalmazott második kétség ahhoz kapcsolódott, hogy az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának módosítása állami támogatást eredményezhetett-e, mivel tovább növelte az elcserélt földterület értékét. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság által megfogalmazott második kétség ahhoz kapcsolódott, hogy az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának módosítása állami támogatást eredményezhetett-e, mivel tovább növelte az elcserélt földterület értékét.

| (42) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban megállapította, hogy úgy tűnik, hogy a földterület kijelölt hasznosításának módosítása prima facie nem járt állami források átruházásával. Az ilyen ügyletek esetén fizetendő bélyegilletéket a jogszabályi rendelkezések alapján számították ki és – a Bizottság tudomása szerint – minden érintett esetben kifizették. Ezért, bár a földterület kijelölt hasznosításának módosításával érintett vállalkozások hasznára válhatott volna a módosítás, a módosítást megvalósító közigazgatási határozatok nem eredményeznek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatást. A Bizottság nem foglalt el határozott álláspontot a kérdésben és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket azzal kapcsolatban, hogy az ügyletben megjelent-e állami támogatás. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban megállapította, hogy úgy tűnik, hogy a földterület kijelölt hasznosításának módosítása prima facie nem járt állami források átruházásával. Az ilyen ügyletek esetén fizetendő bélyegilletéket a jogszabályi rendelkezések alapján számították ki és – a Bizottság tudomása szerint – minden érintett esetben kifizették. Ezért, bár a földterület kijelölt hasznosításának módosításával érintett vállalkozások hasznára válhatott volna a módosítás, a módosítást megvalósító közigazgatási határozatok nem eredményeznek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatást. A Bizottság nem foglalt el határozott álláspontot a kérdésben és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket azzal kapcsolatban, hogy az ügyletben megjelent-e állami támogatás.

3.3.   AZ ERDŐTERÜLET CSERÉJE SORÁN NYÚJTOTT ESETLEGES ÁLLAMI TÁMOGATÁS

| (43) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban megállapította, hogy az erdőterület árának cserék céljából történő meghatározását szakértők végezték, kizárólag az alapárakról szóló rendeletben meghatározott képletek segítségével. A Bizottság ezért kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy ezen képletek alkalmazása olyan hatósági árát eredményezett-e, amely hasonló volt a két magánfél szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított ügylete keretében megállapított áraihoz. A Bizottság ezért felkérte a Bolgár Köztársaságot és a harmadik feleket, hogy szolgáltassanak információt az erdőterületeknek a vizsgált időszak alatt Bulgáriában végrehajtott teljes mértékben magánjellegű értékesítései (vagy csereügyletei) során megállapított piaci árakról. A Bizottság továbbá felkérte a Bolgár Köztársaságot és a harmadik feleket, hogy szolgáltassanak információt ezen árak és a vitatott csereügyletek során használt hatósági árak különbségéről, és így az ezen ügyletekben megjelenő állami támogatás esetleges összegéről. Emellett, a Bizottság felkérte a Bolgár Köztársaságot és a harmadik feleket, hogy szolgáltassanak információt az olyan csereügyletek esetében fizetett kompenzációra alkalmazott szabályokról, amelyeknél a két elcserélt telek ára különbözött. Végül a Bizottság felkérte a Bolgár Köztársaságot, hogy szolgáltasson további információt, amely alátámasztja azon állítását, hogy a vitatott cserék nem érintik az Unión belüli kereskedelmet. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban megállapította, hogy az erdőterület árának cserék céljából történő meghatározását szakértők végezték, kizárólag az alapárakról szóló rendeletben meghatározott képletek segítségével. A Bizottság ezért kétségeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy ezen képletek alkalmazása olyan hatósági árát eredményezett-e, amely hasonló volt a két magánfél szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított ügylete keretében megállapított áraihoz. A Bizottság ezért felkérte a Bolgár Köztársaságot és a harmadik feleket, hogy szolgáltassanak információt az erdőterületeknek a vizsgált időszak alatt Bulgáriában végrehajtott teljes mértékben magánjellegű értékesítései (vagy csereügyletei) során megállapított piaci árakról. A Bizottság továbbá felkérte a Bolgár Köztársaságot és a harmadik feleket, hogy szolgáltassanak információt ezen árak és a vitatott csereügyletek során használt hatósági árak különbségéről, és így az ezen ügyletekben megjelenő állami támogatás esetleges összegéről. Emellett, a Bizottság felkérte a Bolgár Köztársaságot és a harmadik feleket, hogy szolgáltassanak információt az olyan csereügyletek esetében fizetett kompenzációra alkalmazott szabályokról, amelyeknél a két elcserélt telek ára különbözött. Végül a Bizottság felkérte a Bolgár Köztársaságot, hogy szolgáltasson további információt, amely alátámasztja azon állítását, hogy a vitatott cserék nem érintik az Unión belüli kereskedelmet.

| (44) | A Bizottság továbbá az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtette előzetes véleményét arra vonatkozóan, hogy a vitatott csereügyletekből származó előnyt hogyan kell számszerűsíteni, amennyiben bebizonyosodik, hogy a cserék állami támogatást eredményeztek:






  i. | az első, magántulajdonú erdőbirtok valós piaci ára és az alapárakról szóló rendelet rendelkezéseivel összhangban meghatározott hatósági ára közötti különbség; |
| --- | --- | --- |

(44)

A Bizottság továbbá az eljárás megindításáról szóló határozatban kifejtette előzetes véleményét arra vonatkozóan, hogy a vitatott csereügyletekből származó előnyt hogyan kell számszerűsíteni, amennyiben bebizonyosodik, hogy a cserék állami támogatást eredményeztek:

i.

az első, magántulajdonú erdőbirtok valós piaci ára és az alapárakról szóló rendelet rendelkezéseivel összhangban meghatározott hatósági ára közötti különbség;

| ii. | a második, állami tulajdonú erdőbirtok valós piaci ára és az alapárakról szóló rendelet rendelkezéseivel összhangban meghatározott hatósági ára közötti különbség. |
| --- | --- |

ii.

a második, állami tulajdonú erdőbirtok valós piaci ára és az alapárakról szóló rendelet rendelkezéseivel összhangban meghatározott hatósági ára közötti különbség.

A csereügyletekben megjelenő állami támogatás összege így egyenlő lenne az i. értékével csökkentett ii. értékével.

A csereügylet tárgyát képező két telek hatósági ára közötti különbségből eredő, valamelyik fél által a másiknak fizetett bármilyen pénzügyi kompenzációt szintén figyelembe kell venni az ügyletben megjelenő esetleges állami támogatási elem kiszámításakor.

3.4.   AZ ESETLEGES ÁLLAMI TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

| (45) | Amennyiben bebizonyosodik, hogy a földterület kijelölt hasznosításának módosítása és/vagy a csereügyletek következtében állami támogatás nyújtására került sor, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban kétségeit fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az ilyen támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető-e a belső piaccal és különösen a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjával, valamint a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (35) rendelkezéseivel és/vagy a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával, valamint a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások („Erdészeti iránymutatások”) (36) rendelkezéseivel. |
| --- | --- |

(45)

Amennyiben bebizonyosodik, hogy a földterület kijelölt hasznosításának módosítása és/vagy a csereügyletek következtében állami támogatás nyújtására került sor, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban kétségeit fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az ilyen támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető-e a belső piaccal és különösen a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjával, valamint a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (35) rendelkezéseivel és/vagy a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával, valamint a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások („Erdészeti iránymutatások”) (36) rendelkezéseivel.

| (46) | A Bizottság ezért felkérte a Bolgár Köztársaságot és az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a vitatott intézkedések összeegyeztethetőségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság ezért felkérte a Bolgár Köztársaságot és az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a vitatott intézkedések összeegyeztethetőségére vonatkozóan.

4.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

4.1.   A BIZOTTSÁG ÁLTAL AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATBAN MEGFOGALMAZOTT KÉTSÉGEKKEL KAPCSOLATBAN AZ ELSŐ PANASZOS ÁLTAL BENYÚJTOTT ÉSZREVÉTELEK

| (47) | Az első panaszos érvelése szerint a vitatott cserék állami támogatást jelentenek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, amely nem egyeztethető össze a belső piaccal. |
| --- | --- |

(47)

Az első panaszos érvelése szerint a vitatott cserék állami támogatást jelentenek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, amely nem egyeztethető össze a belső piaccal.

| (48) | A Bizottság által megfogalmazott első kétséggel kapcsolatban az első panaszos azzal érvelt, hogy a földterület kijelölt hasznosításának módosítását és a csereügyleteket egymással tényleges kapcsolatban lévő lépéseknek kell tekinteni. A panaszos először is azt állítja, hogy a cserék kedvezményezettjei nem erdészeti tevékenységekkel foglalkoznak, hanem az építőipari és idegenforgalmi ágazatban működnek. Másodszor, az első panaszos szerint az elcserélt erdőterületeket kereskedelmi céllal gyakorlatilag már nem hasznosítják a moratórium 2009. évi hatálybalépése óta. Harmadszor, a csereügyletek végrehajtásának időpontjában állítólag több kedvezményezett bejelentette és meghirdette az elcserélt erdőterület sí- vagy tengerparti üdülőterületként történő hasznosítására irányuló tervezett fejlesztési projektjét, továbbá megbeszéléseket kezdeményezett az illetékes helyi hatóságokkal avégett, hogy a földterület kijelölt hasznosításának módosítását elérje. Negyedszer, a panaszos azt állítja, hogy gyakran ugyanaz az állami ügynökség (az EFA) felelt a csere végrehajtásáért és az elcserélt földterület erdőalapból történő kivételéért (EFA és az illetékes szabályozó hatóság) (37), ezáltal megnyitva az utat a kereskedelmi célú fejlesztés előtt. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság által megfogalmazott első kétséggel kapcsolatban az első panaszos azzal érvelt, hogy a földterület kijelölt hasznosításának módosítását és a csereügyleteket egymással tényleges kapcsolatban lévő lépéseknek kell tekinteni. A panaszos először is azt állítja, hogy a cserék kedvezményezettjei nem erdészeti tevékenységekkel foglalkoznak, hanem az építőipari és idegenforgalmi ágazatban működnek. Másodszor, az első panaszos szerint az elcserélt erdőterületeket kereskedelmi céllal gyakorlatilag már nem hasznosítják a moratórium 2009. évi hatálybalépése óta. Harmadszor, a csereügyletek végrehajtásának időpontjában állítólag több kedvezményezett bejelentette és meghirdette az elcserélt erdőterület sí- vagy tengerparti üdülőterületként történő hasznosítására irányuló tervezett fejlesztési projektjét, továbbá megbeszéléseket kezdeményezett az illetékes helyi hatóságokkal avégett, hogy a földterület kijelölt hasznosításának módosítását elérje. Negyedszer, a panaszos azt állítja, hogy gyakran ugyanaz az állami ügynökség (az EFA) felelt a csere végrehajtásáért és az elcserélt földterület erdőalapból történő kivételéért (EFA és az illetékes szabályozó hatóság) (37), ezáltal megnyitva az utat a kereskedelmi célú fejlesztés előtt.

| (49) | Ennek megfelelően, az első panaszos úgy véli, hogy a földterület kijelölt hasznosításának esetleges átsorolását és a vonatkozó áremelkedést figyelembe kell venni a csereügyletekben megjelenő állami támogatás teljes összegének számszerűsítésekor. A panaszos véleménye szerint ezért a támogatás számszerűsítése során összehasonlításokat kellene végezni a beépíthető telkekkel azért, hogy az elcserélt földterület piaci értéke megfelelően kifejezésre kerüljön. |
| --- | --- |

(49)

Ennek megfelelően, az első panaszos úgy véli, hogy a földterület kijelölt hasznosításának esetleges átsorolását és a vonatkozó áremelkedést figyelembe kell venni a csereügyletekben megjelenő állami támogatás teljes összegének számszerűsítésekor. A panaszos véleménye szerint ezért a támogatás számszerűsítése során összehasonlításokat kellene végezni a beépíthető telkekkel azért, hogy az elcserélt földterület piaci értéke megfelelően kifejezésre kerüljön.

| (50) | A panaszos azt is megemlíti, hogy az állami tulajdonú erdőbirtokokkal rendelkező régiók vonzereje ismeretében körültekintőbb lett volna a hatóságok részéről, ha először megnövelték volna ezen telkek értékét (azaz megváltoztatták volna a kijelölt hasznosításukat azért, hogy építésre alkalmassá tegyék őket) és csak ezt követően rendelkeztek volna a telkekről. A panaszos szerint az EFA sosem módosította a földterület kijelölt hasznosítását a csere előtt olyan esetben, amikor a cserét kérelmezték. A panaszos szerint ez világosan arra utal, hogy az állami tulajdonú erdőterület felvásárlóját kívánták előnyben részesíteni. A Világbank szintén kritizálta ezt a gyakorlatot a bolgár erdőkről szóló 2009. évi jelentésében, amely megállapította, hogy az állam ily módon veszteségeket szenved el (38). |
| --- | --- |

(50)

A panaszos azt is megemlíti, hogy az állami tulajdonú erdőbirtokokkal rendelkező régiók vonzereje ismeretében körültekintőbb lett volna a hatóságok részéről, ha először megnövelték volna ezen telkek értékét (azaz megváltoztatták volna a kijelölt hasznosításukat azért, hogy építésre alkalmassá tegyék őket) és csak ezt követően rendelkeztek volna a telkekről. A panaszos szerint az EFA sosem módosította a földterület kijelölt hasznosítását a csere előtt olyan esetben, amikor a cserét kérelmezték. A panaszos szerint ez világosan arra utal, hogy az állami tulajdonú erdőterület felvásárlóját kívánták előnyben részesíteni. A Világbank szintén kritizálta ezt a gyakorlatot a bolgár erdőkről szóló 2009. évi jelentésében, amely megállapította, hogy az állam ily módon veszteségeket szenved el (38).

| (51) | A Bizottság által megfogalmazott második kétséggel, vagyis azzal kapcsolatban, hogy az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának módosítása következtében állami támogatást nyújtottak, az első panaszos úgy érvel, hogy habár a földterület felvásárlója a földterület kijelölt hasznosításának megváltoztatására vonatkozó határozatot követően kifizette a bélyegilletéket, és ezt az összeget a csere következtében kapott bármely támogatás számszerűsített összegéből le kell vonni, ez az illeték nem tükrözi a telek értékében ezen módosítás következtében bekövetkezett valódi növekedést. A panaszos továbbá azt állítja, hogy azokban az esetekben, amikor a cserét Bulgária Európai Unióhoz történő csatlakozása előtt hajtották végre, de a földterület kijelölt hasznosításának módosítására a csatlakozás után került sor, a földterület felvásárlójának nyújtott illegális állami támogatásnak az érintett telek (csatlakozás előtti) cseréjének időpontjában fennálló piaci értéke és a telek a földterület kijelölt hasznosításának (csatlakozás utáni) módosítását követő piaci értéke közötti különbséget kell tekinteni. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság által megfogalmazott második kétséggel, vagyis azzal kapcsolatban, hogy az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának módosítása következtében állami támogatást nyújtottak, az első panaszos úgy érvel, hogy habár a földterület felvásárlója a földterület kijelölt hasznosításának megváltoztatására vonatkozó határozatot követően kifizette a bélyegilletéket, és ezt az összeget a csere következtében kapott bármely támogatás számszerűsített összegéből le kell vonni, ez az illeték nem tükrözi a telek értékében ezen módosítás következtében bekövetkezett valódi növekedést. A panaszos továbbá azt állítja, hogy azokban az esetekben, amikor a cserét Bulgária Európai Unióhoz történő csatlakozása előtt hajtották végre, de a földterület kijelölt hasznosításának módosítására a csatlakozás után került sor, a földterület felvásárlójának nyújtott illegális állami támogatásnak az érintett telek (csatlakozás előtti) cseréjének időpontjában fennálló piaci értéke és a telek a földterület kijelölt hasznosításának (csatlakozás utáni) módosítását követő piaci értéke közötti különbséget kell tekinteni.

| (52) | A Bizottság harmadik, a cserék következtében nyújtott állami támogatással kapcsolatos kétsége tekintetében a panaszos érvelése szerint az alapárakról szóló rendeletben előírt képletek nem tükrözik az elcserélt földterület piaci értékét. A panaszos az értékelők függetlenségét is vitatja, mivel véleménye szerint a földterület felvásárlója szabadon választhat jóindulatú értékelőt, ami az árak jelentős alulbecsléséhez vezetett. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság harmadik, a cserék következtében nyújtott állami támogatással kapcsolatos kétsége tekintetében a panaszos érvelése szerint az alapárakról szóló rendeletben előírt képletek nem tükrözik az elcserélt földterület piaci értékét. A panaszos az értékelők függetlenségét is vitatja, mivel véleménye szerint a földterület felvásárlója szabadon választhat jóindulatú értékelőt, ami az árak jelentős alulbecsléséhez vezetett.

| (53) | A panaszos további információt szolgáltatott az elcserélt erdőterületekkel és az azokhoz nagyon hasonló erdőterületekkel kapcsolatos piaci árakra vonatkozóan, ami állítólag jelentős eltérést mutat a telkek hatósági áraihoz képest. A panaszos időhiány miatt csak kilenc elcserélt telek árát térképezte fel. A panaszos ehhez a földterületek banki értékelését, valamint a bolgár állami ingatlan-nyilvántartásból származó azon adatokat használta, amelyek a hasonló telkek esetében végrehajtott ingatlanügyleteknél alkalmazott tényleges árakat mutatják meg. Az árak között megállapított eltérések (a hatósági ár használatával történő) 50–65 %-os alulértékeléstől az olyan esetekig terjedtek, amikor az erdőterületet állítólag a piaci érték 1–2 %-áért vásárolták fel. |
| --- | --- |

(53)

A panaszos további információt szolgáltatott az elcserélt erdőterületekkel és az azokhoz nagyon hasonló erdőterületekkel kapcsolatos piaci árakra vonatkozóan, ami állítólag jelentős eltérést mutat a telkek hatósági áraihoz képest. A panaszos időhiány miatt csak kilenc elcserélt telek árát térképezte fel. A panaszos ehhez a földterületek banki értékelését, valamint a bolgár állami ingatlan-nyilvántartásból származó azon adatokat használta, amelyek a hasonló telkek esetében végrehajtott ingatlanügyleteknél alkalmazott tényleges árakat mutatják meg. Az árak között megállapított eltérések (a hatósági ár használatával történő) 50–65 %-os alulértékeléstől az olyan esetekig terjedtek, amikor az erdőterületet állítólag a piaci érték 1–2 %-áért vásárolták fel.

| (54) | Végül, a panaszos állítása szerint az, hogy az EFA korábbi vezetője ellen büntetőeljárást indítottak az állam kárára végrehajtott cserék vádjával, arra utal, hogy maguk a bolgár hatóságok is úgy vélik, hogy jóval a piaci ár alatt jutattak erdőterületeket bizonyos magánfeleknek. |
| --- | --- |

(54)

Végül, a panaszos állítása szerint az, hogy az EFA korábbi vezetője ellen büntetőeljárást indítottak az állam kárára végrehajtott cserék vádjával, arra utal, hogy maguk a bolgár hatóságok is úgy vélik, hogy jóval a piaci ár alatt jutattak erdőterületeket bizonyos magánfeleknek.

| (55) | Arra a kérdésre vonatkozóan, hogy a cserék torzítják-e a versenyt és érintik-e a tagállamok közötti kereskedelmet, a panaszos azt állítja, hogy tudomása szerint a csere egyik kedvezményezettjének sem az erdészeti tevékenység a fő kereskedelmi tevékenysége. Ehelyett, állítólag majdnem minden kedvezményezett rendelkezett már üzleti tervekkel vagy jövőbeni üzleti tervei vannak a következő ágazatok egyikében végrehajtandó gazdasági tevékenységekkel vagy beruházásokkal kapcsolatban: ingatlanspekuláció, építkezés és/vagy idegenforgalom. A panaszos szerint az idegenforgalom meghatározása lényegéből adódóan az egész belső piacot érinti, ezért valószínű, hogy már néhány szelektív támogatás is a belső piac torzulásához vezet. A panaszos továbbá hozzáteszi, hogy a cserék száma és volumene alapján a külföldi versenytársakat hatékonyan visszatartották a bolgár piacra való belépéstől. Míg számos jelentős uniós befektető (pl. Lindner, ECE) foglalkozik városi építési projektekkel Bulgáriában (üzletközpontok és nagy áruházak), addig gyakorlatilag a tengerparti, sí- vagy golfüdülőkkel kapcsolatos valamennyi nagyléptékű beruházást állítólag bolgár ellenőrzés alatt álló vállalatok hajtanak végre. |
| --- | --- |

(55)

Arra a kérdésre vonatkozóan, hogy a cserék torzítják-e a versenyt és érintik-e a tagállamok közötti kereskedelmet, a panaszos azt állítja, hogy tudomása szerint a csere egyik kedvezményezettjének sem az erdészeti tevékenység a fő kereskedelmi tevékenysége. Ehelyett, állítólag majdnem minden kedvezményezett rendelkezett már üzleti tervekkel vagy jövőbeni üzleti tervei vannak a következő ágazatok egyikében végrehajtandó gazdasági tevékenységekkel vagy beruházásokkal kapcsolatban: ingatlanspekuláció, építkezés és/vagy idegenforgalom. A panaszos szerint az idegenforgalom meghatározása lényegéből adódóan az egész belső piacot érinti, ezért valószínű, hogy már néhány szelektív támogatás is a belső piac torzulásához vezet. A panaszos továbbá hozzáteszi, hogy a cserék száma és volumene alapján a külföldi versenytársakat hatékonyan visszatartották a bolgár piacra való belépéstől. Míg számos jelentős uniós befektető (pl. Lindner, ECE) foglalkozik városi építési projektekkel Bulgáriában (üzletközpontok és nagy áruházak), addig gyakorlatilag a tengerparti, sí- vagy golfüdülőkkel kapcsolatos valamennyi nagyléptékű beruházást állítólag bolgár ellenőrzés alatt álló vállalatok hajtanak végre.

4.2.   A CSEREÜGYLETEK KEDVEZMÉNYEZETTJEINEK ÉS EGYÉB HARMADIK FELEKNEK AZ ÉSZREVÉTELEI

| (56) | A Bizottsághoz számos harmadik féltől érkeztek észrevételek, amelyek többsége a csereügyletekben érdekelt magánfelektől („a kedvezményezettek”) érkezett. A Bizottság megállapítja, hogy számos kedvezményezett (39) csak egy rövid nyilatkozatot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a részvételükkel lezajlott csereügyletek nem tartalmaztak semmilyen állami támogatást. Más kedvezményezettek részletesebb észrevételeket nyújtottak be a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott kétségekkel kapcsolatban, amelyeket a következő szakaszokban kerülnek megvizsgálásra. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottsághoz számos harmadik féltől érkeztek észrevételek, amelyek többsége a csereügyletekben érdekelt magánfelektől („a kedvezményezettek”) érkezett. A Bizottság megállapítja, hogy számos kedvezményezett (39) csak egy rövid nyilatkozatot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a részvételükkel lezajlott csereügyletek nem tartalmaztak semmilyen állami támogatást. Más kedvezményezettek részletesebb észrevételeket nyújtottak be a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott kétségekkel kapcsolatban, amelyeket a következő szakaszokban kerülnek megvizsgálásra.

4.2.1.   A csere és a földterület kijelölt hasznosításának módosítása közötti tényleges kapcsolat

| (57) | A Bizottság által megfogalmazott, a cserék és a földterület kijelölt hasznosításának módosítása közötti tényleges kapcsolat meglétére vonatkozó első kétséggel kapcsolatban az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszoló kedvezményezettek (40) többsége úgy érvelt, hogy nem áll fenn ilyen kapcsolat. A csere és az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának ezt követő módosítása tekintetében két külön eljárás irányadó, amely két különböző, egymástól függetlenül működő állami szerv hatáskörébe tartozik. A cserék az elcserélendő telkek méretétől függően a mezőgazdasági és élelmezésügyi miniszter vagy a Miniszteri Tanács, valamint az EFA hatáskörébe tartoznak, míg a földterület kijelölt hasznosításának módosítása a helyi hatóságok – önkormányzat polgármestere vagy képviselő-testülete; a regionális fejlesztési és építési beruházási miniszter; vagy azon régió kormányzója, ahol a terület található – hatáskörébe tartozik és megköveteli egy részletes vagy általános területrendezési terv jóváhagyását. |
| --- | --- |

(57)

A Bizottság által megfogalmazott, a cserék és a földterület kijelölt hasznosításának módosítása közötti tényleges kapcsolat meglétére vonatkozó első kétséggel kapcsolatban az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszoló kedvezményezettek (40) többsége úgy érvelt, hogy nem áll fenn ilyen kapcsolat. A csere és az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának ezt követő módosítása tekintetében két külön eljárás irányadó, amely két különböző, egymástól függetlenül működő állami szerv hatáskörébe tartozik. A cserék az elcserélendő telkek méretétől függően a mezőgazdasági és élelmezésügyi miniszter vagy a Miniszteri Tanács, valamint az EFA hatáskörébe tartoznak, míg a földterület kijelölt hasznosításának módosítása a helyi hatóságok – önkormányzat polgármestere vagy képviselő-testülete; a regionális fejlesztési és építési beruházási miniszter; vagy azon régió kormányzója, ahol a terület található – hatáskörébe tartozik és megköveteli egy részletes vagy általános területrendezési terv jóváhagyását.

| (58) | Egy kedvezményezett (41) továbbá hozzáteszi, hogy nincs automatikus kapcsolat a földterület kijelölt hasznosításának módosítása és annak értéknövekedése között. A földterület kijelölt hasznosításának módosítására vonatkozó határozat a módosítás szükségességének értékelésén alapulna, ami szélesebb alkalmazási körrel rendelkezik, és gyakran elsőbbséget élvez a tulajdonosok magánérdekeivel szemben, és ezért nem a csereügyletben érdekelt felek kereskedelmi érdekein alapul. Egy másik kedvezményezett (42) megjegyzi, hogy a bolgár hatóságok által szolgáltatott statisztikai adatok alátámasztják, hogy nem áll fenn tényleges kapcsolat. Végül, más kedvezményezettek (43) úgy vélik, hogy nincs jelentősége annak a kérdésnek, hogy létezik-e kapcsolat, mert az ő egyedi esetükben az általuk felvásárolt elcserélt földterületet nem vették ki fejlesztési célból az erdővédelmi területek alól és nem indítottak eljárást a földterület kijelölt hasznosításának módosítására. |
| --- | --- |

(58)

Egy kedvezményezett (41) továbbá hozzáteszi, hogy nincs automatikus kapcsolat a földterület kijelölt hasznosításának módosítása és annak értéknövekedése között. A földterület kijelölt hasznosításának módosítására vonatkozó határozat a módosítás szükségességének értékelésén alapulna, ami szélesebb alkalmazási körrel rendelkezik, és gyakran elsőbbséget élvez a tulajdonosok magánérdekeivel szemben, és ezért nem a csereügyletben érdekelt felek kereskedelmi érdekein alapul. Egy másik kedvezményezett (42) megjegyzi, hogy a bolgár hatóságok által szolgáltatott statisztikai adatok alátámasztják, hogy nem áll fenn tényleges kapcsolat. Végül, más kedvezményezettek (43) úgy vélik, hogy nincs jelentősége annak a kérdésnek, hogy létezik-e kapcsolat, mert az ő egyedi esetükben az általuk felvásárolt elcserélt földterületet nem vették ki fejlesztési célból az erdővédelmi területek alól és nem indítottak eljárást a földterület kijelölt hasznosításának módosítására.

| (59) | Arra a kérdésre vonatkozóan, hogy az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának esetleges módosítását figyelembe kell-e venni a földterület árának meghatározásakor, a kedvezményezettek többségének érvelése szerint ezt több okból nem kellene figyelembe venni. Számos kedvezményezett (44) azzal érvel, hogy indokolatlan lenne az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának módosításának hipotetikus lehetőségét figyelembe venni, mert lehetséges, hogy sosem kérelmeznek ilyen módosítást vagy azt a megfelelő adminisztratív követelmények teljesítésének elmulasztása miatt elutasítják. Az elcserélt erdőterületek állítólagosan értéknövelő hatású stratégiai elhelyezkedése nem bír jelentőséggel, ha a földterület kijelölt hasznosítását nem módosították és a felvásárolt földterületet kizárólag a törvény által előírt célra hasznosíthatják. Ezért egy kedvezményezett (45) azzal érvel, hogy tekintetbe kell venni az értékmegállapítás időpontjában a felek által, a csere tekintetében elért egyedi megállapodást. A piaci érték objektív és tisztességes kiszámításának az elcserélt erdőterület értékmegállapításának időpontjában hatályban lévő területrendezési főtervet (amely lehetővé teszi vagy nem teszi lehetővé az építkezést) is figyelembe kell vennie. Következésképpen egységes kritériumokat kell meghatározni, amelyek lehetővé teszik, hogy különbséget lehessen tenni aközött, hogy a földterület hasznosításának módosítására hipotetikus lehetőség áll fenn vagy ez a felek tényleges szándéka a cserét követően. |
| --- | --- |

(59)

Arra a kérdésre vonatkozóan, hogy az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának esetleges módosítását figyelembe kell-e venni a földterület árának meghatározásakor, a kedvezményezettek többségének érvelése szerint ezt több okból nem kellene figyelembe venni. Számos kedvezményezett (44) azzal érvel, hogy indokolatlan lenne az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának módosításának hipotetikus lehetőségét figyelembe venni, mert lehetséges, hogy sosem kérelmeznek ilyen módosítást vagy azt a megfelelő adminisztratív követelmények teljesítésének elmulasztása miatt elutasítják. Az elcserélt erdőterületek állítólagosan értéknövelő hatású stratégiai elhelyezkedése nem bír jelentőséggel, ha a földterület kijelölt hasznosítását nem módosították és a felvásárolt földterületet kizárólag a törvény által előírt célra hasznosíthatják. Ezért egy kedvezményezett (45) azzal érvel, hogy tekintetbe kell venni az értékmegállapítás időpontjában a felek által, a csere tekintetében elért egyedi megállapodást. A piaci érték objektív és tisztességes kiszámításának az elcserélt erdőterület értékmegállapításának időpontjában hatályban lévő területrendezési főtervet (amely lehetővé teszi vagy nem teszi lehetővé az építkezést) is figyelembe kell vennie. Következésképpen egységes kritériumokat kell meghatározni, amelyek lehetővé teszik, hogy különbséget lehessen tenni aközött, hogy a földterület hasznosításának módosítására hipotetikus lehetőség áll fenn vagy ez a felek tényleges szándéka a cserét követően.

| (60) | Továbbá több kedvezményezett megjegyzi, hogy a földterület erdővédelmi területek alól történő kivételéhez a kijelölt hasznosítás módosítása miatt díjat kell fizetni, amelynek összege megegyezik a kérdéses területen található beépíthető földterület négyzetméterenkénti árával. Ezért ezen kedvezményezettek azt állítják, hogy a módosítás következtében nem tettek szert gazdasági előnyre, mert ha a felvásárolt földterületet értékesítik, biztosítékként használják vagy fejlesztik, akkor annak értéke megegyezne az építésre alkalmas földterület értékével. A Mirta Engineering és a Beta Forest hasonlóképpen érvelt, amikor megjegyezte, hogy a földterület kijelölt hasznosításának módosítása járulékos költségekkel jár, különösen bélyegilletékkel és helyi adókkal, valamint tervezési költségekkel, amelyek tovább növelik a birtok értékét. Valóban, Mihailov úr és Mihailova asszony azt állítja, hogy esetükben a földterület kijelölt hasznosításának módosítása az erdészeti törvény 17. cikkében és az erdészeti törvény végrehajtási rendeletében meghatározott állami díjak befizetéséhez volt kötve. |
| --- | --- |

(60)

Továbbá több kedvezményezett megjegyzi, hogy a földterület erdővédelmi területek alól történő kivételéhez a kijelölt hasznosítás módosítása miatt díjat kell fizetni, amelynek összege megegyezik a kérdéses területen található beépíthető földterület négyzetméterenkénti árával. Ezért ezen kedvezményezettek azt állítják, hogy a módosítás következtében nem tettek szert gazdasági előnyre, mert ha a felvásárolt földterületet értékesítik, biztosítékként használják vagy fejlesztik, akkor annak értéke megegyezne az építésre alkalmas földterület értékével. A Mirta Engineering és a Beta Forest hasonlóképpen érvelt, amikor megjegyezte, hogy a földterület kijelölt hasznosításának módosítása járulékos költségekkel jár, különösen bélyegilletékkel és helyi adókkal, valamint tervezési költségekkel, amelyek tovább növelik a birtok értékét. Valóban, Mihailov úr és Mihailova asszony azt állítja, hogy esetükben a földterület kijelölt hasznosításának módosítása az erdészeti törvény 17. cikkében és az erdészeti törvény végrehajtási rendeletében meghatározott állami díjak befizetéséhez volt kötve.

| (61) | Végül, egyes kedvezményezettek (46) úgy vélik, hogy nincs jelentősége ennek a kérdésnek, mert az ő egyedi esetükben az általuk felvásárolt elcserélt földterületet nem vették ki fejlesztési célból az erdővédelmi területek alól és nem indítottak eljárást a földterület kijelölt hasznosításának módosítására. A MIKS beadványában megállapította, hogy a bolgár állam csereszerződéseiben kikötötte, hogy a földterületek kijelölt hasznosításának módosítása nem engedélyezett. |
| --- | --- |

(61)

Végül, egyes kedvezményezettek (46) úgy vélik, hogy nincs jelentősége ennek a kérdésnek, mert az ő egyedi esetükben az általuk felvásárolt elcserélt földterületet nem vették ki fejlesztési célból az erdővédelmi területek alól és nem indítottak eljárást a földterület kijelölt hasznosításának módosítására. A MIKS beadványában megállapította, hogy a bolgár állam csereszerződéseiben kikötötte, hogy a földterületek kijelölt hasznosításának módosítása nem engedélyezett.

4.2.2.   Az erdőterület cseréje során nyújtott állami támogatás

| (62) | A Bizottság azon kétségeire vonatkozóan, hogy a csereügyletekhez megállapított hatósági árak piaci árakat eredményeztek-e, a kedvezményezettek (47) számos hasonló érvet hoztak fel arra vonatkozóan, hogy ezek miért eredményeztek saját csereügyleteik során piaci árakat. |
| --- | --- |

(62)

A Bizottság azon kétségeire vonatkozóan, hogy a csereügyletekhez megállapított hatósági árak piaci árakat eredményeztek-e, a kedvezményezettek (47) számos hasonló érvet hoztak fel arra vonatkozóan, hogy ezek miért eredményeztek saját csereügyleteik során piaci árakat.

| (63) | Először is, egy kedvezményezett (48) azzal érvel, hogy a hatósági árak meghatározása során az alapárakról szóló rendelet figyelembe vesz olyan objektív kritériumokat, mint például a földterület elhelyezkedése, a körzetek fontossága és a földterületen található növényfajták típusa és fontossága, míg két másik kedvezményezett (49) azzal érvel, hogy a hatósági csereár olyan kritériumokon alapszik, amelyek megegyeznek azon kritériumokkal, amelyeket akkor használnak, amikor magánbefektetők cserélnek el magántulajdonú erdőterületeket, amelyek a helyi vagy nemzeti infrastruktúra közelében elhelyezkedő földterületeket is magukban foglalnak és hasonlítanak a vitatott csereügyletekre a növényfajok, és az urbanizáció elleni különleges védelem alá helyezett térségekben való elhelyezkedésük stb. tekintetében. Hasonlóképpen, más kedvezményezettek (50) azzal érvelnek, hogy az alapárakról szóló rendelet szerinti értékmegállapítások a bolgár erdőterületek esetében a piaci árakhoz hasonló, vagy sok esetben magasabb hatósági árakat eredményeztek az ilyen típusú földterületek belföldi piacának hiánya miatt és annak következtében, hogy a kevés magánügyletet alacsony árakon hajtották végre. Ezért a cserékre a piacon fennálló gazdasági körülmények között került sor. |
| --- | --- |

(63)

Először is, egy kedvezményezett (48) azzal érvel, hogy a hatósági árak meghatározása során az alapárakról szóló rendelet figyelembe vesz olyan objektív kritériumokat, mint például a földterület elhelyezkedése, a körzetek fontossága és a földterületen található növényfajták típusa és fontossága, míg két másik kedvezményezett (49) azzal érvel, hogy a hatósági csereár olyan kritériumokon alapszik, amelyek megegyeznek azon kritériumokkal, amelyeket akkor használnak, amikor magánbefektetők cserélnek el magántulajdonú erdőterületeket, amelyek a helyi vagy nemzeti infrastruktúra közelében elhelyezkedő földterületeket is magukban foglalnak és hasonlítanak a vitatott csereügyletekre a növényfajok, és az urbanizáció elleni különleges védelem alá helyezett térségekben való elhelyezkedésük stb. tekintetében. Hasonlóképpen, más kedvezményezettek (50) azzal érvelnek, hogy az alapárakról szóló rendelet szerinti értékmegállapítások a bolgár erdőterületek esetében a piaci árakhoz hasonló, vagy sok esetben magasabb hatósági árakat eredményeztek az ilyen típusú földterületek belföldi piacának hiánya miatt és annak következtében, hogy a kevés magánügyletet alacsony árakon hajtották végre. Ezért a cserékre a piacon fennálló gazdasági körülmények között került sor.

| (64) | Másodszor, számos kedvezményezett (51) azzal érvel, hogy az elcserélt telkek esetében általuk végrehajtott értékmegállapítás a bolgár erdőterületek olyan hatósági árait eredményezte, amelyek hasonlóak (52) a piaci árakhoz, vagy sok esetben magasabbak, mint (53) a piaci árak. |
| --- | --- |

(64)

Másodszor, számos kedvezményezett (51) azzal érvel, hogy az elcserélt telkek esetében általuk végrehajtott értékmegállapítás a bolgár erdőterületek olyan hatósági árait eredményezte, amelyek hasonlóak (52) a piaci árakhoz, vagy sok esetben magasabbak, mint (53) a piaci árak.

| (65) | Harmadszor, számos kedvezményezett (54) az ezen kedvezményezettek cseréi által érintett területeken végrehajtott, teljes mértékben magánjellegű cserék vagy értékesítési ügyletek hiányát jelöli meg azon okként, amely miatt a hatósági árakat a piaci árakhoz közelinek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(65)

Harmadszor, számos kedvezményezett (54) az ezen kedvezményezettek cseréi által érintett területeken végrehajtott, teljes mértékben magánjellegű cserék vagy értékesítési ügyletek hiányát jelöli meg azon okként, amely miatt a hatósági árakat a piaci árakhoz közelinek kell tekinteni.

| (66) | Végül, számos kedvezményezett (55) azzal érvel, hogy mivel a mezőgazdasági és élelmezésügyi miniszter mérlegelési jogkörében jogosult a csere végrehajtását megtagadni, ha az állam nem érdekelt a magántulajdonú erdőterület felvásárlásában és a cseremegállapodás feltételeit mindkét (állami és magán-) félnek el kell fogadnia, ilyen esetben a csereügyleteket kereskedelmi ügyleteknek kell tekinteni, amelyekben az állam piacgazdasági szereplőként viselkedik. |
| --- | --- |

(66)

Végül, számos kedvezményezett (55) azzal érvel, hogy mivel a mezőgazdasági és élelmezésügyi miniszter mérlegelési jogkörében jogosult a csere végrehajtását megtagadni, ha az állam nem érdekelt a magántulajdonú erdőterület felvásárlásában és a cseremegállapodás feltételeit mindkét (állami és magán-) félnek el kell fogadnia, ilyen esetben a csereügyleteket kereskedelmi ügyleteknek kell tekinteni, amelyekben az állam piacgazdasági szereplőként viselkedik.

| (67) | Az ezen ügyletekben megjelenő állami támogatás esetleges összegének (azaz az erdőterület hatósági és piaci ára közötti különbségének) tekintetében a kedvezményezettek (56) többsége azt válaszolta, hogy olyan esetekben, amikor a magántulajdonú földterület értékesebb volt, mint az állami tulajdonú, a bolgár hatóságok nem fedezték az árak közötti különbséget. Egy másik kedvezményezett (57) azt állította, hogy az ugyanazon vagy szomszédos területeken található magántulajdonú és állami tulajdonú elcserélt erdők piaci ára közötti különbség a kormánynak kedvez, mert a hatósági árak magasabbak, mint az érintett területeken a magán erdőtulajdonosok által szabadon megállapított piaci árak. |
| --- | --- |

(67)

Az ezen ügyletekben megjelenő állami támogatás esetleges összegének (azaz az erdőterület hatósági és piaci ára közötti különbségének) tekintetében a kedvezményezettek (56) többsége azt válaszolta, hogy olyan esetekben, amikor a magántulajdonú földterület értékesebb volt, mint az állami tulajdonú, a bolgár hatóságok nem fedezték az árak közötti különbséget. Egy másik kedvezményezett (57) azt állította, hogy az ugyanazon vagy szomszédos területeken található magántulajdonú és állami tulajdonú elcserélt erdők piaci ára közötti különbség a kormánynak kedvez, mert a hatósági árak magasabbak, mint az érintett területeken a magán erdőtulajdonosok által szabadon megállapított piaci árak.

| (68) | Az állami támogatás megállapításának egyéb feltételeire vonatkozóan számos kedvezményezett (58) vitatta ezek teljesülését. Egyes kedvezményezettek (59) ezért úgy érvelnek, hogy ők természetes személyek, amelyekre az állami támogatásokról szóló bolgár törvény és a Szerződés 107. cikke nem alkalmazandó. Az állami forrásokkal kapcsolatban ezen kedvezményezettek megjegyzik, hogy a kormány a földterületeket jogellenes kisajátítás útján, megfelelő kártalanítás nélkül szerezte meg, ezért nem tekinthető úgy, hogy az állam rendelkezik ezen források felett. A szelektivitás tekintetében, ezen kedvezményezettek azzal érvelnek, hogy az erdészeti törvény erga omnes hatályú és így nem alkalmaz hátrányos megkülönböztetést. |
| --- | --- |

(68)

Az állami támogatás megállapításának egyéb feltételeire vonatkozóan számos kedvezményezett (58) vitatta ezek teljesülését. Egyes kedvezményezettek (59) ezért úgy érvelnek, hogy ők természetes személyek, amelyekre az állami támogatásokról szóló bolgár törvény és a Szerződés 107. cikke nem alkalmazandó. Az állami forrásokkal kapcsolatban ezen kedvezményezettek megjegyzik, hogy a kormány a földterületeket jogellenes kisajátítás útján, megfelelő kártalanítás nélkül szerezte meg, ezért nem tekinthető úgy, hogy az állam rendelkezik ezen források felett. A szelektivitás tekintetében, ezen kedvezményezettek azzal érvelnek, hogy az erdészeti törvény erga omnes hatályú és így nem alkalmaz hátrányos megkülönböztetést.

| (69) | Egy másik kedvezményezett (60) is úgy véli, hogy a Szerződés 107. cikkének feltételei nem teljesülnek a csereügyletek tekintetében, de némileg eltérő indokok miatt. Először, az állami forrásokat nem ruházzák át, mert a csere egy „kettős értékesítéssel járó ügylet”, amelyet egy független értékbecslő által, az ár kiszámítására vonatkozó, törvény által előírt objektív kritériumok alapján végrehajtott értékmegállapítás után hajtottak végre. Nem nyújtottak előnyöket és a cserében részt vevő partnerek sem kerültek kedvezőbb helyzetbe, mint versenytársaik, mert valamennyi erdőtulajdonos kérelmezhette volna, hogy magántulajdonú földterületét cseréljék el egy állami tulajdonú földterületre. Egy másik kedvezményezett (61) is hasonlóképpen érvel, amikor azt állítja, hogy a csereprogram egy valamennyi erdőtulajdonos számára elérhető általános intézkedés. |
| --- | --- |

(69)

Egy másik kedvezményezett (60) is úgy véli, hogy a Szerződés 107. cikkének feltételei nem teljesülnek a csereügyletek tekintetében, de némileg eltérő indokok miatt. Először, az állami forrásokat nem ruházzák át, mert a csere egy „kettős értékesítéssel járó ügylet”, amelyet egy független értékbecslő által, az ár kiszámítására vonatkozó, törvény által előírt objektív kritériumok alapján végrehajtott értékmegállapítás után hajtottak végre. Nem nyújtottak előnyöket és a cserében részt vevő partnerek sem kerültek kedvezőbb helyzetbe, mint versenytársaik, mert valamennyi erdőtulajdonos kérelmezhette volna, hogy magántulajdonú földterületét cseréljék el egy állami tulajdonú földterületre. Egy másik kedvezményezett (61) is hasonlóképpen érvel, amikor azt állítja, hogy a csereprogram egy valamennyi erdőtulajdonos számára elérhető általános intézkedés.

| (70) | A gazdasági előny fennállásával kapcsolatban a kedvezményezettek (62) többsége vitatta, hogy ilyen előnyben részesült volna az ügyletek következtében, mert szerintük az elcserélt földterület hatósági ára azonos vagy magasabb volt, mint annak piaci ára. |
| --- | --- |

(70)

A gazdasági előny fennállásával kapcsolatban a kedvezményezettek (62) többsége vitatta, hogy ilyen előnyben részesült volna az ügyletek következtében, mert szerintük az elcserélt földterület hatósági ára azonos vagy magasabb volt, mint annak piaci ára.

| (71) | Végül, arra a kérdésre vonatkozóan, hogy a csereügyletek torzítják-e a versenyt és érintik-e a tagállamok közötti kereskedelmet, a kedvezményezettek (63) többsége úgy válaszolt, hogy ők nem az ingatlanfejlesztési vagy idegenforgalmi ágazatban tevékenykednek és/vagy nem tettek lépéseket az utazásszervezői engedély megszerzésére. Megerősítették továbbá, hogy a csere révén megszerzett földterületet nem használták fakitermelésre annak felvásárlását követően és nem adtak el semmilyen faanyagot Bulgáriában vagy más tagállamokban. Ezért azt állítják, hogy nem lehetséges a Közösségen belüli kereskedelemre gyakorolt tényleges vagy esetleges hatást vélelmezni. Egy másik kedvezményezett (64) hozzátette, hogy a cserék nem vezettek a hazai termelés növekedéséhez, ezáltal korlátozva más tagállamok vállalkozásainak lehetőségét arra, hogy a helyi piacra termékeket hozzanak be. |
| --- | --- |

(71)

Végül, arra a kérdésre vonatkozóan, hogy a csereügyletek torzítják-e a versenyt és érintik-e a tagállamok közötti kereskedelmet, a kedvezményezettek (63) többsége úgy válaszolt, hogy ők nem az ingatlanfejlesztési vagy idegenforgalmi ágazatban tevékenykednek és/vagy nem tettek lépéseket az utazásszervezői engedély megszerzésére. Megerősítették továbbá, hogy a csere révén megszerzett földterületet nem használták fakitermelésre annak felvásárlását követően és nem adtak el semmilyen faanyagot Bulgáriában vagy más tagállamokban. Ezért azt állítják, hogy nem lehetséges a Közösségen belüli kereskedelemre gyakorolt tényleges vagy esetleges hatást vélelmezni. Egy másik kedvezményezett (64) hozzátette, hogy a cserék nem vezettek a hazai termelés növekedéséhez, ezáltal korlátozva más tagállamok vállalkozásainak lehetőségét arra, hogy a helyi piacra termékeket hozzanak be.

| (72) | Más kedvezményezettek (65) azt állították, hogy mivel a cserék nem vezetnek az állami források átruházásához és nem biztosítanak gazdasági előnyt számukra, ezért ezeket nem lehet a piaci egyensúlyt és a vállalkozások működésére vonatkozó gazdasági körülményeket érintő tevékenységnek tekinteni, azaz a tárgyi eszközök beszerzéséhez kezdeti beruházás szükséges. Így más tagállamok vállalkozásai egyenlő feltételek mellett jelenhetnek meg és működhetnek ugyanazon a piacon, ezáltal nem lehet azt mondani, hogy a vitatott cserék érintik a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(72)

Más kedvezményezettek (65) azt állították, hogy mivel a cserék nem vezetnek az állami források átruházásához és nem biztosítanak gazdasági előnyt számukra, ezért ezeket nem lehet a piaci egyensúlyt és a vállalkozások működésére vonatkozó gazdasági körülményeket érintő tevékenységnek tekinteni, azaz a tárgyi eszközök beszerzéséhez kezdeti beruházás szükséges. Így más tagállamok vállalkozásai egyenlő feltételek mellett jelenhetnek meg és működhetnek ugyanazon a piacon, ezáltal nem lehet azt mondani, hogy a vitatott cserék érintik a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (73) | Végül, egy kedvezményezett (66) kifejtette, hogy az általa az államtól felvásárolt erdőterület nem alkalmas erdőtelepítésre. A kedvezményezett továbbra is úgy gondolja, hogy az ő birtoka különb, mint az állam által szolgáltatott földterület, és az ügylet nem tartalmaz állami támogatást. Végül, a kedvezményezett megemlítette, hogy a felvásárolt földterületet vándorméhészetre használja a földterület legelőként való nyári hasznosítása révén. |
| --- | --- |

(73)

Végül, egy kedvezményezett (66) kifejtette, hogy az általa az államtól felvásárolt erdőterület nem alkalmas erdőtelepítésre. A kedvezményezett továbbra is úgy gondolja, hogy az ő birtoka különb, mint az állam által szolgáltatott földterület, és az ügylet nem tartalmaz állami támogatást. Végül, a kedvezményezett megemlítette, hogy a felvásárolt földterületet vándorméhészetre használja a földterület legelőként való nyári hasznosítása révén.

4.2.3.   Az állami támogatás összeegyeztethetősége

| (74) | Bár a Bizottság arra kérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsanak be bármilyen rendelkezésre álló bizonyítékot, amely lehetővé tenné a vitatott csereügyletek belső piaccal való összeegyeztethetőségének vizsgálatát, egyik kedvezményezett sem nyújtott be erre vonatkozó bizonyítékot. |
| --- | --- |

(74)

Bár a Bizottság arra kérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsanak be bármilyen rendelkezésre álló bizonyítékot, amely lehetővé tenné a vitatott csereügyletek belső piaccal való összeegyeztethetőségének vizsgálatát, egyik kedvezményezett sem nyújtott be erre vonatkozó bizonyítékot.

5.   A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG ÉSZREVÉTELEI

5.1.   A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁGNAK AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZATTAL KAPCSOLATOS ÉSZREVÉTELEI

| (75) | A bolgár hatóságok fenntartják, hogy a vitatott csereügyletek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősülnek állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(75)

A bolgár hatóságok fenntartják, hogy a vitatott csereügyletek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősülnek állami támogatásnak.

| (76) | A csereügyletek és az elcserélt erdőterület kijelölt hasznosításának módosítása között fennálló állítólagos szerves kapcsolattal összefüggésben a bolgár hatóságok megjegyezték, hogy az erdészeti törvény 15. cikkének (b) bekezdése lehetőséget biztosít az erdőterület kijelölt hasznosítására vonatkozó módosítás kérelmezésére, függetlenül attól, hogy a földterület hogyan – csere, adásvételi ügylet révén vagy egyéb módon – került felvásárlásra. Ugyanakkor ez az elméleti lehetőség nem értelmezhető a hatóságok és a magánfél között létrejött, a földterület kijelölt hasznosításának cserét követő módosítására irányuló előzetes, konkrét megállapodásként. |
| --- | --- |

(76)

A csereügyletek és az elcserélt erdőterület kijelölt hasznosításának módosítása között fennálló állítólagos szerves kapcsolattal összefüggésben a bolgár hatóságok megjegyezték, hogy az erdészeti törvény 15. cikkének (b) bekezdése lehetőséget biztosít az erdőterület kijelölt hasznosítására vonatkozó módosítás kérelmezésére, függetlenül attól, hogy a földterület hogyan – csere, adásvételi ügylet révén vagy egyéb módon – került felvásárlásra. Ugyanakkor ez az elméleti lehetőség nem értelmezhető a hatóságok és a magánfél között létrejött, a földterület kijelölt hasznosításának cserét követő módosítására irányuló előzetes, konkrét megállapodásként.

| (77) | A bolgár hatóságok bizonyítékokkal szolgáltak arról, hogy a 2007 és 2009 között végrehajtott 132 cserével kapcsolatban 24 kérelmet nyújtottak be az elcserélt erdőterület kijelölt hasznosításának módosítására vonatkozóan, amelyek közül csupán 15 esetben (azaz a cserék 11,4 %-ában) fogadtak el pozitív közigazgatási határozatot, amely engedélyezte a kért módosítást. |
| --- | --- |

(77)

A bolgár hatóságok bizonyítékokkal szolgáltak arról, hogy a 2007 és 2009 között végrehajtott 132 cserével kapcsolatban 24 kérelmet nyújtottak be az elcserélt erdőterület kijelölt hasznosításának módosítására vonatkozóan, amelyek közül csupán 15 esetben (azaz a cserék 11,4 %-ában) fogadtak el pozitív közigazgatási határozatot, amely engedélyezte a kért módosítást.

| (78) | A bolgár hatóságok a csereügyleteknek és a földterület kijelölt hasznosítása módosításának eltérő céljaira is emlékeztetnek. Míg a cserék a bolgár erdők konszolidálására és megőrzésére törekszenek azért, hogy azok fenntartható fejlődését és szaporítását a társadalom egészének javára garantálják, addig a földterület kijelölt hasznosítására vonatkozó módosítás célkitűzése, hogy a területrendezési törvényben meghatározott azon célokat elérje, amelyek meghatározzák a szabályokat arra vonatkozóan, hogy a földterületet be lehessen emelni az agglomerációk határain belülre, ahol a fenntartható fejlődéssel és a polgárok számára megfelelő élet-, munka- és rekreációs körülmények kialakításával kapcsolatos társadalmi igényekkel és érdekekkel összhangban engedélyezett az építkezés. Továbbá, míg a csereügyletek a mezőgazdasági és élelmezésügyi miniszter döntéseitől függnek, addig a földterület kijelölt hasznosításának módosítása a területrendezési terv különböző illetékes szervek, nevezetesen a regionális fejlesztési és építési beruházási miniszter, a régió kormányzója vagy az önkormányzat képviselő-testületei általi jóváhagyástól függ. Végül, figyelembe véve, hogy a földterület kijelölt hasznosítása módosításának kérelmezési joga nem származtatható közvetlenül az erdészeti törvényből, hanem egyéb törvényekben előírt feltételeknek való megfelelést követel meg, a bolgár hatóságok úgy vélik, hogy a földterület kijelölt hasznosításának módosítására vonatkozó hipotetikus lehetőség nem jelenti azt, hogy egy ilyen csere szervesen kapcsolódna a csereügyletekhez. |
| --- | --- |

(78)

A bolgár hatóságok a csereügyleteknek és a földterület kijelölt hasznosítása módosításának eltérő céljaira is emlékeztetnek. Míg a cserék a bolgár erdők konszolidálására és megőrzésére törekszenek azért, hogy azok fenntartható fejlődését és szaporítását a társadalom egészének javára garantálják, addig a földterület kijelölt hasznosítására vonatkozó módosítás célkitűzése, hogy a területrendezési törvényben meghatározott azon célokat elérje, amelyek meghatározzák a szabályokat arra vonatkozóan, hogy a földterületet be lehessen emelni az agglomerációk határain belülre, ahol a fenntartható fejlődéssel és a polgárok számára megfelelő élet-, munka- és rekreációs körülmények kialakításával kapcsolatos társadalmi igényekkel és érdekekkel összhangban engedélyezett az építkezés. Továbbá, míg a csereügyletek a mezőgazdasági és élelmezésügyi miniszter döntéseitől függnek, addig a földterület kijelölt hasznosításának módosítása a területrendezési terv különböző illetékes szervek, nevezetesen a regionális fejlesztési és építési beruházási miniszter, a régió kormányzója vagy az önkormányzat képviselő-testületei általi jóváhagyástól függ. Végül, figyelembe véve, hogy a földterület kijelölt hasznosítása módosításának kérelmezési joga nem származtatható közvetlenül az erdészeti törvényből, hanem egyéb törvényekben előírt feltételeknek való megfelelést követel meg, a bolgár hatóságok úgy vélik, hogy a földterület kijelölt hasznosításának módosítására vonatkozó hipotetikus lehetőség nem jelenti azt, hogy egy ilyen csere szervesen kapcsolódna a csereügyletekhez.

| (79) | Arra a kérdésre vonatkozóan, hogy az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának esetleges módosítását figyelembe kell-e venni a földterület árának meghatározásakor, a bolgár hatóságok megismételték azon álláspontjukat, hogy nincs közvetlen kapcsolat a csere értékbecsléskor megállapított ára és a földterület hasznosításának ezt követő módosítása között. A hatóságok részletesen ismertették azt az eljárást, amely alapján a csere árait meghatározzák (az alapárakról szóló rendelet korábbi 20. cikkének (5) bekezdése és 21. cikke), illetve a földterület kijelölt hasznosításának módosításakor esedékes díjakat. Ezen hatóságok azt is megjegyzik, hogy függetlenül attól, hogy hogyan szerezték meg a földterületet, a magántulajdonosok kérhetik az erdőterület kijelölt hasznosításának módosítását annak érdekében, hogy minden befektető ugyanazokat az előnyöket élvezze, függetlenül attól, hogy az erdőt a kormánytól vagy egy magánféllel, a szokásos piaci feltételek szerint megkötött ügylet keretében szerezte meg, azért, hogy a földterület kijelölt hasznosításának módosítása érdekében fizetendő díjakat ne lehessen a kedvezményezettekkel szemben szelektívnek tekinteni. |
| --- | --- |

(79)

Arra a kérdésre vonatkozóan, hogy az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának esetleges módosítását figyelembe kell-e venni a földterület árának meghatározásakor, a bolgár hatóságok megismételték azon álláspontjukat, hogy nincs közvetlen kapcsolat a csere értékbecsléskor megállapított ára és a földterület hasznosításának ezt követő módosítása között. A hatóságok részletesen ismertették azt az eljárást, amely alapján a csere árait meghatározzák (az alapárakról szóló rendelet korábbi 20. cikkének (5) bekezdése és 21. cikke), illetve a földterület kijelölt hasznosításának módosításakor esedékes díjakat. Ezen hatóságok azt is megjegyzik, hogy függetlenül attól, hogy hogyan szerezték meg a földterületet, a magántulajdonosok kérhetik az erdőterület kijelölt hasznosításának módosítását annak érdekében, hogy minden befektető ugyanazokat az előnyöket élvezze, függetlenül attól, hogy az erdőt a kormánytól vagy egy magánféllel, a szokásos piaci feltételek szerint megkötött ügylet keretében szerezte meg, azért, hogy a földterület kijelölt hasznosításának módosítása érdekében fizetendő díjakat ne lehessen a kedvezményezettekkel szemben szelektívnek tekinteni.

| (80) | A Bizottság arra vonatkozó kétségeivel kapcsolatban, hogy a hatósági árak kiszámításának módszertana helyesen tükrözi-e a piaci árakat, a bolgár hatóságok először is azt jegyzik meg, hogy a hatósági árakat az alapárakról szóló rendelet rendelkezéseit követve határozzák meg, és hogy ezt a rendeletet más tagállamok, különösen Németország hatósági árképzésre vonatkozó gyakorlatának példája alapján tervezték. Továbbá, a magántulajdonú és állami tulajdonú erdők értékmegállapítását független szakértők végezték el egységes kritériumok alapján. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság arra vonatkozó kétségeivel kapcsolatban, hogy a hatósági árak kiszámításának módszertana helyesen tükrözi-e a piaci árakat, a bolgár hatóságok először is azt jegyzik meg, hogy a hatósági árakat az alapárakról szóló rendelet rendelkezéseit követve határozzák meg, és hogy ezt a rendeletet más tagállamok, különösen Németország hatósági árképzésre vonatkozó gyakorlatának példája alapján tervezték. Továbbá, a magántulajdonú és állami tulajdonú erdők értékmegállapítását független szakértők végezték el egységes kritériumok alapján.

| (81) | Másodszor, a bolgár hatóságok valamennyi olyan ügyletre (67) vonatkozóan szolgáltattak adatokat, amely a 2007–2009 közötti időszak (68) során a magántulajdonú erdők eladásával és vételével járt. A magántulajdonú birtokok átlagos árával (azaz „piaci ár”) kapcsolatban szolgáltatott információ a hiteles piaci bizonyítékok összegzését tartalmazza, az alapárakról szóló rendelet kiegészítő rendelkezéseinek 34. pontjában meghatározott követelményekkel összhangban. Amennyiben nincsenek elérhető adatok az ugyanazon a területen megkötött ügyletekkel kapcsolatban, akkor olyan ügyletekkel kapcsolatos részletek kerültek benyújtásra, amelyeket a közelben lévő és az elhelyezkedés és növényfajok tekintetében hasonló erdőkkel rendelkező területeken hajtottak végre. A bolgár hatóságok szerint be lehet bizonyítani ezen adatok alapján, hogy az esetek többségében a vitatott csereügyletek során használt hatósági árak általában magasabbak voltak, mint a szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított ügyletek során megállapított piaci árak (69). E tekintetben a bolgár hatóságok megkérdőjelezik a panaszos által benyújtott bizonyítékot. Egyrészt ugyanis a panaszosok által megadott árak olyan árak, amelyekért a földterületet megvételre felkínálták és nem feltétlenül hatékonyan megállapított árak vagy olyan telkek árai, amelyek kijelölt hasznosítását már korábban megváltoztatták, és amelyek esetében a bélyegilletéket kifizették. Másrészt, a panaszos által megadott piaci ár nem mindig megbízható, mert számos esetben egyetlen magánügylet segítségével állapították azt meg. |
| --- | --- |

(81)

Másodszor, a bolgár hatóságok valamennyi olyan ügyletre (67) vonatkozóan szolgáltattak adatokat, amely a 2007–2009 közötti időszak (68) során a magántulajdonú erdők eladásával és vételével járt. A magántulajdonú birtokok átlagos árával (azaz „piaci ár”) kapcsolatban szolgáltatott információ a hiteles piaci bizonyítékok összegzését tartalmazza, az alapárakról szóló rendelet kiegészítő rendelkezéseinek 34. pontjában meghatározott követelményekkel összhangban. Amennyiben nincsenek elérhető adatok az ugyanazon a területen megkötött ügyletekkel kapcsolatban, akkor olyan ügyletekkel kapcsolatos részletek kerültek benyújtásra, amelyeket a közelben lévő és az elhelyezkedés és növényfajok tekintetében hasonló erdőkkel rendelkező területeken hajtottak végre. A bolgár hatóságok szerint be lehet bizonyítani ezen adatok alapján, hogy az esetek többségében a vitatott csereügyletek során használt hatósági árak általában magasabbak voltak, mint a szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított ügyletek során megállapított piaci árak (69). E tekintetben a bolgár hatóságok megkérdőjelezik a panaszos által benyújtott bizonyítékot. Egyrészt ugyanis a panaszosok által megadott árak olyan árak, amelyekért a földterületet megvételre felkínálták és nem feltétlenül hatékonyan megállapított árak vagy olyan telkek árai, amelyek kijelölt hasznosítását már korábban megváltoztatták, és amelyek esetében a bélyegilletéket kifizették. Másrészt, a panaszos által megadott piaci ár nem mindig megbízható, mert számos esetben egyetlen magánügylet segítségével állapították azt meg.

| (82) | Harmadszor, a bolgár hatóságok megismételték, hogy a kormány nem fedezte az általa felvásárolt magántulajdonú erdőterület magasabb hatósági összértékéhez hiányzó összeget, és hogy a csereügyleteket csak akkor hajtották végre, ha az átvett magántulajdonú erdőterület telkének értéke magasabb vagy ugyanakkora volt, mint az arra elcserélt állami tulajdonú telek értéke. A magánfélnek továbbá a birtok értékének 2 %-át kitevő összegű általános költségeket kellett fizetnie. |
| --- | --- |

(82)

Harmadszor, a bolgár hatóságok megismételték, hogy a kormány nem fedezte az általa felvásárolt magántulajdonú erdőterület magasabb hatósági összértékéhez hiányzó összeget, és hogy a csereügyleteket csak akkor hajtották végre, ha az átvett magántulajdonú erdőterület telkének értéke magasabb vagy ugyanakkora volt, mint az arra elcserélt állami tulajdonú telek értéke. A magánfélnek továbbá a birtok értékének 2 %-át kitevő összegű általános költségeket kellett fizetnie.

| (83) | Végül, a bolgár hatóságok rámutatnak arra, hogy az alapárakról szóló rendelet eredeti hatálybalépése óta háromszor – 2004-ben, 2005-ben és 2007-ben – került módosításra. A rendelet 2005. évi módosítása különösen fontos volt a kisajátított erdők és erdőterületek visszaszolgáltatásának előrehaladott szakaszának fényében, mert azt jelentette, hogy a magántulajdonú erdők a piacon már elérhetőek és keresettek voltak. Ezen módosítás lényegében meg akarta változtatni a földterületek értékmegállapításának módszertanát. Továbbá az urbanizáció elleni védelem alatt álló területekre vonatkozó együtthatókat is megemelték és számos új kategóriát vezettek be a földterületek településkategóriától függő árnövekményének meghatározására. |
| --- | --- |

(83)

Végül, a bolgár hatóságok rámutatnak arra, hogy az alapárakról szóló rendelet eredeti hatálybalépése óta háromszor – 2004-ben, 2005-ben és 2007-ben – került módosításra. A rendelet 2005. évi módosítása különösen fontos volt a kisajátított erdők és erdőterületek visszaszolgáltatásának előrehaladott szakaszának fényében, mert azt jelentette, hogy a magántulajdonú erdők a piacon már elérhetőek és keresettek voltak. Ezen módosítás lényegében meg akarta változtatni a földterületek értékmegállapításának módszertanát. Továbbá az urbanizáció elleni védelem alatt álló területekre vonatkozó együtthatókat is megemelték és számos új kategóriát vezettek be a földterületek településkategóriától függő árnövekményének meghatározására.

| (84) | Ezenkívül, Bulgáriának az Európai Unióhoz való, 2007. január 1-jén történt csatlakozását követően a rendeletben található együtthatók teljes mértékben frissítésre kerültek, ideértve az urbanizáció elleni védelem alatt álló területekre vonatkozó és az úgynevezett „piacszabályozó” együtthatókat, amelyek a földterület kategóriájától függnek. Módosításra került továbbá az alapárakról szóló rendelet 20. cikkének (5) bekezdése úgy, hogy az állami tulajdonú földterület csereárát a „piacszabályozó” együttható értékének 50 %-ával megnövelték. Ezenkívül, a földterület értékéhez a különböző településkategóriák függvényében hozzáadandó növekmény került bevezetésre. |
| --- | --- |

(84)

Ezenkívül, Bulgáriának az Európai Unióhoz való, 2007. január 1-jén történt csatlakozását követően a rendeletben található együtthatók teljes mértékben frissítésre kerültek, ideértve az urbanizáció elleni védelem alatt álló területekre vonatkozó és az úgynevezett „piacszabályozó” együtthatókat, amelyek a földterület kategóriájától függnek. Módosításra került továbbá az alapárakról szóló rendelet 20. cikkének (5) bekezdése úgy, hogy az állami tulajdonú földterület csereárát a „piacszabályozó” együttható értékének 50 %-ával megnövelték. Ezenkívül, a földterület értékéhez a különböző településkategóriák függvényében hozzáadandó növekmény került bevezetésre.

| (85) | A bolgár hatóságok szerint az alapárakról szóló rendelet ezen módosításai azt bizonyítják, hogy Bulgária küszöbön álló uniós csatlakozása fényében a hatóságok megpróbálták a rendeletben meghatározott értékmegállapítási mechanizmust korszerűsíteni – biztosítva, hogy az a hiteles piaci bizonyítékokon alapuljon –, annak ellenére, hogy az erdőterületeknek nincs fejlett belső piaca. Következésképpen, Bulgária uniós csatlakozásának időpontjában az alapárakról szóló rendelet alapján számított hatósági árak nem lettek volna alacsonyabbak, mint ezen telkek piaci árai. |
| --- | --- |

(85)

A bolgár hatóságok szerint az alapárakról szóló rendelet ezen módosításai azt bizonyítják, hogy Bulgária küszöbön álló uniós csatlakozása fényében a hatóságok megpróbálták a rendeletben meghatározott értékmegállapítási mechanizmust korszerűsíteni – biztosítva, hogy az a hiteles piaci bizonyítékokon alapuljon –, annak ellenére, hogy az erdőterületeknek nincs fejlett belső piaca. Következésképpen, Bulgária uniós csatlakozásának időpontjában az alapárakról szóló rendelet alapján számított hatósági árak nem lettek volna alacsonyabbak, mint ezen telkek piaci árai.

| (86) | A Bizottság azon kétségével kapcsolatban, hogy a csereügyletek esetlegesen torzítják a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet érintik, a bolgár hatóságok először arra mutatnak rá, hogy a vitatott csereügyletekben részt vevő magánfelek közül 81 a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett vállalkozásnak minősül. A fennmaradó 51 magánfél olyan természetes személy, amely nem foglalkozik áruk és szolgáltatások kereskedelmével. Bulgária ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy sem az Állami Erdészeti Ügynökség, sem annak jogutódja, a Végrehajtó Erdészeti Ügynökség számára sem nyújtottak be olyan természetes személyek fakitermelésre vagy kivitelre vonatkozó kérelmet, akik a vizsgált időszak alatt cseréket hajtottak végre. |
| --- | --- |

(86)

A Bizottság azon kétségével kapcsolatban, hogy a csereügyletek esetlegesen torzítják a versenyt és a tagállamok közötti kereskedelmet érintik, a bolgár hatóságok először arra mutatnak rá, hogy a vitatott csereügyletekben részt vevő magánfelek közül 81 a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett vállalkozásnak minősül. A fennmaradó 51 magánfél olyan természetes személy, amely nem foglalkozik áruk és szolgáltatások kereskedelmével. Bulgária ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy sem az Állami Erdészeti Ügynökség, sem annak jogutódja, a Végrehajtó Erdészeti Ügynökség számára sem nyújtottak be olyan természetes személyek fakitermelésre vagy kivitelre vonatkozó kérelmet, akik a vizsgált időszak alatt cseréket hajtottak végre.

| (87) | Másodszor, a bolgár hatóságok azt állítják, hogy a csereügyletek nem érintik az Unión belüli kereskedelmet, mivel a támogatott vállalatok olyan tevékenységet folytatnak, amely nem jár termékek vagy szolgáltatások behozatalával vagy kivitelével. A bolgár hatóságok kiegészítették a vizsgált időszak alatt kitermelt és az Unióba exportált faanyag mennyiségére vonatkozóan már benyújtott információt, és benyújtottak egy dokumentumot, amely azt igazolja, hogy a vitatott csereügyletek során állami tulajdonú erdőterületet felvásárolt egyik magánfél sem termelt és értékesített faanyagot a nemzeti piacon vagy vitt ki faanyagot a Bolgár Köztársaságból. |
| --- | --- |

(87)

Másodszor, a bolgár hatóságok azt állítják, hogy a csereügyletek nem érintik az Unión belüli kereskedelmet, mivel a támogatott vállalatok olyan tevékenységet folytatnak, amely nem jár termékek vagy szolgáltatások behozatalával vagy kivitelével. A bolgár hatóságok kiegészítették a vizsgált időszak alatt kitermelt és az Unióba exportált faanyag mennyiségére vonatkozóan már benyújtott információt, és benyújtottak egy dokumentumot, amely azt igazolja, hogy a vitatott csereügyletek során állami tulajdonú erdőterületet felvásárolt egyik magánfél sem termelt és értékesített faanyagot a nemzeti piacon vagy vitt ki faanyagot a Bolgár Köztársaságból.

| (88) | Harmadszor, a bolgár hatóságok azzal érvelnek, hogy az idegenforgalmi ágazatra (pl. utazásszervezőként, utazási irodaként, szállodatulajdonosként vagy kiegészítő idegenforgalmi szolgáltatások nyújtójaként való működésre) a bolgár idegenforgalmi törvényben meghatározott szabályok vonatkoznak. A törvény megköveteli a piaci szereplők hatósági nyilvántartását a Gazdasági, Energiaügyi és Idegenforgalmi Minisztérium által vezetett állami nyilvántartásban. A szállodaigazgatásban tevékenykedő személyeknek is regisztrálniuk kell az idegenforgalmi törvény 58. cikke szerint kijelölt nyilvántartásba. Ezért csak azokat a vállalatokat tekinthetjük az idegenforgalmi ágazatban működő vállalkozásoknak, amelyek a Gazdasági, Energiaügyi és Idegenforgalmi Minisztérium megfelelő állami nyilvántartásaiban regisztrálásra kerültek. A megfelelő nyilvántartások ellenőrzése azt mutatta, hogy a vitatott csereügyletek eredményeképpen állami tulajdonú erdőterületet szerzett vállalatok közül csak egy vállalatot – a Kapsi Tours OOD-t – vettek az idegenforgalmi törvény értelmében utazásszervezőként nyilvántartásba. |
| --- | --- |

(88)

Harmadszor, a bolgár hatóságok azzal érvelnek, hogy az idegenforgalmi ágazatra (pl. utazásszervezőként, utazási irodaként, szállodatulajdonosként vagy kiegészítő idegenforgalmi szolgáltatások nyújtójaként való működésre) a bolgár idegenforgalmi törvényben meghatározott szabályok vonatkoznak. A törvény megköveteli a piaci szereplők hatósági nyilvántartását a Gazdasági, Energiaügyi és Idegenforgalmi Minisztérium által vezetett állami nyilvántartásban. A szállodaigazgatásban tevékenykedő személyeknek is regisztrálniuk kell az idegenforgalmi törvény 58. cikke szerint kijelölt nyilvántartásba. Ezért csak azokat a vállalatokat tekinthetjük az idegenforgalmi ágazatban működő vállalkozásoknak, amelyek a Gazdasági, Energiaügyi és Idegenforgalmi Minisztérium megfelelő állami nyilvántartásaiban regisztrálásra kerültek. A megfelelő nyilvántartások ellenőrzése azt mutatta, hogy a vitatott csereügyletek eredményeképpen állami tulajdonú erdőterületet szerzett vállalatok közül csak egy vállalatot – a Kapsi Tours OOD-t – vettek az idegenforgalmi törvény értelmében utazásszervezőként nyilvántartásba.

| (89) | Negyedszer, a bolgár hatóságok kifejtették, hogy Bulgáriában az ingatlanfejlesztési vállalatként való üzleti tevékenység folytatásához is regisztrálni szükséges a vonatkozó törvény, különösen az építőipari kamaráról szóló törvény (70) alapján a Bolgár Építőipari Kamara által vezetett, az építési vállalatokra vonatkozó központi foglalkoztatói nyilvántartásban. A bolgár hatóságok rámutatnak, hogy kizárólag három olyan vállalkozást vettek építőipari vállalatként nyilvántartásba, amely a kormánnyal csereügyletet bonyolított le és a törvény értelmében valamilyen módon építési munkákkal foglalkozhatott. |
| --- | --- |

(89)

Negyedszer, a bolgár hatóságok kifejtették, hogy Bulgáriában az ingatlanfejlesztési vállalatként való üzleti tevékenység folytatásához is regisztrálni szükséges a vonatkozó törvény, különösen az építőipari kamaráról szóló törvény (70) alapján a Bolgár Építőipari Kamara által vezetett, az építési vállalatokra vonatkozó központi foglalkoztatói nyilvántartásban. A bolgár hatóságok rámutatnak, hogy kizárólag három olyan vállalkozást vettek építőipari vállalatként nyilvántartásba, amely a kormánnyal csereügyletet bonyolított le és a törvény értelmében valamilyen módon építési munkákkal foglalkozhatott.

| (90) | Következésképpen a bolgár hatóságok azzal érvelnek, hogy a legtöbb vállalkozás, amelynek esetlegesen előnye származott a vitatott csereügyletekből, nem az építőipari és idegenforgalmi ágazatokban tevékenykedett. Következésképpen, a hatóságok véleménye szerint ezen ügyletekről nem mondható az, hogy versenytorzulást okoztak az érintett piacokon, kivéve az erdészeti ágazatot. |
| --- | --- |

(90)

Következésképpen a bolgár hatóságok azzal érvelnek, hogy a legtöbb vállalkozás, amelynek esetlegesen előnye származott a vitatott csereügyletekből, nem az építőipari és idegenforgalmi ágazatokban tevékenykedett. Következésképpen, a hatóságok véleménye szerint ezen ügyletekről nem mondható az, hogy versenytorzulást okoztak az érintett piacokon, kivéve az erdészeti ágazatot.

5.2.   BULGÁRIA MEGJEGYZÉSEI A PANASZOS ÉSZREVÉTELEIVEL KAPCSOLATBAN

| (91) | A bolgár hatóságok egyetértenek a panaszossal abban, hogy az állam és az önkormányzatok között végrehajtott erdőterület-cserék során nincs jelen állami támogatás. Ezzel szemben úgy érvelnek, hogy a panaszos azon állítása, hogy a legtöbb kedvezményezett az építőipari vagy idegenforgalmi ágazatban tevékenykedik, az előző szakaszban kifejtett okok miatt helytelen. |
| --- | --- |

(91)

A bolgár hatóságok egyetértenek a panaszossal abban, hogy az állam és az önkormányzatok között végrehajtott erdőterület-cserék során nincs jelen állami támogatás. Ezzel szemben úgy érvelnek, hogy a panaszos azon állítása, hogy a legtöbb kedvezményezett az építőipari vagy idegenforgalmi ágazatban tevékenykedik, az előző szakaszban kifejtett okok miatt helytelen.

| (92) | A bolgár hatóságok továbbá nem értenek egyet azzal, hogy a panaszos az erdőterület piaci árát az erdőterület különböző években (pl. az erdő elcserélése előtt néhány évvel) fennálló árainak összehasonlításával határozta meg és vitatják a panaszos azon állítását, hogy egyes esetekben az elcserélt erdőterületek tulajdonosai a földterületet biztosítékként használták hitel felvételéhez, mivel ez nem felelne meg a panaszos által említett bolgár törvények és az állami tulajdonról szóló törvény előírásainak. A panaszos által benyújtott adatok lényeges hibákat tartalmaznak és nem állnak összhangban az elérhető ingatlan-nyilvántartásokkal és a cserék dokumentációjával. A panaszos által benyújtott adatok a cserék révén felvásárolt és ezt követően hitelekhez biztosítékként nyújtott, állami tulajdonú erdőterületek tekintetében is helytelenek. A bolgár hatóságok mindenesetre megjegyzik, hogy a bolgár bankok – az ingatlanon kívül –egyéb likvid eszközöket is megkövetelnek biztosítékként, az adósság visszafizetésének biztosítása érdekében. Ezen hatóságok szerint ezért helytelen a nyújtott hitel összegét a jelzáloghitel biztosítékául szolgáló földterület négyzetméterben (m2) meghatározott nagyságával elosztani a négyzetméterenkénti ár meghatározásához. A hatóságok a First Investment Bank (Fibank) hitelnyújtási mechanizmusait és a hitelfelvevők által biztosítékként javasolt erdők és erdőbirtokok értékmegállapításának módszereit szintén véleményezik. |
| --- | --- |

(92)

A bolgár hatóságok továbbá nem értenek egyet azzal, hogy a panaszos az erdőterület piaci árát az erdőterület különböző években (pl. az erdő elcserélése előtt néhány évvel) fennálló árainak összehasonlításával határozta meg és vitatják a panaszos azon állítását, hogy egyes esetekben az elcserélt erdőterületek tulajdonosai a földterületet biztosítékként használták hitel felvételéhez, mivel ez nem felelne meg a panaszos által említett bolgár törvények és az állami tulajdonról szóló törvény előírásainak. A panaszos által benyújtott adatok lényeges hibákat tartalmaznak és nem állnak összhangban az elérhető ingatlan-nyilvántartásokkal és a cserék dokumentációjával. A panaszos által benyújtott adatok a cserék révén felvásárolt és ezt követően hitelekhez biztosítékként nyújtott, állami tulajdonú erdőterületek tekintetében is helytelenek. A bolgár hatóságok mindenesetre megjegyzik, hogy a bolgár bankok – az ingatlanon kívül –egyéb likvid eszközöket is megkövetelnek biztosítékként, az adósság visszafizetésének biztosítása érdekében. Ezen hatóságok szerint ezért helytelen a nyújtott hitel összegét a jelzáloghitel biztosítékául szolgáló földterület négyzetméterben (m2) meghatározott nagyságával elosztani a négyzetméterenkénti ár meghatározásához. A hatóságok a First Investment Bank (Fibank) hitelnyújtási mechanizmusait és a hitelfelvevők által biztosítékként javasolt erdők és erdőbirtokok értékmegállapításának módszereit szintén véleményezik.

| (93) | A bolgár hatóságok továbbá nem értenek egyet a panaszos azon állításával, amely szerint az önkormányzati hatóságoknak nem volt más lehetőségük, mint elfogadni a részletes területrendezési terveket azon földterületek esetében, amelyek kijelölt hasznosítását már módosították. Ezen hatóságok szerint a földterület kijelölt hasznosításának bármilyen módosítása olyan jogilag kötelező érvényű, részletes területrendezési terveken alapszik, amelyeket nyilvánosan megtárgyaltak, és amelyek a jelenlegi, lakott területekre vonatkozó általános területrendezési terveket módosították. Ezen közigazgatási eljárások nem a mezőgazdasági és élelmezésügyi miniszter mérlegelési jogkörébe tartoznak, aki a földterület övezetbe sorolásának módosításáról csak a vonatkozó részletes területrendezési terv hatálybalépése után bocsát ki egyedi igazgatási közleményeket az ilyen módosítást kérelmező feleknek. |
| --- | --- |

(93)

A bolgár hatóságok továbbá nem értenek egyet a panaszos azon állításával, amely szerint az önkormányzati hatóságoknak nem volt más lehetőségük, mint elfogadni a részletes területrendezési terveket azon földterületek esetében, amelyek kijelölt hasznosítását már módosították. Ezen hatóságok szerint a földterület kijelölt hasznosításának bármilyen módosítása olyan jogilag kötelező érvényű, részletes területrendezési terveken alapszik, amelyeket nyilvánosan megtárgyaltak, és amelyek a jelenlegi, lakott területekre vonatkozó általános területrendezési terveket módosították. Ezen közigazgatási eljárások nem a mezőgazdasági és élelmezésügyi miniszter mérlegelési jogkörébe tartoznak, aki a földterület övezetbe sorolásának módosításáról csak a vonatkozó részletes területrendezési terv hatálybalépése után bocsát ki egyedi igazgatási közleményeket az ilyen módosítást kérelmező feleknek.

| (94) | A hatóságok továbbá cáfolják, hogy a cserékben részt vevő számos fél szerette volna módosítani a felvásárolt erdőterület kijelölt hasznosítását. A bolgár erdészeti törvény szerint a módosításokat csak a (hatályon kívül helyezett) erdészeti törvény 14. cikkének c) pontjában említett eljárás szerinti kérelem benyújtása esetén lehet végrehajtani. Tömegtájékoztató kiadványban vagy a törvény által előírt eljárástól eltérő módon kifejezett bármilyen más szándék lényegtelen és önkényes. |
| --- | --- |

(94)

A hatóságok továbbá cáfolják, hogy a cserékben részt vevő számos fél szerette volna módosítani a felvásárolt erdőterület kijelölt hasznosítását. A bolgár erdészeti törvény szerint a módosításokat csak a (hatályon kívül helyezett) erdészeti törvény 14. cikkének c) pontjában említett eljárás szerinti kérelem benyújtása esetén lehet végrehajtani. Tömegtájékoztató kiadványban vagy a törvény által előírt eljárástól eltérő módon kifejezett bármilyen más szándék lényegtelen és önkényes.

| (95) | A hatóságok továbbá nem értenek egyet a panaszos azon állításával, hogy az erdőterületek árának hatósági úton történő meghatározása nem tükrözi a gazdaság dinamikus fejlődését. A hatóságok úgy vélik, hogy az alapárakról szóló rendelet segítségével történő ármeghatározás megfelelő. Továbbá az sem igaz, hogy a rendelet nem került frissítésre, mivel új együtthatókat vezettek be 2007-ben azért, hogy a már végrehajtott cserék révén a gazdasági szereplők ne részesüljenek gazdasági előnyben. |
| --- | --- |

(95)

A hatóságok továbbá nem értenek egyet a panaszos azon állításával, hogy az erdőterületek árának hatósági úton történő meghatározása nem tükrözi a gazdaság dinamikus fejlődését. A hatóságok úgy vélik, hogy az alapárakról szóló rendelet segítségével történő ármeghatározás megfelelő. Továbbá az sem igaz, hogy a rendelet nem került frissítésre, mivel új együtthatókat vezettek be 2007-ben azért, hogy a már végrehajtott cserék révén a gazdasági szereplők ne részesüljenek gazdasági előnyben.

| (96) | A hatóságok cáfolják a panaszos azon állítását, hogy az értékelők elfogultak lennének. A hatóságok szerint ezen értékelők igazságügyi szakértők, akiknek feddhetetlensége megkérdőjelezhetetlen. Ezenkívül, abban az esetben, ha az erdőterület értékét a magánfél számára kedvezően állapítanák meg és nem az alapárakról szóló rendelettel összhangban, ezt az értékmegállapítást a hatóságok nem fogadnák el a csereügylet alkalmazásában. |
| --- | --- |

(96)

A hatóságok cáfolják a panaszos azon állítását, hogy az értékelők elfogultak lennének. A hatóságok szerint ezen értékelők igazságügyi szakértők, akiknek feddhetetlensége megkérdőjelezhetetlen. Ezenkívül, abban az esetben, ha az erdőterület értékét a magánfél számára kedvezően állapítanák meg és nem az alapárakról szóló rendelettel összhangban, ezt az értékmegállapítást a hatóságok nem fogadnák el a csereügylet alkalmazásában.

| (97) | A panaszos azon állításával kapcsolatban, hogy a hatóságok által szolgáltatott hivatalos statisztika, illetve az ügyletek értékeire/áraira vonatkozó adatok helytelenek, a hatóságok leszögezik, hogy egy ügylet tényleges árának az elrejtése által megvalósított adócsalás bűncselekménynek minősül a bolgár büntető törvénykönyv értelmében. |
| --- | --- |

(97)

A panaszos azon állításával kapcsolatban, hogy a hatóságok által szolgáltatott hivatalos statisztika, illetve az ügyletek értékeire/áraira vonatkozó adatok helytelenek, a hatóságok leszögezik, hogy egy ügylet tényleges árának az elrejtése által megvalósított adócsalás bűncselekménynek minősül a bolgár büntető törvénykönyv értelmében.

| (98) | Végül, a bolgár hatóságok cáfolják a panaszos azon állítását, hogy az EFA korábbi vezetője elleni vádemelés a csereügyletekkel kapcsolatos állami támogatás meglétét bizonyítaná. Ezen hatóságok szerint az állami tulajdonú erdőterületek cseréjével kapcsolatos eljárásokban részt vevő tisztviselőkkel szembeni eljárásoknak nincs jelentőségük a vitatott ügyletekben fennálló állami támogatás értékelésének szempontjából. |
| --- | --- |

(98)

Végül, a bolgár hatóságok cáfolják a panaszos azon állítását, hogy az EFA korábbi vezetője elleni vádemelés a csereügyletekkel kapcsolatos állami támogatás meglétét bizonyítaná. Ezen hatóságok szerint az állami tulajdonú erdőterületek cseréjével kapcsolatos eljárásokban részt vevő tisztviselőkkel szembeni eljárásoknak nincs jelentőségük a vitatott ügyletekben fennálló állami támogatás értékelésének szempontjából.

5.3.   BULGÁRIA MEGJEGYZÉSEI AZ EGYÉB HARMADIK FELEK ÁLTAL BENYÚJTOTT ÉSZREVÉTELEKRE VONATKOZÓAN

5.3.1.   Bulgária 2011. szeptember 29-i megjegyzései

| (99) | A bolgár hatóságok 2011. szeptember 29-i levelükben válaszoltak az All Seas által az eljárás megindításáról szóló határozatra tett észrevételekre. |
| --- | --- |

(99)

A bolgár hatóságok 2011. szeptember 29-i levelükben válaszoltak az All Seas által az eljárás megindításáról szóló határozatra tett észrevételekre.

| (100) | Az All Seas összesen 157,4 hektár, Teteven és Gabrovo településeken található magántulajdonú erdőbirtokot cserélt el összesen mintegy 57,9 hektár, Balcsik településen található állami tulajdonú erdőbirtokért cserében (71). Ezzel összefüggésben az All Seas általános költségként 138 781 BGN-t fizetett ki a bolgár államnak. |
| --- | --- |

(100)

Az All Seas összesen 157,4 hektár, Teteven és Gabrovo településeken található magántulajdonú erdőbirtokot cserélt el összesen mintegy 57,9 hektár, Balcsik településen található állami tulajdonú erdőbirtokért cserében (71). Ezzel összefüggésben az All Seas általános költségként 138 781 BGN-t fizetett ki a bolgár államnak.

| (101) | Az állami tulajdonú erdőbirtokokat 11,99 BGN/m2 hatósági áron értékelték. A bolgár hatóságok számára elérhető információ alapján az átlagos piaci ár (az azonos térségen belüli, ugyanazon vagy közeli régióban található erdőbirtokokat üzleti alapon megvásárló és eladó magánfelek közötti megállapodás szerinti ár) a vizsgált időszak alatt 4,16 BGN/m2 volt. Következésképpen az All Seas és a Bolgár Köztársaság közötti cserét fizetés ellenében hajtották végre és a Szerződés 107. cikkének értelmében nem eredményezett gazdasági előnyt. |
| --- | --- |

(101)

Az állami tulajdonú erdőbirtokokat 11,99 BGN/m2 hatósági áron értékelték. A bolgár hatóságok számára elérhető információ alapján az átlagos piaci ár (az azonos térségen belüli, ugyanazon vagy közeli régióban található erdőbirtokokat üzleti alapon megvásárló és eladó magánfelek közötti megállapodás szerinti ár) a vizsgált időszak alatt 4,16 BGN/m2 volt. Következésképpen az All Seas és a Bolgár Köztársaság közötti cserét fizetés ellenében hajtották végre és a Szerződés 107. cikkének értelmében nem eredményezett gazdasági előnyt.

| (102) | A bolgár hatóságok továbbá kiemelik, hogy az All Seas kérelmezte az erdészeti törvény 14. cikkének értelmében az erdőbirtok kijelölt hasznosításának módosítását és a bolgár Miniszteri Tanács az erdészeti törvény 14d. cikkének (2) bekezdése értelmében helyt adott a kérelemnek (72). A bolgár hatóságok tudomása szerint ez a határozat nem lépett hatályba. A bolgár hatóságok egyetértenek az All Seas-zel abban, hogy az államnak nem volt közvetlen befolyása a kérdéses (földhasználati térképpel nem rendelkező) földterület kijelölt hasznosításának módosítására, és ezért a csereügylet eredményeként bekövetkező tulajdonosváltozás nem fejezi ki a felek közös szándékát a kijelölt hasznosítás módosítására. A bolgár hatóságok szerint a cserék értékmegállapításának meghatározó tényezője az, hogy az elcserélendő eszközök mérleg szerinti értéke megegyezik-e. A bolgár kormány pontosan ezen az alapon hajtotta végre ezen ügyleteket. Az, hogy minden kérelmezőnek ugyanakkora közigazgatási díjakat kell fizetnie, egy másik ok, amely miatt a földterület hasznosításának cserét követő módosítása során semmiféle állami támogatás nem jelenik meg. |
| --- | --- |

(102)

A bolgár hatóságok továbbá kiemelik, hogy az All Seas kérelmezte az erdészeti törvény 14. cikkének értelmében az erdőbirtok kijelölt hasznosításának módosítását és a bolgár Miniszteri Tanács az erdészeti törvény 14d. cikkének (2) bekezdése értelmében helyt adott a kérelemnek (72). A bolgár hatóságok tudomása szerint ez a határozat nem lépett hatályba. A bolgár hatóságok egyetértenek az All Seas-zel abban, hogy az államnak nem volt közvetlen befolyása a kérdéses (földhasználati térképpel nem rendelkező) földterület kijelölt hasznosításának módosítására, és ezért a csereügylet eredményeként bekövetkező tulajdonosváltozás nem fejezi ki a felek közös szándékát a kijelölt hasznosítás módosítására. A bolgár hatóságok szerint a cserék értékmegállapításának meghatározó tényezője az, hogy az elcserélendő eszközök mérleg szerinti értéke megegyezik-e. A bolgár kormány pontosan ezen az alapon hajtotta végre ezen ügyleteket. Az, hogy minden kérelmezőnek ugyanakkora közigazgatási díjakat kell fizetnie, egy másik ok, amely miatt a földterület hasznosításának cserét követő módosítása során semmiféle állami támogatás nem jelenik meg.

| (103) | A bolgár hatóságok továbbá megállapítják, hogy az All Seas a csere következtében megszerzett birtokokon nem termelt ki faanyagot és nem folytatott Unión belüli kereskedelmet az ezen birtokokról származó faanyagokkal. Ezenkívül az All Seas nem kínál az idegenforgalmi törvényben meghatározott idegenforgalmi szolgáltatásokat és nem minősül az építőipari kamaráról szóló törvény értelmében építőipari vállalatnak. |
| --- | --- |

(103)

A bolgár hatóságok továbbá megállapítják, hogy az All Seas a csere következtében megszerzett birtokokon nem termelt ki faanyagot és nem folytatott Unión belüli kereskedelmet az ezen birtokokról származó faanyagokkal. Ezenkívül az All Seas nem kínál az idegenforgalmi törvényben meghatározott idegenforgalmi szolgáltatásokat és nem minősül az építőipari kamaráról szóló törvény értelmében építőipari vállalatnak.

5.3.2.   Bulgária 2011. november 4-i megjegyzései

| (104) | A bolgár hatóságok 2011. november 4-i levelükben válaszoltak a következő harmadik felek által tett észrevételekre: Elkabel AD, LM Impex EOOD, Foros Development EAD és Simeon Stoev Mirov. |
| --- | --- |

(104)

A bolgár hatóságok 2011. november 4-i levelükben válaszoltak a következő harmadik felek által tett észrevételekre: Elkabel AD, LM Impex EOOD, Foros Development EAD és Simeon Stoev Mirov.

| (105) | Az Elkabel, LM Impex és Foros Development vállalatokkal végrehajtott csereügyletekre vonatkozóan a bolgár hatóságok kijelentették, hogy nem fedezték az árak közötti különbséget és a szóban forgó esetekben a magánfelek kiegészítő kifizetéseket teljesítettek az általános költségek fedezése érdekében. Továbbá minden helyi adót ezen felek fizettek ki. Végül, a három vállalat közül egy sem kérte a felvásárolt erdőterület hasznosításának módosítását. |
| --- | --- |

(105)

Az Elkabel, LM Impex és Foros Development vállalatokkal végrehajtott csereügyletekre vonatkozóan a bolgár hatóságok kijelentették, hogy nem fedezték az árak közötti különbséget és a szóban forgó esetekben a magánfelek kiegészítő kifizetéseket teljesítettek az általános költségek fedezése érdekében. Továbbá minden helyi adót ezen felek fizettek ki. Végül, a három vállalat közül egy sem kérte a felvásárolt erdőterület hasznosításának módosítását.

| (106) | A bolgár hatóságok továbbá megállapítják, hogy egyes olyan településeken, ahol az elcserélt telkek voltak találhatók, nem került sor teljes mértékben magánjellegű ügyletekre, ezért nem volt lehetséges az elcserélt telkek piaci árát vagy a gazdasági előny nyújtásának tényét meghatározni. |
| --- | --- |

(106)

A bolgár hatóságok továbbá megállapítják, hogy egyes olyan településeken, ahol az elcserélt telkek voltak találhatók, nem került sor teljes mértékben magánjellegű ügyletekre, ezért nem volt lehetséges az elcserélt telkek piaci árát vagy a gazdasági előny nyújtásának tényét meghatározni.

| (107) | A bolgár hatóságok továbbá megállapítják, hogy sem az Elkabel, sem az LM Impex nem faanyagexportőr és a bolgár jog értelmében nincsenek építőipari vagy idegenforgalmi vállalatként nyilvántartva. |
| --- | --- |

(107)

A bolgár hatóságok továbbá megállapítják, hogy sem az Elkabel, sem az LM Impex nem faanyagexportőr és a bolgár jog értelmében nincsenek építőipari vagy idegenforgalmi vállalatként nyilvántartva.

| (108) | Simeon Stoev Mirov természetes személlyel kapcsolatban, aki 5,6 dekárnyi, 3 436 BGN értékű, Rakitovóban található magántulajdonú erdőterületet cserélt el 5 dekárnyi, 1 308 BGN értékű, Burgaszban (Kraymorie község) található állami tulajdonú erdőterületre, a bolgár hatóságok úgy vélik, hogy ez a csereügylet a csekély összegű támogatásokra vonatkozó rendelet hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(108)

Simeon Stoev Mirov természetes személlyel kapcsolatban, aki 5,6 dekárnyi, 3 436 BGN értékű, Rakitovóban található magántulajdonú erdőterületet cserélt el 5 dekárnyi, 1 308 BGN értékű, Burgaszban (Kraymorie község) található állami tulajdonú erdőterületre, a bolgár hatóságok úgy vélik, hogy ez a csereügylet a csekély összegű támogatásokra vonatkozó rendelet hatálya alá tartozik.

| (109) | A felsorolt okok miatt a bolgár hatóságok azzal érvelnek, hogy véleményük szerint a fent említett magánfelekkel lebonyolított cserék nem minősülnek állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(109)

A felsorolt okok miatt a bolgár hatóságok azzal érvelnek, hogy véleményük szerint a fent említett magánfelekkel lebonyolított cserék nem minősülnek állami támogatásnak.

5.3.3.   Bulgária 2011. december 16-i megjegyzései

| (110) | A bolgár hatóságok 2011. december 16-i levelükben válaszoltak a következő harmadik felek által tett észrevételekre: V-G-N Confort OOD, Izgrev 5 EOOD, Ecobalkani-Bulgaria EOOD, Vihren EEOD, Liteks Komers AD és Jivka Blagoeva. |
| --- | --- |

(110)

A bolgár hatóságok 2011. december 16-i levelükben válaszoltak a következő harmadik felek által tett észrevételekre: V-G-N Confort OOD, Izgrev 5 EOOD, Ecobalkani-Bulgaria EOOD, Vihren EEOD, Liteks Komers AD és Jivka Blagoeva.

| (111) | A V-G-N Confort, Izgrev 5, Ecobalkani, Vihren és Liteks Komers vállalatokkal végrehajtott csereügyletekre vonatkozóan a bolgár hatóságok kifejtették, hogy nem fedezték az árak közötti különbséget és a szóban forgó esetekben a magánfelek kiegészítő kifizetéséket teljesítettek az általános költségek fedezése érdekében. Ezenkívül minden helyi adót ezen felek fizettek ki. Végül, a V-G-N Confort, Ecobalkani és Liteks Komers nem kérte az általuk felvásárolt állami tulajdonú erdőterületek kijelölt hasznosításának módosítását. |
| --- | --- |

(111)

A V-G-N Confort, Izgrev 5, Ecobalkani, Vihren és Liteks Komers vállalatokkal végrehajtott csereügyletekre vonatkozóan a bolgár hatóságok kifejtették, hogy nem fedezték az árak közötti különbséget és a szóban forgó esetekben a magánfelek kiegészítő kifizetéséket teljesítettek az általános költségek fedezése érdekében. Ezenkívül minden helyi adót ezen felek fizettek ki. Végül, a V-G-N Confort, Ecobalkani és Liteks Komers nem kérte az általuk felvásárolt állami tulajdonú erdőterületek kijelölt hasznosításának módosítását.

| (112) | A bolgár hatóságok továbbá megállapítják, hogy egyes olyan településeken, ahol az elcserélt telkek voltak találhatók, nem került sor teljes mértékben magánjellegű ügyletekre, ezért nem volt lehetséges az érintett telkek piaci árát meghatározni vagy annak a tényét meggyőzően megállapítani, hogy a fent említett magánfelek gazdasági előnyben részesültek-e. Az Izgrev 5 esetében az elcserélt állami tulajdonú erdőterület hatósági ára valamivel magasabb volt, mint a hasonló magánügyletek során megállapított piaci ár, ezért a bolgár hatóságok szerint a vállalatot nem részesítették gazdasági előnyben. Ugyanez az érvelés vonatkozik a Liteks Komersszel lebonyolított ügyletre, amelynek esetében – a bolgár hatóságok szerint – a hatósági árak négyszer magasabbak lettek volna, mint az állami tulajdonú erdőterületek piaci ára. |
| --- | --- |

(112)

A bolgár hatóságok továbbá megállapítják, hogy egyes olyan településeken, ahol az elcserélt telkek voltak találhatók, nem került sor teljes mértékben magánjellegű ügyletekre, ezért nem volt lehetséges az érintett telkek piaci árát meghatározni vagy annak a tényét meggyőzően megállapítani, hogy a fent említett magánfelek gazdasági előnyben részesültek-e. Az Izgrev 5 esetében az elcserélt állami tulajdonú erdőterület hatósági ára valamivel magasabb volt, mint a hasonló magánügyletek során megállapított piaci ár, ezért a bolgár hatóságok szerint a vállalatot nem részesítették gazdasági előnyben. Ugyanez az érvelés vonatkozik a Liteks Komersszel lebonyolított ügyletre, amelynek esetében – a bolgár hatóságok szerint – a hatósági árak négyszer magasabbak lettek volna, mint az állami tulajdonú erdőterületek piaci ára.

| (113) | Végül, a bolgár hatóságok megjegyzik, hogy a fent említett magánfelek egyike sem faanyagexportőr vagy nincs a bolgár jog értelmében építőipari vagy idegenforgalmi vállalatként nyilvántartva, ezért a velük lebonyolított csereügyletek nem érintik a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(113)

Végül, a bolgár hatóságok megjegyzik, hogy a fent említett magánfelek egyike sem faanyagexportőr vagy nincs a bolgár jog értelmében építőipari vagy idegenforgalmi vállalatként nyilvántartva, ezért a velük lebonyolított csereügyletek nem érintik a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (114) | A Jivka Blagoeva természetes személy által lebonyolított csereügylet során 1,9036 hektár, 16 091 BGN értékű, Teteven településen található magántulajdonú erdőterületet cseréltek el 0,3001 hektár, 24 216 BGN értékű, a Predela térségben található Razlog településen lévő állami tulajdonú területtel. A bolgár állam nem fedezte az árak közötti különbséget, Jivka Blagoeva fizetett ki minden általános költséget és helyi adót és az új tulajdonos nem kérte az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának módosítását. A bolgár hatóságok szerint ezen csereügylet a csekély összegű támogatásokra vonatkozó rendelet hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(114)

A Jivka Blagoeva természetes személy által lebonyolított csereügylet során 1,9036 hektár, 16 091 BGN értékű, Teteven településen található magántulajdonú erdőterületet cseréltek el 0,3001 hektár, 24 216 BGN értékű, a Predela térségben található Razlog településen lévő állami tulajdonú területtel. A bolgár állam nem fedezte az árak közötti különbséget, Jivka Blagoeva fizetett ki minden általános költséget és helyi adót és az új tulajdonos nem kérte az elcserélt földterület kijelölt hasznosításának módosítását. A bolgár hatóságok szerint ezen csereügylet a csekély összegű támogatásokra vonatkozó rendelet hatálya alá tartozik.

| (115) | Ennek megfelelően, a bolgár hatóságok úgy vélik, hogy a fent említett magánfelekkel lebonyolított csereügyletek során nincs jelen állami támogatás. |
| --- | --- |

(115)

Ennek megfelelően, a bolgár hatóságok úgy vélik, hogy a fent említett magánfelekkel lebonyolított csereügyletek során nincs jelen állami támogatás.

5.3.4.   Bulgária 2012. április 25-i megjegyzései

| (116) | A bolgár hatóságok 2012. április 25-i levelükben válaszoltak a következő harmadik felek által tett észrevételekre: Aqua Estate, Beta Forest, Kosta Gerov, Dimitar Ivanov Terziev, Yavor Iliev Haytov, Valentina Angelova Haytova, Georgi Aleksandrov Babev, Marieta Tihomirova Damyanova, Elizabet Petkova Mihaylova, Svetoslav Petkov Mihaylov, BG Land Co, Mirta Engineering, Miks PS-OOD és BOIL OOD. |
| --- | --- |

(116)

A bolgár hatóságok 2012. április 25-i levelükben válaszoltak a következő harmadik felek által tett észrevételekre: Aqua Estate, Beta Forest, Kosta Gerov, Dimitar Ivanov Terziev, Yavor Iliev Haytov, Valentina Angelova Haytova, Georgi Aleksandrov Babev, Marieta Tihomirova Damyanova, Elizabet Petkova Mihaylova, Svetoslav Petkov Mihaylov, BG Land Co, Mirta Engineering, Miks PS-OOD és BOIL OOD.

| (117) | A bolgár hatóságok támogatják a vizsgált időszak alatt lebonyolított csereügyletekben részt vevő természetes személyek és vállalatok által benyújtott észrevételeket, nevezetesen, hogy a cserék nem jelentenek állami támogatást, hanem ehelyett olyan ügyleteknek minősülnek, amelyeket az állam számára kedvező feltételek mellett és a hasonló ingatlanok esetében megállapított piaci áraknál nem alacsonyabb árakon bonyolítottak le. A bolgár hatóságok ezenkívül támogatják a fent említett magánfelek álláspontját, amely szerint a csereügyleteket a hatályos bolgár nemzeti joggal, azaz az alapárakról szóló rendelettel és az erdészeti törvénnyel összhangban hajtották végre. Végül, egyes ügyleteket a csekély összegű támogatásokra vonatkozó rendelet hatálya alá tartozónak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(117)

A bolgár hatóságok támogatják a vizsgált időszak alatt lebonyolított csereügyletekben részt vevő természetes személyek és vállalatok által benyújtott észrevételeket, nevezetesen, hogy a cserék nem jelentenek állami támogatást, hanem ehelyett olyan ügyleteknek minősülnek, amelyeket az állam számára kedvező feltételek mellett és a hasonló ingatlanok esetében megállapított piaci áraknál nem alacsonyabb árakon bonyolítottak le. A bolgár hatóságok ezenkívül támogatják a fent említett magánfelek álláspontját, amely szerint a csereügyleteket a hatályos bolgár nemzeti joggal, azaz az alapárakról szóló rendelettel és az erdészeti törvénnyel összhangban hajtották végre. Végül, egyes ügyleteket a csekély összegű támogatásokra vonatkozó rendelet hatálya alá tartozónak kell tekinteni.

5.4.   BULGÁRIA VÁLASZAI A BIZOTTSÁG HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS SORÁN KÜLDÖTT TÁJÉKOZTATÁS IRÁNTI MEGKERESÉSÉRE

| (118) | A bolgár hatóságok a tájékoztatási kérelmekre válaszul benyújtották a vizsgált időszak alatt végrehajtott valamennyi csereügylet tekintetében – mind a magántulajdonú, mind az állami tulajdonú erdőterületekre – kiszámított piaci árakat (73). |
| --- | --- |

(118)

A bolgár hatóságok a tájékoztatási kérelmekre válaszul benyújtották a vizsgált időszak alatt végrehajtott valamennyi csereügylet tekintetében – mind a magántulajdonú, mind az állami tulajdonú erdőterületekre – kiszámított piaci árakat (73).

| (119) | A bolgár hatóságok ugyanakkor 2013. november 19-i beadványukban (74) jelezték, hogy az általuk benyújtott adatok megbízhatóságával kapcsolatban problémák merültek fel. Különösen a (44) preambulumbekezdésben szereplő képlet alkalmazásában a bolgár hatóságok tisztességes piaci árakat határoztak meg a csereügyletekben érintett 82 (60 állami tulajdonú és 22 magántulajdonú) telek esetében. A fennmaradó telkek esetében a hatóságok a legnagyobb gondosság elve alapján határozták meg a piaci értékeket, jelezve, hogy azok nem feltétlenül tükrözik a tisztességes piaci értékeket. A fennmaradó érintett állami tulajdonú telkek esetében a bolgár hatóságok kifejtették, hogy az általuk piaci árakként megadott árak valójában különböző típusú erdészeti ügyletek árainak átlagai voltak. Ezért ezek nem szükségszerűen jelentenek tisztességes piaci értéket, mert nem egyeznek meg a teljesen hasonló ügyletek átlagos áraival. |
| --- | --- |

(119)

A bolgár hatóságok ugyanakkor 2013. november 19-i beadványukban (74) jelezték, hogy az általuk benyújtott adatok megbízhatóságával kapcsolatban problémák merültek fel. Különösen a (44) preambulumbekezdésben szereplő képlet alkalmazásában a bolgár hatóságok tisztességes piaci árakat határoztak meg a csereügyletekben érintett 82 (60 állami tulajdonú és 22 magántulajdonú) telek esetében. A fennmaradó telkek esetében a hatóságok a legnagyobb gondosság elve alapján határozták meg a piaci értékeket, jelezve, hogy azok nem feltétlenül tükrözik a tisztességes piaci értékeket. A fennmaradó érintett állami tulajdonú telkek esetében a bolgár hatóságok kifejtették, hogy az általuk piaci árakként megadott árak valójában különböző típusú erdészeti ügyletek árainak átlagai voltak. Ezért ezek nem szükségszerűen jelentenek tisztességes piaci értéket, mert nem egyeznek meg a teljesen hasonló ügyletek átlagos áraival.

| (120) | Hasonlóan, a fennmaradó magántulajdonú telkek esetében, amelyek értékmegállapítását független szakértő még nem végezte el, a bolgár hatóságok jelezték, hogy egyes esetekben az adásvételi igazolásban megadott árak, amelyeket a hatóságok ezen telkek piaci értékének helyettesítése céljából használtak, az úgynevezett adóértékekhez vannak közel vagy azzal egyenlőek. A telkek adóértéke nem egyezik meg azok piaci értékével, hanem az ingatlanügyletek során fizetendő minimumárral egyenlő, azaz az érintett telek piaci értéke elvileg magasabb lenne. |
| --- | --- |

(120)

Hasonlóan, a fennmaradó magántulajdonú telkek esetében, amelyek értékmegállapítását független szakértő még nem végezte el, a bolgár hatóságok jelezték, hogy egyes esetekben az adásvételi igazolásban megadott árak, amelyeket a hatóságok ezen telkek piaci értékének helyettesítése céljából használtak, az úgynevezett adóértékekhez vannak közel vagy azzal egyenlőek. A telkek adóértéke nem egyezik meg azok piaci értékével, hanem az ingatlanügyletek során fizetendő minimumárral egyenlő, azaz az érintett telek piaci értéke elvileg magasabb lenne.

| (121) | A fentiek ellenére a bolgár hatóságok hangsúlyozták, hogy a piaci árakról általuk szolgáltatott adatok az általuk elérhető legpontosabb becslések, mert: i. Bulgáriában nincsenek külön szabályok az erdőbirtokok piaci árának értékmegállapítás segítségével történő meghatározására, ii. időigényes lenne az érintett telkek csereügylet időpontjában fennálló piaci árait egy szakértő értékelő segítségével megállapítani és iii. egy ilyen értékmegállapítás nagyon költséges lenne. A bolgár hatóságok továbbá azt állították, hogy a megadott árak mindenképpen közelebb vannak a tisztességes piaci árakhoz, mint a hatósági árakhoz. |
| --- | --- |

(121)

A fentiek ellenére a bolgár hatóságok hangsúlyozták, hogy a piaci árakról általuk szolgáltatott adatok az általuk elérhető legpontosabb becslések, mert: i. Bulgáriában nincsenek külön szabályok az erdőbirtokok piaci árának értékmegállapítás segítségével történő meghatározására, ii. időigényes lenne az érintett telkek csereügylet időpontjában fennálló piaci árait egy szakértő értékelő segítségével megállapítani és iii. egy ilyen értékmegállapítás nagyon költséges lenne. A bolgár hatóságok továbbá azt állították, hogy a megadott árak mindenképpen közelebb vannak a tisztességes piaci árakhoz, mint a hatósági árakhoz.

| (122) | Végül, a bolgár hatóságok információt szolgáltattak egy 25 csereügyletből álló minta esetében ténylegesen használt hatósági árakról, valamint azon hipotetikus hatósági árakról, amelyek az alapárakról szóló rendelet 2010. évi módosításában található együtthatók használatából következnének. A minta 25 ügyletet foglalt magában, amelyek többségét 2009-ben vagy 2008-ban hajtották végre (csak 6 tranzakciót hajtottak végre 2007-ben). Az információt a Bizottság annak ellenőrzéséhez kérte, hogy a hatósági árak rendszere – amennyiben megfelelően frissítésre kerül – megfelelően tükrözi-e az erdőterületek piaci árat és az ítélkezési gyakorlatnak megfelelően minden esetben a piaci értékhez lehető legközelebbi árakat eredményezi-e. |
| --- | --- |

(122)

Végül, a bolgár hatóságok információt szolgáltattak egy 25 csereügyletből álló minta esetében ténylegesen használt hatósági árakról, valamint azon hipotetikus hatósági árakról, amelyek az alapárakról szóló rendelet 2010. évi módosításában található együtthatók használatából következnének. A minta 25 ügyletet foglalt magában, amelyek többségét 2009-ben vagy 2008-ban hajtották végre (csak 6 tranzakciót hajtottak végre 2007-ben). Az információt a Bizottság annak ellenőrzéséhez kérte, hogy a hatósági árak rendszere – amennyiben megfelelően frissítésre kerül – megfelelően tükrözi-e az erdőterületek piaci árat és az ítélkezési gyakorlatnak megfelelően minden esetben a piaci értékhez lehető legközelebbi árakat eredményezi-e.

6.   AZ INTÉZKEDÉS ÉRTÉKELÉSE

6.1.   A TÁMOGATÁS MEGLÉTE

| (123) | A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk nyújtásának előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(123)

A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk nyújtásának előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (124) | Ahhoz, hogy valamely intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősüljön, a következő együttes feltételeknek kell teljesülnie: i. az intézkedésnek az államnak betudhatónak kell lennie és azt állami forrásokból kell finanszírozni; ii. előnyhöz kell juttatnia a kedvezményezettet; iii. az előnynek szelektívnek kell lennie; és iv. torzítania kell a versenyt, vagy versenytorzítással kell fenyegetnie, és képesnek kell lennie a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására. |
| --- | --- |

(124)

Ahhoz, hogy valamely intézkedés a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősüljön, a következő együttes feltételeknek kell teljesülnie: i. az intézkedésnek az államnak betudhatónak kell lennie és azt állami forrásokból kell finanszírozni; ii. előnyhöz kell juttatnia a kedvezményezettet; iii. az előnynek szelektívnek kell lennie; és iv. torzítania kell a versenyt, vagy versenytorzítással kell fenyegetnie, és képesnek kell lennie a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolására.

| (125) | A jelen esetben azonban bevezetésként azt is figyelembe szükséges venni, hogy a csereügyletek esetleges kedvezményezettjei a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett vállalkozásnak minősülnek-e. Erre azért van szükség, mert a rendelkezés szövege szerint az állami támogatásra vonatkozó szabályok csak akkor alkalmazandók, ha a támogatás kedvezményezettje vállalkozás. |
| --- | --- |

(125)

A jelen esetben azonban bevezetésként azt is figyelembe szükséges venni, hogy a csereügyletek esetleges kedvezményezettjei a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett vállalkozásnak minősülnek-e. Erre azért van szükség, mert a rendelkezés szövege szerint az állami támogatásra vonatkozó szabályok csak akkor alkalmazandók, ha a támogatás kedvezményezettje vállalkozás.

| (126) | Az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: EUB) a „vállalkozás” fogalmát a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában gazdasági tevékenységet ellátó entitásként határozta meg, annak jogállásától és finanszírozási módjától függetlenül (75). Az EUB szerint minden olyan tevékenység, amely áruk és szolgáltatások kínálását foglalja magába a piacon, gazdasági tevékenységnek (76) minősül. Egy entitás vállalkozásnak minősítése ezért mindig az adott tevékenység alapján történik. Egy gazdasági és nem gazdasági tevékenységet is végző entitás csak az előbbi alapján tekintendő vállalkozásnak. Egy vállalkozásnak nem kell jogi személynek lennie; természetes személyek is vállalkozásnak minősülhetnek az állami támogatási szabályok szerint, ha gazdasági tevékenységet végeznek. |
| --- | --- |

(126)

Az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: EUB) a „vállalkozás” fogalmát a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában gazdasági tevékenységet ellátó entitásként határozta meg, annak jogállásától és finanszírozási módjától függetlenül (75). Az EUB szerint minden olyan tevékenység, amely áruk és szolgáltatások kínálását foglalja magába a piacon, gazdasági tevékenységnek (76) minősül. Egy entitás vállalkozásnak minősítése ezért mindig az adott tevékenység alapján történik. Egy gazdasági és nem gazdasági tevékenységet is végző entitás csak az előbbi alapján tekintendő vállalkozásnak. Egy vállalkozásnak nem kell jogi személynek lennie; természetes személyek is vállalkozásnak minősülhetnek az állami támogatási szabályok szerint, ha gazdasági tevékenységet végeznek.

| (127) | Ezt szem előtt tartva megjegyzendő, hogy a vitatott csereügyletek egyes kedvezményezettjei nem végeztek gazdasági tevékenységeket az elcserélt erdőterületekkel a vizsgált időszak alatt és jelenleg sem végeznek ilyen tevékenységeket. Ennek következtében ezen kedvezményezettek nem minősülnek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett vállalkozásoknak, így a bolgár állammal általuk lebonyolított csereügyletek állami támogatás nélküli ügyleteknek tekintendők. |
| --- | --- |

(127)

Ezt szem előtt tartva megjegyzendő, hogy a vitatott csereügyletek egyes kedvezményezettjei nem végeztek gazdasági tevékenységeket az elcserélt erdőterületekkel a vizsgált időszak alatt és jelenleg sem végeznek ilyen tevékenységeket. Ennek következtében ezen kedvezményezettek nem minősülnek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett vállalkozásoknak, így a bolgár állammal általuk lebonyolított csereügyletek állami támogatás nélküli ügyleteknek tekintendők.

| (128) | Következésképpen ezen határozat hátralévő része a vitatott csereügyleteknek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vállalkozásnak minősülő kedvezményezettjeire vonatkozik. |
| --- | --- |

(128)

Következésképpen ezen határozat hátralévő része a vitatott csereügyleteknek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vállalkozásnak minősülő kedvezményezettjeire vonatkozik.

6.1.1.   A csere és a földterület kijelölt hasznosításának módosítása közötti tényleges kapcsolat

| (129) | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság első kétsége arra vonatkozott, hogy létezett-e tényleges kapcsolat a csereügyletek és a kedvezményezettek által kapott elcserélt földterület kijelölt hasznosításának módosítása között. Ez azért fontos, mert ha egy ilyen kapcsolat létezik, akkor az befolyásolja a Bizottság arra vonatkozó értékelését, hogy a csereügyletek gazdasági előnyt eredményeztek-e, és ezen előny számszerűsítésének módját. A tényleges kapcsolat azt jelenti, hogy a csereügyletben részt vevő feleknek már az ügylet lebonyolítása előtt szándékában állt a cserét követően az állami tulajdonú földterület kijelölt hasznosítását erdőterületről építésre alkalmas földterületre módosítani. Ezért, mivel az alapárakról szóló rendelet alapján a csereügylethez kiszámított hatósági árak két erdőterület telkének cseréjén alapulnának, az állami tulajdonú telek kijelölt hasznosításának későbbi módosítása – amennyiben azt kezdettől fogva módosítani szándékozták – az átvett telek alulértékelését eredményezheti, figyelembe véve annak építési területként történő jövőbeni tervezett hasznosítását. |
| --- | --- |

(129)

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság első kétsége arra vonatkozott, hogy létezett-e tényleges kapcsolat a csereügyletek és a kedvezményezettek által kapott elcserélt földterület kijelölt hasznosításának módosítása között. Ez azért fontos, mert ha egy ilyen kapcsolat létezik, akkor az befolyásolja a Bizottság arra vonatkozó értékelését, hogy a csereügyletek gazdasági előnyt eredményeztek-e, és ezen előny számszerűsítésének módját. A tényleges kapcsolat azt jelenti, hogy a csereügyletben részt vevő feleknek már az ügylet lebonyolítása előtt szándékában állt a cserét követően az állami tulajdonú földterület kijelölt hasznosítását erdőterületről építésre alkalmas földterületre módosítani. Ezért, mivel az alapárakról szóló rendelet alapján a csereügylethez kiszámított hatósági árak két erdőterület telkének cseréjén alapulnának, az állami tulajdonú telek kijelölt hasznosításának későbbi módosítása – amennyiben azt kezdettől fogva módosítani szándékozták – az átvett telek alulértékelését eredményezheti, figyelembe véve annak építési területként történő jövőbeni tervezett hasznosítását.

| (130) | A Bizottság szerint az, hogyha a vitatott csereügyleteket mindig – vagy legalább az esetek döntő többségében – a kedvezményezettek által kapott elcserélt földterületek kijelölt hasznosításának módosítására vonatkozó (jóváhagyott) kérelem követte volna, objektív bizonyíték lenne arra, hogy az ezen csereügyletekben részt vevő felek a kezdettől fogva módosítani szándékozták az állami tulajdonú földterület kijelölt hasznosítását a cserét követően. |
| --- | --- |

(130)

A Bizottság szerint az, hogyha a vitatott csereügyleteket mindig – vagy legalább az esetek döntő többségében – a kedvezményezettek által kapott elcserélt földterületek kijelölt hasznosításának módosítására vonatkozó (jóváhagyott) kérelem követte volna, objektív bizonyíték lenne arra, hogy az ezen csereügyletekben részt vevő felek a kezdettől fogva módosítani szándékozták az állami tulajdonú földterület kijelölt hasznosítását a cserét követően.

| (131) | A bolgár hatóságok által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul rendelkezésre bocsátott statisztikai adatok, amelyek megerősítik a (38) preambulumbekezdésben bemutatott adatokat, azt bizonyítják, hogy a vizsgált időszak alatt lebonyolított 132 csereügylettel kapcsolatban 24 esetben kérték, hogy a földterület kijelölt hasznosítását módosítsák építésre alkalmas földterületté (amely az összes csere 18,2 %-a) és ebből 15 esetben jóváhagyták a kért módosítást (amely az összes csere 11,4 %-a). Ezen adatok alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az esetek többségében a cseréket nem követte a földterület kijelölt hasznosításának módosítására vonatkozó kérelem. |
| --- | --- |

(131)

A bolgár hatóságok által az eljárás megindításáról szóló határozatra válaszul rendelkezésre bocsátott statisztikai adatok, amelyek megerősítik a (38) preambulumbekezdésben bemutatott adatokat, azt bizonyítják, hogy a vizsgált időszak alatt lebonyolított 132 csereügylettel kapcsolatban 24 esetben kérték, hogy a földterület kijelölt hasznosítását módosítsák építésre alkalmas földterületté (amely az összes csere 18,2 %-a) és ebből 15 esetben jóváhagyták a kért módosítást (amely az összes csere 11,4 %-a). Ezen adatok alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az esetek többségében a cseréket nem követte a földterület kijelölt hasznosításának módosítására vonatkozó kérelem.

| (132) | A Bizottság mindenesetre megállapítja, hogy a bolgár jogszabályok két külön eljárást írnak elő a cserékre és a földterület kijelölt hasznosításának módosítására vonatkozóan, és két külön állami szerv felel a műveletekért, amelyek egymástól függetlenül működnek. Ez további bizonyíték arra nézve, hogy ebben az esetben a csereügyletek és a földterület kijelölt hasznosításának módosítása között nem áll fenn tényleges kapcsolat. |
| --- | --- |

(132)

A Bizottság mindenesetre megállapítja, hogy a bolgár jogszabályok két külön eljárást írnak elő a cserékre és a földterület kijelölt hasznosításának módosítására vonatkozóan, és két külön állami szerv felel a műveletekért, amelyek egymástól függetlenül működnek. Ez további bizonyíték arra nézve, hogy ebben az esetben a csereügyletek és a földterület kijelölt hasznosításának módosítása között nem áll fenn tényleges kapcsolat.

| (133) | Mivel a csereügyletek és a kedvezményezett által átvett, elcserélt földterület kijelölt hasznosításának módosítása között nem mutatható ki tényleges kapcsolat, a Bizottság minden egyes műveletet külön megvizsgál a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás meglétével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(133)

Mivel a csereügyletek és a kedvezményezett által átvett, elcserélt földterület kijelölt hasznosításának módosítása között nem mutatható ki tényleges kapcsolat, a Bizottság minden egyes műveletet külön megvizsgál a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás meglétével kapcsolatban.

6.1.2.   A támogatás megléte a földterület kijelölt hasznosításának módosítása során

| (134) | A földterület hasznosításának kijelölése a hatóságok által a telkek hasznosítása és fejlesztésének intenzitása felett gyakorolt jogi ellenőrzés. Ha egy hatóság jóváhagyja egy telek kijelölt hasznosításának módosítását, akkor szabályozási tevékenységét gyakorolja és nem gazdasági szereplőként cselekszik. |
| --- | --- |

(134)

A földterület hasznosításának kijelölése a hatóságok által a telkek hasznosítása és fejlesztésének intenzitása felett gyakorolt jogi ellenőrzés. Ha egy hatóság jóváhagyja egy telek kijelölt hasznosításának módosítását, akkor szabályozási tevékenységét gyakorolja és nem gazdasági szereplőként cselekszik.

| (135) | Csak az állami forrásból közvetlenül vagy közvetve nyújtott előny minősülhet a Szerződés 107. cikke szerinti állami támogatásnak. Az EUB ítélkezési gyakorlatának megfelelően (77) az e rendelkezésben szereplő, „a tagállamok által” és az „állami forrásból” nyújtott támogatás közötti megkülönböztetés nem azt jelenti, hogy az állam által nyújtott valamennyi előny támogatásnak minősül, függetlenül attól, hogy állami forrásokból finanszírozzák-e. Ezen megkülönböztetésnek inkább az a célja, hogy e fogalom vonatkozzon a közvetlenül az állam által, valamint az általa kijelölt vagy létrehozott köz- vagy magánszervezet által nyújtott előnyökre is. |
| --- | --- |

(135)

Csak az állami forrásból közvetlenül vagy közvetve nyújtott előny minősülhet a Szerződés 107. cikke szerinti állami támogatásnak. Az EUB ítélkezési gyakorlatának megfelelően (77) az e rendelkezésben szereplő, „a tagállamok által” és az „állami forrásból” nyújtott támogatás közötti megkülönböztetés nem azt jelenti, hogy az állam által nyújtott valamennyi előny támogatásnak minősül, függetlenül attól, hogy állami forrásokból finanszírozzák-e. Ezen megkülönböztetésnek inkább az a célja, hogy e fogalom vonatkozzon a közvetlenül az állam által, valamint az általa kijelölt vagy létrehozott köz- vagy magánszervezet által nyújtott előnyökre is.

| (136) | Habár egy kérdéses telek kijelölt hasznosításának erdőterületről építésre alkalmas területre való módosításának hatóság általi jóváhagyása a földterület piaci értékének növekedését eredményezheti, ezen jóváhagyás a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem foglalja magában állami források átruházását: a szabályozási tevékenység gyakorlása nem eredményezi a források tényleges átutalását a jóváhagyás kedvezményezettjének és nem vezet az állami támogatások elengedéséhez sem, mert az állam ezen szabályozói tevékenységének gyakorlása során nem köteles a sikeres kérelmezőkre olyan díjat kiszabni, amely a jóváhagyás megszerzéséből keletkező teljes gazdasági értéket tükrözi (78). |
| --- | --- |

(136)

Habár egy kérdéses telek kijelölt hasznosításának erdőterületről építésre alkalmas területre való módosításának hatóság általi jóváhagyása a földterület piaci értékének növekedését eredményezheti, ezen jóváhagyás a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem foglalja magában állami források átruházását: a szabályozási tevékenység gyakorlása nem eredményezi a források tényleges átutalását a jóváhagyás kedvezményezettjének és nem vezet az állami támogatások elengedéséhez sem, mert az állam ezen szabályozói tevékenységének gyakorlása során nem köteles a sikeres kérelmezőkre olyan díjat kiszabni, amely a jóváhagyás megszerzéséből keletkező teljes gazdasági értéket tükrözi (78).

| (137) | Ennek megfelelően a hatóság arra vonatkozó döntése, hogy a kérdéses telek kijelölt hasznosítását módosítja, a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(137)

Ennek megfelelően a hatóság arra vonatkozó döntése, hogy a kérdéses telek kijelölt hasznosítását módosítja, a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak.

6.1.3.   A támogatás megléte a csereügyletekben

| (138) | Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint (79) a földterületek vagy épületek vállalkozásoknak vagy gazdasági tevékenységet folytató természetes személyeknek hatóságok által történő eladása gazdasági előnyt eredményezhet és ezért a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, különösen, ha nem piaci értéken történik, azaz nem olyan áron értékesítik, amelyet valamely szokásos piaci körülmények között működő magánbefektető valószínűsíthetően megállapítana. Ugyanez érvényes az olyan csereügyletekre is, ahol az államtól kapott állami tulajdonú földterület értéke magasabb, mint az államnak átadott magántulajdonú földterület értéke. |
| --- | --- |

(138)

Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint (79) a földterületek vagy épületek vállalkozásoknak vagy gazdasági tevékenységet folytató természetes személyeknek hatóságok által történő eladása gazdasági előnyt eredményezhet és ezért a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül, különösen, ha nem piaci értéken történik, azaz nem olyan áron értékesítik, amelyet valamely szokásos piaci körülmények között működő magánbefektető valószínűsíthetően megállapítana. Ugyanez érvényes az olyan csereügyletekre is, ahol az államtól kapott állami tulajdonú földterület értéke magasabb, mint az államnak átadott magántulajdonú földterület értéke.

| (139) | Ugyanakkor, mielőtt megvizsgálnánk, hogy a csereügyletek gazdasági előnyt eredményeznek-e, a Bizottság megvizsgálja, hogy fennáll-e a (124) preambulumbekezdésben felsorolt többi feltétel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás megállapításához. |
| --- | --- |

(139)

Ugyanakkor, mielőtt megvizsgálnánk, hogy a csereügyletek gazdasági előnyt eredményeznek-e, a Bizottság megvizsgálja, hogy fennáll-e a (124) preambulumbekezdésben felsorolt többi feltétel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás megállapításához.

| (140) | Először is, az intézkedés államnak való betudhatósága tekintetében a csereügyletek a mezőgazdasági és élelmezésügyi miniszter vagy a Miniszteri Tanács (az elcserélt telek méretétől függően) és az EFA hatáskörébe tartoznak, amelyek mind állami szervek. Amennyiben a csereügylet az átadott magántulajdonú erdőterületénél magasabb értékű állami tulajdonú erdőterület átruházását eredményezi, ez az állami erőforrások átruházását veti fel, mivel a bolgár állam lemond egyes bevételekről, amelyeket megszerezhetett volna, ha a piaci feltételeknek megfelelően hajtotta volna végre az ügyletet. |
| --- | --- |

(140)

Először is, az intézkedés államnak való betudhatósága tekintetében a csereügyletek a mezőgazdasági és élelmezésügyi miniszter vagy a Miniszteri Tanács (az elcserélt telek méretétől függően) és az EFA hatáskörébe tartoznak, amelyek mind állami szervek. Amennyiben a csereügylet az átadott magántulajdonú erdőterületénél magasabb értékű állami tulajdonú erdőterület átruházását eredményezi, ez az állami erőforrások átruházását veti fel, mivel a bolgár állam lemond egyes bevételekről, amelyeket megszerezhetett volna, ha a piaci feltételeknek megfelelően hajtotta volna végre az ügyletet.

| (141) | Másodszor, a csereügyletek szelektívek, mivel csak azokat a földterület-tulajdonosokat részesíti előnyben, akik magántulajdonú erdőterületeiket állami tulajdonú területekre cserélték. |
| --- | --- |

(141)

Másodszor, a csereügyletek szelektívek, mivel csak azokat a földterület-tulajdonosokat részesíti előnyben, akik magántulajdonú erdőterületeiket állami tulajdonú területekre cserélték.

| (142) | Harmadszor, a csereügyletek torzítják a versenyt, és érintik a tagállamok közötti kereskedelmet. Amennyiben a cserék kedvezményezettjei olyan vállalkozások, amelyek egy bizonyos piacon árukat és szolgáltatásokat kínálnak, a cserékből származó bármilyen pénzügyi előny ezen vállalkozások pozícióját erősíti az ugyanezen árukat és szolgáltatásokat kínáló más vállalkozásokkal szemben az Unión belüli kereskedelemben (80). Valóban, a csereügyletek számos kedvezményezettje, (81)
  többek között, ingatlanügyleteket, idegenforgalmi és vendéglátó-ipari tevékenységeket, valamint az erdőtelepítést sorolja fel gazdasági ágazataként a bolgár cégjegyzékben. Ezen ágazatokban uniós szintű verseny folyik. Ezt az ugyanebben a jegyzékben található információ támasztja alá, amely szerint a csereügyletek számos kedvezményezettje (82) üzleti vagy (nemzetközi) kereskedelmi tevékenységeket sorolt fel gazdasági ágazataként. A bolgár hatóságok azon érvelését illetően, hogy az idegenforgalmi vagy építőipari ágazatban tevékenykedő vállalatokat a kijelölt nyilvántartásokba be kell jegyezni és ez a csereügyletekben részt vevő vállalatok legtöbbjének esetében nem történt meg, a Bizottság megállapítja, hogy a „vállalkozás” fogalma a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében objektív fogalom, ezért azt a kérdést, hogy a vállalkozások egy bizonyos piacon árukat és szolgáltatásokat kínálnak-e és ezáltal más vállalkozásokkal versenyeznek-e, illetve Unión belüli kereskedelmet folytatnak-e, az ezen vállalkozások által ténylegesen folytatott tevékenységek fényében kell meghatározni és nem az alapján, hogy ezen vállalkozások megfeleltek-e nemzeti jogszabályok által előírt egyes alaki követelményeknek. |
| --- | --- |

(142)

Harmadszor, a csereügyletek torzítják a versenyt, és érintik a tagállamok közötti kereskedelmet. Amennyiben a cserék kedvezményezettjei olyan vállalkozások, amelyek egy bizonyos piacon árukat és szolgáltatásokat kínálnak, a cserékből származó bármilyen pénzügyi előny ezen vállalkozások pozícióját erősíti az ugyanezen árukat és szolgáltatásokat kínáló más vállalkozásokkal szemben az Unión belüli kereskedelemben (80). Valóban, a csereügyletek számos kedvezményezettje, (81)
  többek között, ingatlanügyleteket, idegenforgalmi és vendéglátó-ipari tevékenységeket, valamint az erdőtelepítést sorolja fel gazdasági ágazataként a bolgár cégjegyzékben. Ezen ágazatokban uniós szintű verseny folyik. Ezt az ugyanebben a jegyzékben található információ támasztja alá, amely szerint a csereügyletek számos kedvezményezettje (82) üzleti vagy (nemzetközi) kereskedelmi tevékenységeket sorolt fel gazdasági ágazataként. A bolgár hatóságok azon érvelését illetően, hogy az idegenforgalmi vagy építőipari ágazatban tevékenykedő vállalatokat a kijelölt nyilvántartásokba be kell jegyezni és ez a csereügyletekben részt vevő vállalatok legtöbbjének esetében nem történt meg, a Bizottság megállapítja, hogy a „vállalkozás” fogalma a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében objektív fogalom, ezért azt a kérdést, hogy a vállalkozások egy bizonyos piacon árukat és szolgáltatásokat kínálnak-e és ezáltal más vállalkozásokkal versenyeznek-e, illetve Unión belüli kereskedelmet folytatnak-e, az ezen vállalkozások által ténylegesen folytatott tevékenységek fényében kell meghatározni és nem az alapján, hogy ezen vállalkozások megfeleltek-e nemzeti jogszabályok által előírt egyes alaki követelményeknek.

| (143) | Végül, a gazdasági előny meglétének tekintetében a csereügyletek (legalább) két erdőterület telkének a bolgár állam és magánfelek közötti cseréjére vonatkoznak. Annak megállapításához, hogy a magánfeleknek a csereügyletekből gazdasági előnye származott-e, az elcserélt telkek piaci értékét meg kell határozni és egymással össze kell hasonlítani. Ha a csereügylet a magánfél által átadott magántulajdonú erdőterületénél magasabb értékű állami tulajdonú erdőterület átruházását eredményezi, a magánfél gazdasági előnyhöz jut. |
| --- | --- |

(143)

Végül, a gazdasági előny meglétének tekintetében a csereügyletek (legalább) két erdőterület telkének a bolgár állam és magánfelek közötti cseréjére vonatkoznak. Annak megállapításához, hogy a magánfeleknek a csereügyletekből gazdasági előnye származott-e, az elcserélt telkek piaci értékét meg kell határozni és egymással össze kell hasonlítani. Ha a csereügylet a magánfél által átadott magántulajdonú erdőterületénél magasabb értékű állami tulajdonú erdőterület átruházását eredményezi, a magánfél gazdasági előnyhöz jut.

| (144) | A (16) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a kérdéses cserék esetén a hatósági árakat az alapárakról szóló rendelet alapján számították ki. Az EUB elismerte, hogy amennyiben a nemzeti jog közigazgatási szabályokat állapít meg a hatóságok által eladásra felkínált földterületek piaci értékének kiszámítására, ezen szabályoknak – a Szerződés 107. cikkének való megfelelés érdekében – minden esetben olyan hatósági árakat kell eredményeznie, amelyek a lehető legközelebb vannak a földterület piaci értékéhez (83). Mivel ez egy elméleti piaci érték, a megállapított árak elméleti árakkal szembeni, meghatározott sávon belüli ingadozása megengedett (84). |
| --- | --- |

(144)

A (16) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a kérdéses cserék esetén a hatósági árakat az alapárakról szóló rendelet alapján számították ki. Az EUB elismerte, hogy amennyiben a nemzeti jog közigazgatási szabályokat állapít meg a hatóságok által eladásra felkínált földterületek piaci értékének kiszámítására, ezen szabályoknak – a Szerződés 107. cikkének való megfelelés érdekében – minden esetben olyan hatósági árakat kell eredményeznie, amelyek a lehető legközelebb vannak a földterület piaci értékéhez (83). Mivel ez egy elméleti piaci érték, a megállapított árak elméleti árakkal szembeni, meghatározott sávon belüli ingadozása megengedett (84).

| (145) | A bolgár hatóságoktól bekérték a vizsgált időszak alatt lebonyolított 132 csereügylet során használt hatósági árakra, valamint az ugyanezen ügyletek során alkalmazott piaci árakra vonatkozó információt. A Bizottság arra kérte a bolgár hatóságokat, hogy a piaci érték meghatározásakor az ugyanezen erdőbirtokokkal kapcsolatos előző vagy későbbi ügyleteket is vegyék figyelembe. Következésképpen, habár a Bizottság úgy véli, hogy a csereügyletekben esetlegesen meglévő állami támogatási elemek értékelésekor az elcserélt erdőbirtokok eredetének nincs jelentősége, az árakra vonatkozó információt – amennyiben rendelkezésre állt – figyelembe vette. |
| --- | --- |

(145)

A bolgár hatóságoktól bekérték a vizsgált időszak alatt lebonyolított 132 csereügylet során használt hatósági árakra, valamint az ugyanezen ügyletek során alkalmazott piaci árakra vonatkozó információt. A Bizottság arra kérte a bolgár hatóságokat, hogy a piaci érték meghatározásakor az ugyanezen erdőbirtokokkal kapcsolatos előző vagy későbbi ügyleteket is vegyék figyelembe. Következésképpen, habár a Bizottság úgy véli, hogy a csereügyletekben esetlegesen meglévő állami támogatási elemek értékelésekor az elcserélt erdőbirtokok eredetének nincs jelentősége, az árakra vonatkozó információt – amennyiben rendelkezésre állt – figyelembe vette.

| (146) | A bolgár hatóságok jelezték, hogy a piaci árakra vonatkozóan általuk benyújtott adatok megbízhatóságával kapcsolatban problémák merültek fel (85). Ugyanakkor azt is jelezték, hogy a benyújtott információ a piaci árak legpontosabb becsléseit tartalmazza (86). A Bizottság ezen adatokat az érintett telkek valós („tisztességes”) piaci értékének kellően megbízható becslésének tekinti. |
| --- | --- |

(146)

A bolgár hatóságok jelezték, hogy a piaci árakra vonatkozóan általuk benyújtott adatok megbízhatóságával kapcsolatban problémák merültek fel (85). Ugyanakkor azt is jelezték, hogy a benyújtott információ a piaci árak legpontosabb becsléseit tartalmazza (86). A Bizottság ezen adatokat az érintett telkek valós („tisztességes”) piaci értékének kellően megbízható becslésének tekinti.

| (147) | Az adatok elemzése azt mutatta, hogy a magántulajdonú telkek esetében a hatósági árak használata az érintett erdőterület szisztematikus felülértékelését eredményezte a piaci árakhoz (87) viszonyítva, míg az állami tulajdonú erdőterületek esetében a helyzet árnyaltabb volt, mert mind felül-, mind alulértékelésre sor került egyes esetekben. Ennek megfelelően, annak megállapításakor, hogy a kedvezményezett gazdasági előnyhöz jutott-e a csereügyletek következtében, az állami tulajdonú telek csere idején érvényes piaci árának és az arra elcserélt magántulajdonú telek piaci árának egyszerű összehasonlítása nem veszi megfelelő módon figyelembe az utóbbi ár szisztematikus felülértékelését. A Bizottság ezért kidolgozott egy olyan képletet, amely figyelembe veszi a kezdeti ügyletek során használt hatósági árakat a csereügyletből származó előny megfelelő értékelése céljából. Az eljárás megindításáról szóló határozatban már rögzített képlet a következő összegek kiszámítását követeli meg:






  i. | a magántulajdonú erdőbirtok valós piaci ára és az alapárakról szóló rendelet rendelkezéseivel összhangban meghatározott hatósági ára közötti különbség; és |
| --- | --- | --- |

(147)

Az adatok elemzése azt mutatta, hogy a magántulajdonú telkek esetében a hatósági árak használata az érintett erdőterület szisztematikus felülértékelését eredményezte a piaci árakhoz (87) viszonyítva, míg az állami tulajdonú erdőterületek esetében a helyzet árnyaltabb volt, mert mind felül-, mind alulértékelésre sor került egyes esetekben. Ennek megfelelően, annak megállapításakor, hogy a kedvezményezett gazdasági előnyhöz jutott-e a csereügyletek következtében, az állami tulajdonú telek csere idején érvényes piaci árának és az arra elcserélt magántulajdonú telek piaci árának egyszerű összehasonlítása nem veszi megfelelő módon figyelembe az utóbbi ár szisztematikus felülértékelését. A Bizottság ezért kidolgozott egy olyan képletet, amely figyelembe veszi a kezdeti ügyletek során használt hatósági árakat a csereügyletből származó előny megfelelő értékelése céljából. Az eljárás megindításáról szóló határozatban már rögzített képlet a következő összegek kiszámítását követeli meg:

i.

a magántulajdonú erdőbirtok valós piaci ára és az alapárakról szóló rendelet rendelkezéseivel összhangban meghatározott hatósági ára közötti különbség; és

| ii. | az állami tulajdonú erdőbirtok valós piaci ára és az alapárakról szóló rendelet rendelkezéseivel összhangban meghatározott hatósági ára közötti különbség. |
| --- | --- |

ii.

az állami tulajdonú erdőbirtok valós piaci ára és az alapárakról szóló rendelet rendelkezéseivel összhangban meghatározott hatósági ára közötti különbség.

Az előnyt akkor kell fennállónak tekinteni, ha az i. értékével csökkentett ii. értéke pozitív szám.

Ugyanakkor annak megállapításakor, hogy a csereügylet gazdasági előnyt eredményezett-e, figyelembe kell venni a csereügylet tárgyául szolgáló két telek hatósági ára közötti különbség fedezése érdekében az egyik fél által a másik félnek kifizetett bármilyen pénzügyi kompenzációt.

| (148) | A képletet a bolgár hatóságok által benyújtott, az elcserélt erdőterületek tisztességes piaci értékével és hatósági árával kapcsolatos adatokra alkalmazva, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a földterületcserék kedvezményezettjei a vizsgált időszak alatt végrehajtott csereügyletek majdnem 80 %-ában előnyhöz jutottak, amint az a 4. táblázatból kiderül.

  4.   táblázat


  A cserék során alkalmazott hatósági árak és a bolgár hatóságok által benyújtott piaci árak összehasonlítása










  Csereügyletek | 2007 | 2008 | 2009 | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Előny juttatása (ügyletek száma) | 18 | 48 | 38 | 104 |
| Az összes csereügylet százalékában | 78 % | 77 % | 81 % | 79 % |
| A végrehajtott csereügyletek száma | 23 | 62 | 47 | 132 |

(148)

A képletet a bolgár hatóságok által benyújtott, az elcserélt erdőterületek tisztességes piaci értékével és hatósági árával kapcsolatos adatokra alkalmazva, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a földterületcserék kedvezményezettjei a vizsgált időszak alatt végrehajtott csereügyletek majdnem 80 %-ában előnyhöz jutottak, amint az a 4. táblázatból kiderül.

4.   táblázat

A cserék során alkalmazott hatósági árak és a bolgár hatóságok által benyújtott piaci árak összehasonlítása

Csereügyletek

2007

2008

2009

Összesen

Előny juttatása (ügyletek száma)

18

48

38

104

Az összes csereügylet százalékában

78 %

77 %

81 %

79 %

A végrehajtott csereügyletek száma

23

62

47

132

| (149) | A fenti adatok azt mutatják, hogy az alapárakról szóló rendelettel összhangban, a csereügyletek céljára meghatározott hatósági árak nem tükrözték megfelelően az érintett erdőbirtokok valós piaci árát. |
| --- | --- |

(149)

A fenti adatok azt mutatják, hogy az alapárakról szóló rendelettel összhangban, a csereügyletek céljára meghatározott hatósági árak nem tükrözték megfelelően az érintett erdőbirtokok valós piaci árát.

| (150) | A vitatott csereügyletek során használt hatósági árak és a kérdéses telkek piaci árai közötti eltérés egyrészt abból ered, hogy az alapárakról szóló rendelet alapjául szolgáló módszertan nem megfelelően tükrözi azokat a kritériumokat, amelyeket egy piaci szereplő az erdőterület elcserélt telkeinek értékelésekor fontosnak tart, valamint nem is helyez ezekre megfelelő súlyt. Először is, az alapárakról szóló rendelet 1. mellékletében, a növények növekedéséhez azonos feltételeket kínáló földterület-kategóriák szerint felsorolt földterületi átlagértékeknek, amelyeket alapként használtak a földterületek alapértékének megállapításához (lásd a (18) preambulumbekezdést), a piaci árakon vagy az állami tulajdonú erdőkről vezetett jegyzékeken kellett volna alapulniuk, de valójában ezeket szakértők állapították meg néhány piaci forrás alapján. |
| --- | --- |

(150)

A vitatott csereügyletek során használt hatósági árak és a kérdéses telkek piaci árai közötti eltérés egyrészt abból ered, hogy az alapárakról szóló rendelet alapjául szolgáló módszertan nem megfelelően tükrözi azokat a kritériumokat, amelyeket egy piaci szereplő az erdőterület elcserélt telkeinek értékelésekor fontosnak tart, valamint nem is helyez ezekre megfelelő súlyt. Először is, az alapárakról szóló rendelet 1. mellékletében, a növények növekedéséhez azonos feltételeket kínáló földterület-kategóriák szerint felsorolt földterületi átlagértékeknek, amelyeket alapként használtak a földterületek alapértékének megállapításához (lásd a (18) preambulumbekezdést), a piaci árakon vagy az állami tulajdonú erdőkről vezetett jegyzékeken kellett volna alapulniuk, de valójában ezeket szakértők állapították meg néhány piaci forrás alapján.

| (151) | Másodszor, az erdőterületek egyes tulajdonságainak figyelembevétele céljából, a földterület alapértékének kiszámítása során alkalmazott, a (18)–(26) preambulumbekezdésben leírt együtthatók és növekmények inkább az adminisztratív egyszerűsítés eszközéül szolgálnak, ahelyett, hogy azt a gazdasági értéket próbálnák pontosan megmérni, amelyet egy hasonló helyzetben lévő hipotetikus piaci szereplő tulajdonítana ezeknek a tulajdonságoknak. A bolgár hatóságok valóban nem szolgáltattak a rendeletben szereplő együtthatók és növekmények szintjének meghatározását alátámasztó gazdasági adatokat. |
| --- | --- |

(151)

Másodszor, az erdőterületek egyes tulajdonságainak figyelembevétele céljából, a földterület alapértékének kiszámítása során alkalmazott, a (18)–(26) preambulumbekezdésben leírt együtthatók és növekmények inkább az adminisztratív egyszerűsítés eszközéül szolgálnak, ahelyett, hogy azt a gazdasági értéket próbálnák pontosan megmérni, amelyet egy hasonló helyzetben lévő hipotetikus piaci szereplő tulajdonítana ezeknek a tulajdonságoknak. A bolgár hatóságok valóban nem szolgáltattak a rendeletben szereplő együtthatók és növekmények szintjének meghatározását alátámasztó gazdasági adatokat.

| (152) | Másrészt, még akkor is, ha kezdetben az alapárakról szóló rendeletben meghatározott módszertan az elcserélt erdőterületek esetében piaci értékeket eredményezett, amely helyzet nem állt fenn, az átlagárak, az együtthatók és növekmények a vizsgált időszak alatt sosem voltak frissítve annak érdekében, hogy a piaci árak későbbi ingadozásait megfelelően tükrözzék. Az ítélkezési gyakorlatnak megfelelően (88), abban az esetben, ha a földterület ára meredeken emelkedik, a hatóságok által értékesített földterület árának kiszámítására használt adminisztratív módszernek rendelkeznie kell ezen árak folyamatos frissítéséről annak érdekében, hogy a vevő által ténylegesen kifizetett ár a lehető legjobban tükrözze a földterület piaci értékét. A bolgár hatóságok az előzetes vizsgálati szakaszban elmagyarázták, hogy az alapárakról szóló rendeletben szereplő, a hatósági árak kiszámítására szolgáló együtthatókat ezen rendelete 7.1. és 32. cikke szerint évente frissíteni kellett volna. Továbbá, a bolgár hatóságok által szolgáltatott információ alapján az erdőterületek piaci ára a vizsgált időszak alatt meredeken emelkedett. Mindazonáltal, a rendeletben előírt frissítést ezen időszak alatt sosem hajtották végre. A bolgár hatóságok 2010-ben kizárólag a hatósági árak meghatározására használt átlagárakat, együtthatókat és a növekményeket frissítették a legújabb piaci fejlemények alapján. |
| --- | --- |

(152)

Másrészt, még akkor is, ha kezdetben az alapárakról szóló rendeletben meghatározott módszertan az elcserélt erdőterületek esetében piaci értékeket eredményezett, amely helyzet nem állt fenn, az átlagárak, az együtthatók és növekmények a vizsgált időszak alatt sosem voltak frissítve annak érdekében, hogy a piaci árak későbbi ingadozásait megfelelően tükrözzék. Az ítélkezési gyakorlatnak megfelelően (88), abban az esetben, ha a földterület ára meredeken emelkedik, a hatóságok által értékesített földterület árának kiszámítására használt adminisztratív módszernek rendelkeznie kell ezen árak folyamatos frissítéséről annak érdekében, hogy a vevő által ténylegesen kifizetett ár a lehető legjobban tükrözze a földterület piaci értékét. A bolgár hatóságok az előzetes vizsgálati szakaszban elmagyarázták, hogy az alapárakról szóló rendeletben szereplő, a hatósági árak kiszámítására szolgáló együtthatókat ezen rendelete 7.1. és 32. cikke szerint évente frissíteni kellett volna. Továbbá, a bolgár hatóságok által szolgáltatott információ alapján az erdőterületek piaci ára a vizsgált időszak alatt meredeken emelkedett. Mindazonáltal, a rendeletben előírt frissítést ezen időszak alatt sosem hajtották végre. A bolgár hatóságok 2010-ben kizárólag a hatósági árak meghatározására használt átlagárakat, együtthatókat és a növekményeket frissítették a legújabb piaci fejlemények alapján.

| (153) | Ennek megfelelően, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a csereügyletek a földterületcserék kedvezményezettjeit gazdasági előnyhöz juttatták azokban az esetekben, amikor az alkalmazott hatósági árak nem tükrözték megfelelően az elcserélt földterületek piaci árát. |
| --- | --- |

(153)

Ennek megfelelően, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a csereügyletek a földterületcserék kedvezményezettjeit gazdasági előnyhöz juttatták azokban az esetekben, amikor az alkalmazott hatósági árak nem tükrözték megfelelően az elcserélt földterületek piaci árát.

6.1.4.   
  Csekély összegű támogatás

| (154) | Utolsó témaként megjegyzendő, hogy amennyiben a csereügylet egyéni kedvezményezettje az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendeletben (89) meghatározott küszöbértékeket meg nem haladó előnyhöz jutott, az előnyt nem kell állami támogatásnak tekinteni és ennek következtében az nem esik a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésében foglalt tilalom hatálya alá, feltéve, hogy a rendeletben meghatározott minden egyéb feltétel teljesül. |
| --- | --- |

(154)

Utolsó témaként megjegyzendő, hogy amennyiben a csereügylet egyéni kedvezményezettje az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2013. december 18-i 1407/2013/EU bizottsági rendeletben (89) meghatározott küszöbértékeket meg nem haladó előnyhöz jutott, az előnyt nem kell állami támogatásnak tekinteni és ennek következtében az nem esik a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésében foglalt tilalom hatálya alá, feltéve, hogy a rendeletben meghatározott minden egyéb feltétel teljesül.

| (155) | A bolgár hatóságok által benyújtott számszerűsített adatok alapján úgy tűnik, hogy a csereügyletek kedvezményezettjei által kapott támogatás összege több esetben (90) a csekély összegű támogatásokra vonatkozó 200 000 EUR küszöbérték alatt van. |
| --- | --- |

(155)

A bolgár hatóságok által benyújtott számszerűsített adatok alapján úgy tűnik, hogy a csereügyletek kedvezményezettjei által kapott támogatás összege több esetben (90) a csekély összegű támogatásokra vonatkozó 200 000 EUR küszöbérték alatt van.

6.1.5.   A támogatás meglétére vonatkozó következtetés

| (156) | A fentiek figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Bolgár Köztársaság által a vizsgált időszak alatt végrehajtott csereügyletek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek abban az esetben, ha az ügyletben részt vevő másik fél a fenti rendelkezés értelmében vállalkozás, az ügylet során alkalmazott hatósági árak nem tükrözik a piaci árakat és az 1407/2013/EU rendeletben meghatározott, csekély összegű támogatásokra vonatkozó feltételek nem teljesülnek. |
| --- | --- |

(156)

A fentiek figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Bolgár Köztársaság által a vizsgált időszak alatt végrehajtott csereügyletek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek abban az esetben, ha az ügyletben részt vevő másik fél a fenti rendelkezés értelmében vállalkozás, az ügylet során alkalmazott hatósági árak nem tükrözik a piaci árakat és az 1407/2013/EU rendeletben meghatározott, csekély összegű támogatásokra vonatkozó feltételek nem teljesülnek.

6.2.   AZ INTÉZKEDÉS JOGSZERŰSÉGE

| (157) | Azzal, hogy ezen csereügyleteket végrehajtásuk előtt nem jelentette be, a Bolgár Köztársaság nem teljesítette a Szerződés 108. cikke (3) bekezdéséből eredő kötelezettségét. Ezért ezek a csereügyletek jogellenesen nyújtott állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(157)

Azzal, hogy ezen csereügyleteket végrehajtásuk előtt nem jelentette be, a Bolgár Köztársaság nem teljesítette a Szerződés 108. cikke (3) bekezdéséből eredő kötelezettségét. Ezért ezek a csereügyletek jogellenesen nyújtott állami támogatásnak minősülnek.

6.3.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

| (158) | Habár a bolgár hatóságokat a csereügyletek belső piaccal való esetleges összeegyeztethetőségére vonatkozó információ benyújtására kérték, ők fenntartották azon érvelésüket, hogy ezen ügyletek nem érintették az Unión belüli kereskedelmet és ezért a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősültek állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(158)

Habár a bolgár hatóságokat a csereügyletek belső piaccal való esetleges összeegyeztethetőségére vonatkozó információ benyújtására kérték, ők fenntartották azon érvelésüket, hogy ezen ügyletek nem érintették az Unión belüli kereskedelmet és ezért a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősültek állami támogatásnak.

| (159) | E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségére vonatkozó bizonyítási teher – a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseitől eltérően – főszabály szerint az érintett tagállamra hárul, amelynek bizonyítania kell ezen eltérés feltételeinek teljesülését (91). |
| --- | --- |

(159)

E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségére vonatkozó bizonyítási teher – a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseitől eltérően – főszabály szerint az érintett tagállamra hárul, amelynek bizonyítania kell ezen eltérés feltételeinek teljesülését (91).

| (160) | A Bizottság mindenesetre megállapítja, hogy úgy tűnik, nincsenek prima facie indokok arra, hogy a csereügyleteket közvetlenül a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja vagy az ezen rendelkezésekre épülő iránymutatások alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehessen tekinteni. |
| --- | --- |

(160)

A Bizottság mindenesetre megállapítja, hogy úgy tűnik, nincsenek prima facie indokok arra, hogy a csereügyleteket közvetlenül a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja vagy az ezen rendelkezésekre épülő iránymutatások alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehessen tekinteni.

| (161) | Ezért az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások („erdészeti iránymutatások”) nem szolgálhatnak alapul a csereprogram összeegyeztethetőségéhez, mert azokat csak az erdőkben és egyéb fás területeken található élő fákra és azok természetes környezetére kell alkalmazni, ideértve az erdők ökológiai és védelmi funkcióinak megőrzésére és fokozására irányuló intézkedéseket, továbbá az erdők rekreációs célokra történő használatát és társadalmi, illetve kulturális dimenzióit fokozó intézkedéseket is. A cserék keretében nyújtott támogatások által fedezett költségek továbbá nem felelnek meg az elszámolható költségek erdészeti iránymutatásokban (92) szereplő meghatározásának, mivel a magánfelek számára semmilyen jogszabályi vagy szerződéses kötelezettséget nem írtak elő a cserék által megszerzett földek természetvédelmi területként történő hasznosítására vonatkozóan. Éppen ellenkezőleg, minden félnek joga volt az erdőterület hasznosításának beépíthető területre történő módosítását kérni, és egyesek valóban ezt tették. |
| --- | --- |

(161)

Ezért az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások („erdészeti iránymutatások”) nem szolgálhatnak alapul a csereprogram összeegyeztethetőségéhez, mert azokat csak az erdőkben és egyéb fás területeken található élő fákra és azok természetes környezetére kell alkalmazni, ideértve az erdők ökológiai és védelmi funkcióinak megőrzésére és fokozására irányuló intézkedéseket, továbbá az erdők rekreációs célokra történő használatát és társadalmi, illetve kulturális dimenzióit fokozó intézkedéseket is. A cserék keretében nyújtott támogatások által fedezett költségek továbbá nem felelnek meg az elszámolható költségek erdészeti iránymutatásokban (92) szereplő meghatározásának, mivel a magánfelek számára semmilyen jogszabályi vagy szerződéses kötelezettséget nem írtak elő a cserék által megszerzett földek természetvédelmi területként történő hasznosítására vonatkozóan. Éppen ellenkezőleg, minden félnek joga volt az erdőterület hasznosításának beépíthető területre történő módosítását kérni, és egyesek valóban ezt tették.

| (162) | A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatások sem szolgálnak alapul az összeegyeztethetőséghez. A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy a bolgár hatóságok a cseréket nem kifejezetten a regionális fejlődéshez való hozzájárulás érdekében hajtották végre. Az elszámolható költségeket továbbá nem állapították meg, valamint a támogatás ösztönző hatásának ellenőrzésére és az alkalmazandó regionális támogatási intenzitás betartásának biztosítására vonatkozó módszert sem határozták meg. |
| --- | --- |

(162)

A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatások sem szolgálnak alapul az összeegyeztethetőséghez. A Bizottság ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy a bolgár hatóságok a cseréket nem kifejezetten a regionális fejlődéshez való hozzájárulás érdekében hajtották végre. Az elszámolható költségeket továbbá nem állapították meg, valamint a támogatás ösztönző hatásának ellenőrzésére és az alkalmazandó regionális támogatási intenzitás betartásának biztosítására vonatkozó módszert sem határozták meg.

| (163) | Végül, a bolgár hatóságok az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadását megelőző megbeszélések során azt állították, hogy a cserék az erdőterületek tulajdonviszonyai konszolidálásának közpolitikai célkitűzésére irányultak. Még ha az erdőterületek tulajdonviszonyainak konszolidálását közös érdekű célkitűzésnek lehetne is minősíteni, amely helyzet nem áll fenn, a bolgár hatóságok nem bizonyították, hogy az odaítélt támogatás ezen célkitűzés eléréséhez szükséges volt, és hogy a választott mód a legmegfelelőbb volt. |
| --- | --- |

(163)

Végül, a bolgár hatóságok az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadását megelőző megbeszélések során azt állították, hogy a cserék az erdőterületek tulajdonviszonyai konszolidálásának közpolitikai célkitűzésére irányultak. Még ha az erdőterületek tulajdonviszonyainak konszolidálását közös érdekű célkitűzésnek lehetne is minősíteni, amely helyzet nem áll fenn, a bolgár hatóságok nem bizonyították, hogy az odaítélt támogatás ezen célkitűzés eléréséhez szükséges volt, és hogy a választott mód a legmegfelelőbb volt.

| (164) | A hatóságok azt sem bizonyították, hogy a választott mód az odaítélt támogatást a magánfelek csereügyletek végrehajtására való ösztönzéséhez szükséges minimumra korlátozta. Ez többek között az előírt módszertan segítségével megállapított hatósági árak erőteljes ingadozásából nyilvánvaló. Ha a hatósági árakat a bolgár hatóságok által benyújtott piaci árakkal hasonlítjuk össze, akkor ezek a hatósági árak nem tűnnek szisztematikusan azonos százalékkal magasabbnak vagy alacsonyabbnak, mint a piaci árak. Ha a 2007. évi ügyleteket vesszük példaként, a magántulajdonú telkek piaci árai és hatósági árai közötti különbség –503,97 %-tól +89,91 %-ig terjedt (93). |
| --- | --- |

(164)

A hatóságok azt sem bizonyították, hogy a választott mód az odaítélt támogatást a magánfelek csereügyletek végrehajtására való ösztönzéséhez szükséges minimumra korlátozta. Ez többek között az előírt módszertan segítségével megállapított hatósági árak erőteljes ingadozásából nyilvánvaló. Ha a hatósági árakat a bolgár hatóságok által benyújtott piaci árakkal hasonlítjuk össze, akkor ezek a hatósági árak nem tűnnek szisztematikusan azonos százalékkal magasabbnak vagy alacsonyabbnak, mint a piaci árak. Ha a 2007. évi ügyleteket vesszük példaként, a magántulajdonú telkek piaci árai és hatósági árai közötti különbség –503,97 %-tól +89,91 %-ig terjedt (93).

| (165) | Végül, a bolgár hatóságok nem tudták bebizonyítani, hogy a csereügyletek nem torzították a versenyt a közös érdeket veszélyeztető mértékben. Ennek megfelelően, a csereügyletek közvetlenül a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében nem tekinthetők a belső piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(165)

Végül, a bolgár hatóságok nem tudták bebizonyítani, hogy a csereügyletek nem torzították a versenyt a közös érdeket veszélyeztető mértékben. Ennek megfelelően, a csereügyletek közvetlenül a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében nem tekinthetők a belső piaccal összeegyeztethetőnek.

| (166) | A Bizottság következésképpen megállapítja, hogy a csereügyletek keretében nyújtott támogatások nem tekinthetők összeegyeztethetőnek a belső piaccal. |
| --- | --- |

(166)

A Bizottság következésképpen megállapítja, hogy a csereügyletek keretében nyújtott támogatások nem tekinthetők összeegyeztethetőnek a belső piaccal.

7.   VISSZATÉRÍTÉS

| (167) | A 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése szerint amennyiben a jogellenesen nyújtott állami támogatást illetően megállapításra kerül, hogy az összeegyeztethetetlen a belső piaccal, a kedvezményezettekkel vissza kell fizettetni a támogatást, amennyiben ez nem ellentétes a jog valamelyik általános elvével. Az említett rendelet 14. cikkének (2) bekezdése megállapítja, hogy a támogatást kamattal együtt kell visszatéríteni, amely attól a naptól esedékes, amikor a jogellenes támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, addig a napig, amíg az ténylegesen visszafizetésre nem került. Végül, a rendelet 14. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a visszatérítést késedelem nélkül és az érintett tagállam nemzeti joga szerinti eljárás keretében kell végrehajtani, feltéve, hogy e rendelkezések lehetővé teszik a Bizottság határozatának azonnali és hatékony végrehajtását. |
| --- | --- |

(167)

A 659/1999/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése szerint amennyiben a jogellenesen nyújtott állami támogatást illetően megállapításra kerül, hogy az összeegyeztethetetlen a belső piaccal, a kedvezményezettekkel vissza kell fizettetni a támogatást, amennyiben ez nem ellentétes a jog valamelyik általános elvével. Az említett rendelet 14. cikkének (2) bekezdése megállapítja, hogy a támogatást kamattal együtt kell visszatéríteni, amely attól a naptól esedékes, amikor a jogellenes támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, addig a napig, amíg az ténylegesen visszafizetésre nem került. Végül, a rendelet 14. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a visszatérítést késedelem nélkül és az érintett tagállam nemzeti joga szerinti eljárás keretében kell végrehajtani, feltéve, hogy e rendelkezések lehetővé teszik a Bizottság határozatának azonnali és hatékony végrehajtását.

| (168) | A visszatérítés célja akkor teljesül, ha a vállalkozások, amelyeknek a támogatásból előnyük származott, a késedelmi kamattal együtt visszafizették a kérdéses jogellenes támogatást. A támogatás visszafizetésével a kedvezményezett elveszíti azokat az előnyöket, amelyeket a piaci versenytársaival szemben élvezett, és visszaáll a támogatás kifizetését megelőző helyzet (94). A tagállam megválaszthatja, hogy milyen módon teljesíti a jogellenes támogatás visszatérítettetésére irányuló kötelezettségét, a kiválasztott intézkedések azonban nem sérthetik az uniós jog alkalmazási körét és tényleges érvényesülését. A tagállam csak akkor teljesítheti a visszatéríttetésre irányuló kötelezettségét, ha a választott mód visszaállítja a jogellenes támogatás nyújtása által eltorzított rendes versenyfeltételeket és összhangban van az uniós jog vonatkozó rendelkezéseivel (95). |
| --- | --- |

(168)

A visszatérítés célja akkor teljesül, ha a vállalkozások, amelyeknek a támogatásból előnyük származott, a késedelmi kamattal együtt visszafizették a kérdéses jogellenes támogatást. A támogatás visszafizetésével a kedvezményezett elveszíti azokat az előnyöket, amelyeket a piaci versenytársaival szemben élvezett, és visszaáll a támogatás kifizetését megelőző helyzet (94). A tagállam megválaszthatja, hogy milyen módon teljesíti a jogellenes támogatás visszatérítettetésére irányuló kötelezettségét, a kiválasztott intézkedések azonban nem sérthetik az uniós jog alkalmazási körét és tényleges érvényesülését. A tagállam csak akkor teljesítheti a visszatéríttetésre irányuló kötelezettségét, ha a választott mód visszaállítja a jogellenes támogatás nyújtása által eltorzított rendes versenyfeltételeket és összhangban van az uniós jog vonatkozó rendelkezéseivel (95).

| (169) | Így, tekintettel arra, hogy megállapításra került, hogy a Bolgár Köztársaság a csereügyleteken keresztül jogellenesen nyújtott állami támogatást, a támogatást ezen ügyletek kedvezményezettjeinek vissza kell téríteniük. |
| --- | --- |

(169)

Így, tekintettel arra, hogy megállapításra került, hogy a Bolgár Köztársaság a csereügyleteken keresztül jogellenesen nyújtott állami támogatást, a támogatást ezen ügyletek kedvezményezettjeinek vissza kell téríteniük.

7.1.   A VISSZATÉRÍTÉSRE KÖTELEZETT KEDVEZMÉNYEZETTEK MEGHATÁROZÁSA

| (170) | A jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatást azon vállalkozásokkal kell visszafizettetni, amelyeknek abból tényleges előnyük származott (96). Ugyanakkor, ha a Bizottságnak nem áll módjában a határozatban azonosítani minden olyan vállalkozást, amely jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatást kapott, ezt a végrehajtási eljárás kezdetén az érintett tagállamnak kell megtennie, amelynek meg kell vizsgálnia valamennyi érintett vállalkozás egyéni helyzetét (97). |
| --- | --- |

(170)

A jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatást azon vállalkozásokkal kell visszafizettetni, amelyeknek abból tényleges előnyük származott (96). Ugyanakkor, ha a Bizottságnak nem áll módjában a határozatban azonosítani minden olyan vállalkozást, amely jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatást kapott, ezt a végrehajtási eljárás kezdetén az érintett tagállamnak kell megtennie, amelynek meg kell vizsgálnia valamennyi érintett vállalkozás egyéni helyzetét (97).

| (171) | A jelen esetben az összeegyeztethetetlen állami támogatás esetleges kedvezményezettjei azok a természetes és jogi személyek, akik a vizsgált időszak alatt részt vettek a bolgár hatóságokkal lebonyolított 132 csereügyletben. A bolgár hatóságoknak nem kell beleszámítania ebbe a csoportba azokat a természetes és jogi személyeket, amelyek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősülnek „vállalkozásnak”, valamint azokat a személyeket, akiknek a részvételükkel lebonyolított csereügyletek során szerzett teljes előnye nem haladja meg a csekély összegű támogatásokra vonatkozó rendeletben megállapított küszöbértéket, amíg ezen ügyletek a fenti rendeletben meghatározott egyéb feltételeknek is megfelelnek. A csereügyletekben részt vevő többi természetes és jogi személyt a jogellenesen nyújtott állami támogatás kedvezményezettjeinek kell tekinteni, akiktől a bolgár hatóságoknak vissza kell igényelnie az ezen ügyletek következtében nyújtott előnyöket. |
| --- | --- |

(171)

A jelen esetben az összeegyeztethetetlen állami támogatás esetleges kedvezményezettjei azok a természetes és jogi személyek, akik a vizsgált időszak alatt részt vettek a bolgár hatóságokkal lebonyolított 132 csereügyletben. A bolgár hatóságoknak nem kell beleszámítania ebbe a csoportba azokat a természetes és jogi személyeket, amelyek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősülnek „vállalkozásnak”, valamint azokat a személyeket, akiknek a részvételükkel lebonyolított csereügyletek során szerzett teljes előnye nem haladja meg a csekély összegű támogatásokra vonatkozó rendeletben megállapított küszöbértéket, amíg ezen ügyletek a fenti rendeletben meghatározott egyéb feltételeknek is megfelelnek. A csereügyletekben részt vevő többi természetes és jogi személyt a jogellenesen nyújtott állami támogatás kedvezményezettjeinek kell tekinteni, akiktől a bolgár hatóságoknak vissza kell igényelnie az ezen ügyletek következtében nyújtott előnyöket.

7.2.   A TÁMOGATÁS SZÁMSZERŰSÍTÉSE

| (172) | A Bizottság jogilag nincs arra kötelezve, hogy a visszatérítendő támogatás pontos összegét megállapítsa, különösen, ha a szükséges adatok nem állnak ehhez rendelkezésére. Ehelyett elegendő, ha a Bizottság határozata tartalmazza azokat az információkat, amelyek segítségével a tagállamok túlságosan nagy nehézségek nélkül meghatározhatják a visszatérítendő összeget (98). |
| --- | --- |

(172)

A Bizottság jogilag nincs arra kötelezve, hogy a visszatérítendő támogatás pontos összegét megállapítsa, különösen, ha a szükséges adatok nem állnak ehhez rendelkezésére. Ehelyett elegendő, ha a Bizottság határozata tartalmazza azokat az információkat, amelyek segítségével a tagállamok túlságosan nagy nehézségek nélkül meghatározhatják a visszatérítendő összeget (98).

| (173) | A (147) preambulumbekezdésben bemutatottak szerint a Bizottság megítélése szerint a tagállamoknak a következő módszertant kell kiindulási pontként alkalmazni az egyes kedvezményezettek által visszafizetendő összeegyeztethetetlen támogatás összegének meghatározása során:






  i. | a magántulajdonú erdőbirtok valós piaci ára és az alapárakról szóló rendelet rendelkezéseivel összhangban meghatározott hatósági ára közötti különbség meghatározása; és |
| --- | --- | --- |

(173)

A (147) preambulumbekezdésben bemutatottak szerint a Bizottság megítélése szerint a tagállamoknak a következő módszertant kell kiindulási pontként alkalmazni az egyes kedvezményezettek által visszafizetendő összeegyeztethetetlen támogatás összegének meghatározása során:

i.

a magántulajdonú erdőbirtok valós piaci ára és az alapárakról szóló rendelet rendelkezéseivel összhangban meghatározott hatósági ára közötti különbség meghatározása; és

| ii. | az állami tulajdonú erdőbirtok valós piaci ára és az alapárakról szóló rendelet rendelkezéseivel összhangban meghatározott hatósági ára közötti különbség meghatározása. |
| --- | --- |

ii.

az állami tulajdonú erdőbirtok valós piaci ára és az alapárakról szóló rendelet rendelkezéseivel összhangban meghatározott hatósági ára közötti különbség meghatározása.

A csereügylet következtében nyújtott állami támogatás kezdeti összege az i. értékével csökkentett ii. értékével egyenlő.

A kezdeti összeget azokban az esetekben kell korrigálni, amikor a magasabb hatósági értékű állami tulajdonú földtelket alacsonyabb hatósági értékű magántulajdonú földtelekre cserélték el. A bolgár hatóságok szerint a kedvezményezettnek ezekben az esetekben kompenzációt kellett fizetnie az államnak a telkek értéke közötti különbség fedezésére. Következésképpen, a támogatás kezdeti összegét a kedvezményezett által a bolgár hatóságoknak fizetett kompenzáció összegével csökkenteni kell. A bolgár hatóságoknak ezt követően az eredményként kapott összeget a csereügylet eredményeként megszerzett előny elszámolása érdekében vissza kell fizettetniük a kedvezményezettel.

| (174) | Az érintett telkek piaci árának meghatározása érdekében a földterület csere időpontjában érvényes értékének maradéktalanul tükröződnie kell. A bolgár hatóságok 2008. augusztus 29-i beadványában található információ alapján úgy tűnik, hogy egyes esetekben az állam tulajdonában lévő erdőbirtokokon található épületeket és infrastruktúrát már a csere végrehajtása előtt felépítették, még akkor is, ha a telket előtte nem minősítették át építésre alkalmas területté. A Bizottság úgy véli, hogy ezekben az esetekben az ilyen épületek és/vagy infrastruktúra értékének is maradéktalanul tükröződnie kell a telek piaci értékében. |
| --- | --- |

(174)

Az érintett telkek piaci árának meghatározása érdekében a földterület csere időpontjában érvényes értékének maradéktalanul tükröződnie kell. A bolgár hatóságok 2008. augusztus 29-i beadványában található információ alapján úgy tűnik, hogy egyes esetekben az állam tulajdonában lévő erdőbirtokokon található épületeket és infrastruktúrát már a csere végrehajtása előtt felépítették, még akkor is, ha a telket előtte nem minősítették át építésre alkalmas területté. A Bizottság úgy véli, hogy ezekben az esetekben az ilyen épületek és/vagy infrastruktúra értékének is maradéktalanul tükröződnie kell a telek piaci értékében.

| (175) | A Bizottság megállapítja, hogy a csereügyletek során alkalmazott hatósági árak, valamint az ezen ügyletek által érintett valamennyi telek cserék időpontjában érvényes piaci ára már a bolgár hatóságok birtokában vannak (99), ezért a bolgár hatóságoknak nem okozhat túlságosan nagy nehézséget a visszatérítendő összegeknek a (173) preambulumbekezdésben leírt módszertan alapján (100) történő megállapítása. |
| --- | --- |

(175)

A Bizottság megállapítja, hogy a csereügyletek során alkalmazott hatósági árak, valamint az ezen ügyletek által érintett valamennyi telek cserék időpontjában érvényes piaci ára már a bolgár hatóságok birtokában vannak (99), ezért a bolgár hatóságoknak nem okozhat túlságosan nagy nehézséget a visszatérítendő összegeknek a (173) preambulumbekezdésben leírt módszertan alapján (100) történő megállapítása.

| (176) | Olyan esetekben azonban, amikor a bolgár hatóságok számára jogos aggodalmakat vethet fel, hogy ezt a módszertant nem lehet alkalmazni vagy alkalmazása olyan összeget eredményez, amely nem tükrözi megfelelően a kedvezményezett által kapott állami támogatást, a hatóságok dönthetnek úgy, hogy az elcserélt telkek ügylet idején érvényes piaci árainak megállapításához független, az értékmegállapítás elvégzésére megfelelő képzettséggel rendelkező és nyílt közbeszerzési eljáráson keretében kiválasztott szakértőt vesznek igénybe. A szakértő kiválasztására vonatkozó eljárás elfogadásakor tiszteletben kell tartani az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elvét, még abban az esetben is, ha a szerződés értéke nem haladja meg uniós közbeszerzési irányelvekben szereplő küszöbértékeket. A pályázati eljárásnak különösen az alábbi feltételeket kell teljesítenie: i. megfelelően meg lett hirdetve; ii. előre ismert objektív kiválasztási kritériumokon alapul; és iii. tartalmazza azt az információt, hogy az előzetes kiválasztási szakaszt követően a végső döntést a bizottsági szolgálatok képviselőinek részvételével hozzák meg. Ezen kivételes esetekben a bolgár hatóságoknak: i. közölniük kell az érintett telket (telkeket); ii. közölniük kell a független szakértői értékelés adott esetben való szükségességének indoklását; valamint iii. javaslatot kell benyújtaniuk a Bizottságnak a (közbeszerzési pályázat keretében kiválasztott) független szakértőre vonatkozóan, amelyet a Bizottságnak és a Bolgár Köztársaságnak is jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

(176)

Olyan esetekben azonban, amikor a bolgár hatóságok számára jogos aggodalmakat vethet fel, hogy ezt a módszertant nem lehet alkalmazni vagy alkalmazása olyan összeget eredményez, amely nem tükrözi megfelelően a kedvezményezett által kapott állami támogatást, a hatóságok dönthetnek úgy, hogy az elcserélt telkek ügylet idején érvényes piaci árainak megállapításához független, az értékmegállapítás elvégzésére megfelelő képzettséggel rendelkező és nyílt közbeszerzési eljáráson keretében kiválasztott szakértőt vesznek igénybe. A szakértő kiválasztására vonatkozó eljárás elfogadásakor tiszteletben kell tartani az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elvét, még abban az esetben is, ha a szerződés értéke nem haladja meg uniós közbeszerzési irányelvekben szereplő küszöbértékeket. A pályázati eljárásnak különösen az alábbi feltételeket kell teljesítenie: i. megfelelően meg lett hirdetve; ii. előre ismert objektív kiválasztási kritériumokon alapul; és iii. tartalmazza azt az információt, hogy az előzetes kiválasztási szakaszt követően a végső döntést a bizottsági szolgálatok képviselőinek részvételével hozzák meg. Ezen kivételes esetekben a bolgár hatóságoknak: i. közölniük kell az érintett telket (telkeket); ii. közölniük kell a független szakértői értékelés adott esetben való szükségességének indoklását; valamint iii. javaslatot kell benyújtaniuk a Bizottságnak a (közbeszerzési pályázat keretében kiválasztott) független szakértőre vonatkozóan, amelyet a Bizottságnak és a Bolgár Köztársaságnak is jóvá kell hagynia.

| (177) | Végül, mivel a visszatérítés célja a csereügylet végrehajtásának időpontját megelőző állapot visszaállítása, a Bizottság úgy véli, hogy a kereskedelmi céllal nem hasznosított erdőterületekkel kapcsolatos csereügyletek kivételes természetére figyelemmel, a Bolgár Köztársaság eleget tenne a jogellenesen nyújtott támogatás visszatéríttetésével kapcsolatos kötelezettségének azzal, hogy az érintett telkek visszacserélésével semmissé teszi a vitatott csereügyleteket. Azonban ez csak olyan esetekben eredményez megfelelő visszatérítést, ahol nem hajtottak végre lényegi módosításokat az érintett állami tulajdonú és magántulajdonú erdőterületeken a csereügylet időpontja óta. Ilyen esetekben a Bizottságot tájékoztatni kell az érintett telkekről e határozat Bolgár Köztársaság felé történő közlésétől számított két hónapon belül, a megfelelő cseréket semmissé kell tenni és az erre a műveletre vonatkozó bizonyítékot e határozat közlésétől számított négy hónapon belül be kell nyújtani. |
| --- | --- |

(177)

Végül, mivel a visszatérítés célja a csereügylet végrehajtásának időpontját megelőző állapot visszaállítása, a Bizottság úgy véli, hogy a kereskedelmi céllal nem hasznosított erdőterületekkel kapcsolatos csereügyletek kivételes természetére figyelemmel, a Bolgár Köztársaság eleget tenne a jogellenesen nyújtott támogatás visszatéríttetésével kapcsolatos kötelezettségének azzal, hogy az érintett telkek visszacserélésével semmissé teszi a vitatott csereügyleteket. Azonban ez csak olyan esetekben eredményez megfelelő visszatérítést, ahol nem hajtottak végre lényegi módosításokat az érintett állami tulajdonú és magántulajdonú erdőterületeken a csereügylet időpontja óta. Ilyen esetekben a Bizottságot tájékoztatni kell az érintett telkekről e határozat Bolgár Köztársaság felé történő közlésétől számított két hónapon belül, a megfelelő cseréket semmissé kell tenni és az erre a műveletre vonatkozó bizonyítékot e határozat közlésétől számított négy hónapon belül be kell nyújtani.

| (178) | Minden olyan esetben, amikor visszatérítés szükséges, a visszatérítési kötelezettség a támogatás kedvezményezettek részére történő rendelkezésre bocsátásától, azaz a kedvezményezetteknek a magántulajdonú erdőterületeik állami tulajdonú erdőterületekre való elcserélésére vonatkozó jogot biztosító jogi aktus időpontjától hatályos. |
| --- | --- |

(178)

Minden olyan esetben, amikor visszatérítés szükséges, a visszatérítési kötelezettség a támogatás kedvezményezettek részére történő rendelkezésre bocsátásától, azaz a kedvezményezetteknek a magántulajdonú erdőterületeik állami tulajdonú erdőterületekre való elcserélésére vonatkozó jogot biztosító jogi aktus időpontjától hatályos.

| (179) | A visszatérítendő összeg után a támogatás kedvezményezettek részére történő rendelkezésre bocsátásától a tényleges visszafizetés időpontjáig kamatot kell fizetni. A kamatot a 794/2004/EK bizottsági rendelet (101) V. fejezetével és a 794/2004/EK rendeletet módosító 271/2008/EK bizottsági rendelettel (102) összhangban, kamatos kamattal kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(179)

A visszatérítendő összeg után a támogatás kedvezményezettek részére történő rendelkezésre bocsátásától a tényleges visszafizetés időpontjáig kamatot kell fizetni. A kamatot a 794/2004/EK bizottsági rendelet (101) V. fejezetével és a 794/2004/EK rendeletet módosító 271/2008/EK bizottsági rendelettel (102) összhangban, kamatos kamattal kell kiszámítani.

| (180) | Az állami támogatás összegeinek egyéni kedvezményezettektől való visszafizettetése időzítésének a lehető legnagyobb mértékben követnie kell a visszafizettetési közleményben (103) meghatározott időpontokat. A határidők mindenesetre nem léphetik túl az 5. táblázatban meghatározott időpontokat.

  5.   táblázat


  Visszatérítés ütemezése







  Időzítés | Művelet |
| --- | --- | --- |
| 1. | a Bolgár Köztársaság e határozatról való értesítésétől számított két hónapon belül: |

(180)

Az állami támogatás összegeinek egyéni kedvezményezettektől való visszafizettetése időzítésének a lehető legnagyobb mértékben követnie kell a visszafizettetési közleményben (103) meghatározott időpontokat. A határidők mindenesetre nem léphetik túl az 5. táblázatban meghatározott időpontokat.

5.   táblázat

Visszatérítés ütemezése

Időzítés

Művelet

1.

a Bolgár Köztársaság e határozatról való értesítésétől számított két hónapon belül:

A Bolgár Köztársaságnak tájékoztatnia kell a Bizottságot a határozat végrehajtására irányuló tervezett vagy már meghozott intézkedésekről, különösen az alábbiakra vonatkozóan:

| i. | a visszatérítés által érintett valamennyi cserét tartalmazó lista Bizottságnak történő benyújtása, az alábbi információk feltüntetésével:






  — | az elcserélt magántulajdonú és állami tulajdonú erdőbirtokok hatósági és piaci ára (a Bolgár Köztársaság 2014/032997. számon benyújtott beadványában szereplő információk alapján), az egyes ügyletekkel járó kiegészítő kompenzációs kifizetésre vonatkozó információ, valamint az ebből származó állami támogatás visszatérítésre kerülő összege, |
| --- | --- | --- |

i.

a visszatérítés által érintett valamennyi cserét tartalmazó lista Bizottságnak történő benyújtása, az alábbi információk feltüntetésével:

—

az elcserélt magántulajdonú és állami tulajdonú erdőbirtokok hatósági és piaci ára (a Bolgár Köztársaság 2014/032997. számon benyújtott beadványában szereplő információk alapján), az egyes ügyletekkel járó kiegészítő kompenzációs kifizetésre vonatkozó információ, valamint az ebből származó állami támogatás visszatérítésre kerülő összege,

| — | az egyes ügyletekben részt vevő magánfél neve és annak indoklása, hogy e kedvezményezett miért minősül vagy nem minősül vállalkozásnak. |
| --- | --- |

—

az egyes ügyletekben részt vevő magánfél neve és annak indoklása, hogy e kedvezményezett miért minősül vagy nem minősül vállalkozásnak.

| ii. | azon esetek meghatározása, amikor a visszatérítést az erdőbirtokoknak a csere lebonyolítása időpontjában érvényes piaci ára értékelése alapján fogják végrehajtani ((176) preambulumbekezdés); |
| --- | --- |

ii.

azon esetek meghatározása, amikor a visszatérítést az erdőbirtokoknak a csere lebonyolítása időpontjában érvényes piaci ára értékelése alapján fogják végrehajtani ((176) preambulumbekezdés);

| iii. | azon esetek meghatározása, amikor a visszatérítésre a csereügylet semmissé tétele révén kerül sor ((177) preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

iii.

azon esetek meghatározása, amikor a visszatérítésre a csereügylet semmissé tétele révén kerül sor ((177) preambulumbekezdés).

| 2. | a Bolgár Köztársaság e határozatról való értesítésétől számított négy hónapon belül: |
| --- | --- |

2.

a Bolgár Köztársaság e határozatról való értesítésétől számított négy hónapon belül:

A Bolgár Köztársaságnak a fenti 1. pont ii. alpontjában meghatározott telkek esetében független szakértőt kell kineveznie ezen telkek értékmegállapításának elvégzésére. A szakértőt nyílt közbeszerzési eljárás keretében kell kiválasztani és a Bolgár Köztársaság előzetes javaslata alapján, a Bizottsággal egyetértésben kell kinevezni.

| 3. | a Bolgár Köztársaság e határozatról való értesítésétől számított hét hónapon belül: |
| --- | --- |

3.

a Bolgár Köztársaság e határozatról való értesítésétől számított hét hónapon belül:

A Bolgár Köztársaságnak be kell nyújtania a független szakértő fenti 1. pont ii. alpontjában beazonosított telkekre vonatkozó értékelő jelentését a Bizottságnak.

| 4. | a Bolgár Köztársaság e határozatról való értesítésétől számított nyolc hónapon belül: |
| --- | --- |

4.

a Bolgár Köztársaság e határozatról való értesítésétől számított nyolc hónapon belül:

A Bolgár Köztársaságnak továbbítania kell a visszatérítendő támogatás pontos összegét meghatározó visszafizetési felszólítást valamennyi érintett kedvezményezettnek.

| 5. | a Bolgár Köztársaság e határozatról való értesítésétől számított tizenkét hónapon belül: |
| --- | --- |

5.

a Bolgár Köztársaság e határozatról való értesítésétől számított tizenkét hónapon belül:

A Bolgár Köztársaságnak minden érintett csereügylet esetében végre kell hajtania a visszatérítést.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bolgár Köztársaság által a vállalkozásoknak 2007. január 1. és 2009. január 27. között, az állami tulajdonú erdőterületek magántulajdonú erdőterületekre történő cseréjét lebonyolító ügyletek keretében, a Szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével jogellenesen nyújtott állami támogatások összeegyeztethetetlenek a belső piaccal.

2. cikk

Az 1. cikkben említett csereügyletek keretében nyújtott egyedi támogatások nem minősülnek támogatásnak, ha a folyósítás időpontjában megfelelnek a támogatás folyósításának időpontjában érvényes, a 994/98/EK rendelet 2. cikke alapján hozott rendelet feltételeinek.

3. cikk

Az 1. cikkben említett csereügyletek keretében nyújtott egyedi támogatások, amelyek a folyósítás időpontjában megfelelnek a 994/98/EK 1. cikke alapján hozott rendelet feltételeinek vagy bármely más, jóváhagyott támogatási programban meghatározott feltételeknek, az adott támogatási típusra alkalmazott maximális támogatási intenzitás mértékéig összeegyeztethetőek a belső piaccal.

4. cikk

(1)   A Bolgár Köztársaság visszafizetteti a kedvezményezettekkel az 1. cikkben említett csereügyletek keretében nyújtott összeegyeztethetetlen állami támogatásokat.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, az összeegyeztethetetlen támogatásokat a csereügyletek semmissé tételével lehet visszatéríteni azokban az esetekben, amikor a csereügylet által érintett állami tulajdonú és magántulajdonú erdőterületeken nem hajtottak végre lényegi módosításokat a csereügylet időpontja óta.

(3)   A visszatérítendő összeg után a támogatás kedvezményezetteknek történő rendelkezésre bocsátásától a tényleges visszafizetés időpontjáig kamatot kell fizetni.

(4)   A kamatokat a 794/2004/EK rendelet V. fejezetével és a 271/2008/EK rendelettel összhangban, kamatos kamattal kell kiszámítani.

(5)   E határozat elfogadásának időpontjától a Bolgár Köztársaság beszüntet minden, az 1. cikkben említett a csereügyletek keretében folyamatban lévő támogatáskifizetést.

5. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett program keretében nyújtott támogatást azonnal és ténylegesen vissza kell fizettetni.

(2)   A Bolgár Köztársaság biztosítja e határozatnak az arról szóló értesítéstől számított tizenkét hónapon belül történő, teljes körű végrehajtását.

6. cikk

(1)   Az e határozatról szóló értesítéstől számított négy hónapon belül a Bolgár Köztársaság benyújtja a Bizottság számára a következő információkat:

| a) | valamennyi csereügyletet tartalmazó lista, az alábbi információk feltüntetésével:






  — | az elcserélt magántulajdonú és állami tulajdonú erdőbirtokok hatósági és piaci ára; az egyes ügyletekkel járó kiegészítő pénzösszegekre vonatkozó információ, valamint az ebből származó állami támogatás összege, |
| --- | --- | --- |

a)

valamennyi csereügyletet tartalmazó lista, az alábbi információk feltüntetésével:

—

az elcserélt magántulajdonú és állami tulajdonú erdőbirtokok hatósági és piaci ára; az egyes ügyletekkel járó kiegészítő pénzösszegekre vonatkozó információ, valamint az ebből származó állami támogatás összege,

| — | az egyes ügyletekben részt vevő magánfélnek, azaz a csereügylet kedvezményezettjének a neve és annak indoklása, hogy ezen fél miért minősül vagy nem minősül vállalkozásnak; |
| --- | --- |

—

az egyes ügyletekben részt vevő magánfélnek, azaz a csereügylet kedvezményezettjének a neve és annak indoklása, hogy ezen fél miért minősül vagy nem minősül vállalkozásnak;

| b) | azon esetek meghatározása, amikor a visszatérítést a Bolgár Köztársaság 2014/032997. számon benyújtott beadványában meghatározott, a csereügyletek időpontjában érvényes piaci árak alapján fogják végrehajtani; |
| --- | --- |

b)

azon esetek meghatározása, amikor a visszatérítést a Bolgár Köztársaság 2014/032997. számon benyújtott beadványában meghatározott, a csereügyletek időpontjában érvényes piaci árak alapján fogják végrehajtani;

| c) | azon esetek meghatározása, amikor a visszatérítést a csereügylet semmissé tétele révén hajtják végre; |
| --- | --- |

c)

azon esetek meghatározása, amikor a visszatérítést a csereügylet semmissé tétele révén hajtják végre;

| d) | azon esetek meghatározása, amikor a visszatérítést független szakértő értékelő által megállapított összegek alapján fogják lebonyolítani, valamint a független szakértő nyílt közbeszerzési eljárás keretében és a Bizottsággal egyetértésben történő kinevezését bizonyító dokumentumok. |
| --- | --- |

d)

azon esetek meghatározása, amikor a visszatérítést független szakértő értékelő által megállapított összegek alapján fogják lebonyolítani, valamint a független szakértő nyílt közbeszerzési eljárás keretében és a Bizottsággal egyetértésben történő kinevezését bizonyító dokumentumok.

(2)   Az e határozatról szóló értesítéstől számított nyolc hónapon belül a Bolgár Köztársaság benyújtja a Bizottság számára a következő információkat:

| a) | az 1. cikkben említett csereügyletek keretében támogatásban részesült kedvezményezettek listája és az ezen ügyletek eredményeként részükre összesen juttatott összeg; |
| --- | --- |

a)

az 1. cikkben említett csereügyletek keretében támogatásban részesült kedvezményezettek listája és az ezen ügyletek eredményeként részükre összesen juttatott összeg;

| b) | az egyes kedvezményezettek által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok); |
| --- | --- |

b)

az egyes kedvezményezettek által visszafizetendő teljes összeg (a támogatás összege és a kamatok);

| c) | az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott, illetve tervezett intézkedések részletes bemutatása; |
| --- | --- |

c)

az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott, illetve tervezett intézkedések részletes bemutatása;

| d) | az azt bizonyító dokumentumok, hogy a kedvezményezetteket felszólították a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

d)

az azt bizonyító dokumentumok, hogy a kedvezményezetteket felszólították a támogatás visszafizetésére.

(3)   E határozat közlésétől számított tizenkét hónapon belül a Bolgár Köztársaság benyújtja a Bizottság számára az azt bizonyító dokumentumokat, hogy az érintett kedvezményezettek a támogatást teljes mértékben visszatérítették.

(4)   A Bolgár Köztársaság az 1. cikkben említett csereügyletek keretében nyújtott támogatás visszafizetésének megtörténtéig kéthavonta benyújtott jelentések formájában folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében hozott nemzeti intézkedések előrehaladásáról. A Bizottság kérésére a Bolgár Köztársaság haladéktalanul benyújtja a Bizottság részére az e határozat végrehajtása érdekében már meghozott és tervezett intézkedésekre vonatkozó információkat. A Bolgár Köztársaság továbbá részletes adatokat szolgáltat azokról a támogatási összegekről és kamatokról, amelyeket a kedvezményezett már visszafizetett.

7. cikk

Ennek a határozatnak a Bolgár Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2014. szeptember 5-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  HL C 273., 2011.9.16., 13. o.

1

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

2

(3)  2011. július 26-án kelt levél.

3

(4)  2011. július 27-én kelt levél.

4

(5)  2011. július 28-án és október 14-én kelt levél.

5

(6)  2011. július 29-én kelt levél.

6

(7)  2011. július 29-én kelt levél.

7

(8)  2011. július 29-én kelt levél.

8

(9)  2011. július 30-án, október 15-én és 22-én kelt levél.

9

(10)  2011. július 31-én kelt levél.

10

(11)  2011. augusztus 1-jén kelt levél.

11

(12)  2011. augusztus 1-jén kelt levél.

12

(13)  2011. augusztus 5-én kelt levél.

13

(14)  2011. augusztus 12-én kelt levél.

14

(15)  2011. augusztus 22-én kelt levél.

15

(16)  2011. október 12-én kelt levél.

16

(17)  2011. október 14-én és 23-án kelt levél.

17

(18)  2011. október 14-én kelt levél.

18

(19)  2011. október 14-én kelt levél.

19

(20)  2011. szeptember 16-án és október 15-én kelt levél.

20

(21)  2011. szeptember 16-án és október 15-én kelt levél.

21

(22)  2011. szeptember 16-án és október 15-én kelt levél.

22

(23)  2011. október 15-én és december 7-én kelt levél.

23

(24)  2011. október 17-én kelt levél. Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.) 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban ezen érdekelt fél azt kérte, hogy a lehetséges károkra való tekintettel személyazonosságát az érintett tagállam számára ne fedjék fel.

24

(25)  Aqua Estate OOD, Beta Forest EOOD, Kosta Gerov, Dimitar Terziev, Yavor Haytov, Valentina Haytova, Georgi Aleksandrov Babev, Marieta Babeva, Elizabet Mihaylova, Svetoslav Mihaylov, BG Land Co OOD, Mirta Engineering EOOD, Miks PS-OOD és Boil OOD.

25

(26)  A bolgár Állami Közlöny 125. számában 1997. december 29-én kihirdetett bolgár erdészeti törvény.

26

(27)  A Miniszteri Tanács 2003. november 6-i 252. számú határozatával elfogadva, amely a bolgár Állami Közlöny 2003. november 18-i 101. számában került kihirdetésre (legutóbb a bolgár Állami Közlöny 2007. január 5-i 1. számában került módosításra).

27

(28)  A Végrehajtó Erdészeti Ügynökséget korábban Állami Erdészeti Ügynökségnek (SFA) hívták. A következetesség érdekében ebben a határozatban EFA-ként utalunk rá.

28

(29)  Amennyiben egy birtok több térséghez tartozik, a nagyobb együtthatót kell figyelembe venni.

29

(30)  A bolgár Állami Közlöny 2001. január 2-i 1. számában kihirdetve.

30

(31)  1999 és 2007 között a minisztériumot Mezőgazdasági és Erdészeti Minisztériumnak hívták. A minisztériumot 2008 elején nevezték át Mezőgazdasági és Élelmezésügyi Minisztériummá. A következetesség érdekében a minisztériumra ebben a határozatban a jelenlegi nevével utalunk. A Végrehajtó Erdészeti Ügynökség (EFA) korábban a minisztérium része volt.

31

(32)  A bolgár Állami Közlöny 1996. május 21-i 44. számában kihirdetve (legutóbb a bolgár Állami Közlöny 2009. június 2-i 41. számában módosítva)

32

(33)  A bolgár Állami Közlöny 1950. november 22-i 275. számában kihirdetve (legutóbb a bolgár Állami Közlöny 2008. május 30-i 50. számában módosítva)

33

(34)  A hasznosításban bekövetkező ismeretlen számú szándékolt módosítást akadályozhat meg a 2009-ben elrendelt moratórium.

34

(35)  HL C 54., 2006.3.4., 13. o.

35

(36)  HL C 319., 2006.12.27., 1. o.

36

(37)  A panaszos szerint az erdő állami erdőalapból történő kivétele sérti a helyi hatóságok későbbi hasznosítással kapcsolatban ezt követően meghozott határozatát, mert nem hagy számukra jobb megoldást, mint az erdőterületként megszüntetett – és ekként már nem védett – telekre vonatkozóan elfogadni egy részletes területrendezési tervet.

37

(38)  „Bulgaria: Forest Policy Note” (Bulgária: erdészeti szakpolitikai feljegyzés), 2009. március 10., 11. o., 51. bekezdés, http://siteresources.worldbank.org/BULGARIAEXTN/Resources/305438-1224088560466/BulgariaForestPolicyNote03102009GOB.pdf

38

(39)  Ecobalkani-Bulgaria EOOD, Vihren OOD és Elkabel AD.

39

(40)  A Foros, Mirta Engineering, Beta Forest, LM Impex, Gerov úr, Babev úr és Babeva asszony, Terziev úr, Mihailov úr és Mihailova asszony ezt a véleményt támogatta.

40

(41)  All Seas.

41

(42)  LM Impex.

42

(43)  Az Izgrev, Litex, MIKS, BOIL és Blagoeva asszony ezt a véleményt támogatta.

43

(44)  Gerov úr, Terziev úr, Babev úr és Babeva asszony ezt a véleményt támogatta.

44

(45)  All Seas.

45

(46)  Foros Development, Izgrev, Liteks Komers és Jivka Blagoeva.

46

(47)  Mihailov úr és Mihailova asszony, Mirta Engineering, Beta Forest, Elkabel és Blagoeva asszony ezt a véleményt támogatta.

47

(48)  Blagoeva asszony.

48

(49)  Izgrev és Litex Komers.

49

(50)  Gerov úr, Babev úr és Babeva asszony, valamint Terziev úr (és nevükben az ügyvédjük, Shankova asszony).

50

(51)  LM Impex, Mihailov úr és Mihailova asszony, Mirta Eningeering, Beta Forest, Foros Development.

51

(52)  Elkabel. Válaszul a Bizottság által megfogalmazott kétségekre, az Elkabel új szakvéleményt rendelt egy független szakértőtől, amely azt támasztotta alá, hogy habár egyes érintett telkek esetében a piaci árak magasabbak lennének az alapárakról szóló rendelettel összhangban kiszámított hatósági áraknál, az Elkabel által elcserélt valamennyi telek teljes hatósági ára magasabb, mint azok piaci értéke. Továbbá kifejtették, hogy az állami tulajdonú elcserélt telkek teljes hatósági ára is magasabb volt, mint azok piaci értéke. Az értékelő ezért arra a következtetésre jutott, hogy a hatósági árak használata nem juttatta indokolatlan előnyhöz az Elkabelt.

52

(53)  Izgrev, Litex Komers, Gerov úr, Terziev úr, Babev úr és Babeva asszony, MIKS és BOIL. Mihailov úr és Mihailova asszony esetében a magántulajdonú elcserélt földterület értéke állítólag magasabb volt (BGN 83 322,66), mint az állami tulajdonú földterület értéke (BGN 67 125,00).

53

(54)  Mihailov úr és Mihailova asszony, Mirta Engineering és Beta Forest (a Novo Orjahovo régióval kapcsolatban), Foros Development (a burgaszi önkormányzattal kapcsolatban), valamint MIKS és BOIL (Nesszebar régióval kapcsolatban).

54

(55)  MIKS, BOIL, Foros Development, Mirta Engineering és Beta Forest.

55

(56)  Izgrev, Blagoeva asszony, MIKSD, BOIL, Mirta Engineering, Beta Forest, Mihailov úr és Mihailova asszony.

56

(57)  Litex Komers.

57

(58)  BOIL, Mihailov úr és Mihailova asszony.

58

(59)  Gerov úr, Terziev úr, valamint Babev úr és Babeva asszony.

59

(60)  LM Impex.

60

(61)  All Seas.

61

(62)  Izgrev, Blagoeva asszony, Litex Komers, MIKS, Foros Development, Mirta Engineering és Beta Forest.

62

(63)  Izgrev, Litex Komers, MIKS, BOIL, Mirta Engineering, Beta Forest, Mihailov úr és Mihailova asszony, LM Impex.

63

(64)  LM Impex.

64

(65)  Gerov úr, Babev úr és Babeva asszony, valamint Terziev úr.

65

(66)  Stoev úr.

66

(67)  A hatóságok közölték, hogy a vizsgált időszak alatt 567 magántulajdonú erdővel kapcsolatos adásvételi ügylet került végrehajtásra.

67

(68)  Ezt követően az állami tulajdonú földterület régi szabályok és eljárás szerint történő cseréjét 2009. januárban törvényileg megtiltották és a gyakorlatot megszüntették.

68

(69)  A bolgár hatóságok rámutatnak arra a bizonyítékra, amely szerint 105 csereügylet esetében a hatósági csereár magasabb volt, mint a szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított ügyletek során magánfelek által megállapított piaci ár, és csak 13 esetben volt alacsonyabb annál.

69

(70)  Állami Közlöny 2006. évi 108. szám

70

(71)  RD 49-269 számú rendelet/2007.7.17.

71

(72)  602. számú határozat/2008.9.16.

72

(73)  Bulgária ezt az információt e-mailben, táblázatos formában, 2014. január 21-én (újra) benyújtotta a Bizottságnak (2014/032997).

73

(74)  2013/115208 hivatkozási számú beadvány

74

(75)  C-180/98–C-184/98. sz. Pavlov és társai egyesített ügyek (EBHT 2000., I-6451. o., 74. pont)

75

Pavlov és társai

(76)  118/85. sz. Olaszország kontra Bizottság ügy (EBHT 1987., 2599. o., 7. pont); C-35/96. sz. Bizottság kontra Olaszország ügy (EBHT 1998., I-3851. o., 36. pont); C-180/98–C-184/98. sz. Pavlov és társai egyesített ügyek (EBHT 2000., I-6451. o.), 75. pont

76

Olaszország kontra Bizottság

Bizottság kontra Olaszország

Pavlov és társai

(77)  C-379/98. sz. Preussen Elektra ügy, (EBHT 2001., I-2099. o.)

77

Preussen Elektra

(78)  Lásd analógia útján a C 431/07 P sz. Bouygues és Bouygues Telecom kontra Bizottság (EBHT 2009., I-2665. o., 94-98. pont és 125. pont) ügy által helybenhagyott T-475/04. sz. Bouygues SA kontra Bizottság ügyet (EBHT 2007., II-2097. o., 108–111. pont és 123. pont)

78

Bouygues és Bouygues Telecom kontra Bizottság

Bouygues SA kontra Bizottság

(79)  C-239/09 sz. Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe GmbH & Co. KG kontra BVVG Bodenverwertungs- und –verwatungs GmbH ügy (EBHT 2010., I-13083. o., 34. pont) és C-290/07 P sz. Bizottság kontra Scott ügy (EBHT 2010., I-7763. o., 68. pont); T-244/08. sz. Konsum Nord ekonomisk förening kontra Bizottság ügy (EBHT 2011., II-00444. o., 61. pont).

79

Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe GmbH & Co. KG kontra BVVG Bodenverwertungs- und –verwatungs GmbH

Bizottság kontra Scott

Konsum Nord ekonomisk förening kontra Bizottság

(80)  T-288/97 sz. Friuli-Venezia Giulia ügy (EBHT 2001., II-1619. o., 41. pont).

80

Friuli-Venezia Giulia

(81)  Ez vonatkozik, többek között, az alábbi kedvezményezettekre: All Seas Property 2, Aqua Estate, Beta Forest, BG Land Co, Ecobalkani, MIKS és BOIL.

81

(82)  Ez vonatkozik pl. az Izgrev, Liteks Comers, LM Impex és VNG Confort kedvezményezettekre.

82

(83)  A fent hivatkozott C-239/09 sz. Seydaland ügy, 35. pont. Lásd továbbá a javasolt alternatív módszer a BVVG állami ügynökség által értékesített németországi mezőgazdasági és erdészeti földterületek értékelésére vonatkozó, SA.33167. számú állami támogatásról szóló, 2012. december 19-i bizottsági határozatot (HL C 43., 2013.2.15., 7. o.).

83

Seydaland

(84)  Lásd analógia útján a hatóságok általi földterület- és épületértékesítés állami támogatási elemeiről szóló bizottsági közlemény II. címe 2. bekezdésének b) pontját (HL C 209., 1997.7.10., 3. o.).

84

(85)  2013. november 19-én kelt levél, 2013/115208. hivatkozási számú beadvány.

85

(86)  Ezen kérdés bolgár érvekkel együtt történő részletes leírása az 5.4. szakaszban található.

86

(87)  Az érintett telek esetében a bolgár hatóságok által megadott piaci árakhoz viszonyított alul- vagy felülértékelés.

87

(88)  A fent hivatkozott C-239/09 sz. Seydaland ügy, 54. pont.

88

Seydaland

(89)  A Bizottság 2013. december 18-i 1407/2013/EU rendelete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.). A Bizottság a csekély összegű támogatásokra vonatkozó rendeletet a 733/2013/EU rendelettel (HL L 204., 2013.7.31., 11. o.) módosított 994/98/EK tanácsi rendelet (HL L 142., 1998.5.14., 1. o.) 2. cikke alapján fogadta el.

89

(90)  A bolgár hatóságok által benyújtott számszerűsített adatok alapján végzett előzetes bizottsági számítások szerint úgy tűnik, hogy a magánfelek a csere eredményeképpen a 104 esetből csak 45-ben részesültek a csekély összegű támogatásokra vonatkozó küszöbértéket meghaladó előnyben. Ezen számítások ugyanakkor nem zárják ki azokat az eseteket, amelyekben a csereügylet kedvezményezettje nem vállalkozás volt (amely csökkentené a támogatásnak minősülő cserék számát), valamint nem veszik figyelembe azokat az eseteket, amikor ugyanannak a kedvezményezettnek több csereügyletből származott előnye, amely így összességében meghaladta a 200 000 EUR-t (ezáltal növelve a támogatásnak minősülő cserék számát). A bolgár hatóságoknak a visszatérítéssel összefüggésben pontosabb számításokat kell végezniük.

90

a csekély összegű támogatásokra vonatkozó küszöbértéket

(91)  T-68/03. sz. Olympiaki Aeroporia Ypiresies kontra Bizottság ügy (EBHT 2007. II-2911. o., 34. pont)

91

Olympiaki Aeroporia Ypiresies kontra Bizottság

(92)  Az erdészeti iránymutatások 175. bekezdésének g) pontja a következőképpen határozza meg az elszámolható költségeket: „A természetvédelmi területként használt vagy használandó erdőterület vásárlásának költségei. A szóban forgó erdőterületet teljes egészében és véglegesen természetvédelmi területté kell nyilvánítani szabályzati vagy szerződéses kötelezettségek útján.” Az erdészeti iránymutatások 175. bekezdésében szereplő többi elszámolhatóköltség-kategória jelen ügyre nem vonatkozik.

92

(93)  Az állami tulajdonú erdőterületek esetében a piaci árak és a hatósági árak közötti különbség –6 130,00 %-tól 74,98 %-ig terjed. Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy az ilyen telkek hatósági ára 23-ból csak 2 esetben volt magasabb, mint a piaci ár.

93

(94)  C-277/00. sz. Németország kontra Bizottság ügy (EBHT 2002., I-11695. o., 74–76. pont).

94

Németország kontra Bizottság

(95)  A fent hivatkozott C-209/00 sz. Németország kontra Bizottság ügy, 57–58. pont.

95

Németország kontra Bizottság

(96)  C-303/88. sz. Olaszország kontra Bizottság ügy (EBHT 1991., I-1433 o., 57. pont); C-277/00. sz. Németország kontra Bizottság („SMI”) ügy (EHBT 2004., I-3925. o., 75. pont).

96

Olaszország kontra Bizottság

Németország kontra Bizottság

(97)  C-310/99. sz. Olaszország kontra Bizottság ügy (EBHT 2002., I-2289 o., 91. pont).

97

Olaszország kontra Bizottság

(98)  C-480/98. sz. Spanyolország kontra Bizottság ügy (EBHT 2000., I-8717 o., 25. pont) és C-67/85., C-68/85. és C-70/85. sz. Kwekerij van der Kooy BV és társai kontra Bizottság egyesített ügyek (EBHT 1988., 219. o.).

98

Spanyolország kontra Bizottság

Kwekerij van der Kooy BV és társai kontra Bizottság

(99)  Bulgária ezt az információt e-mailben, táblázatos formában, 2014. január 21-én nyújtotta be a Bizottságnak (a továbbiakban: 2014/032997. sz. beadvány).

99

(100)  Azaz az i. érintett erdőbirtokok piaci ára és az ii. érintett erdőbirtokok alapárakról szóló rendelet alapján megállapított és a csereügylet céljából hatékonyan alkalmazott hatósági ára, a 2014/032997. sz. beadványban szereplő összegekben.

100

(101)  A Bizottság 2004. április 21-i 794/2004/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.).

101

(102)  A Bizottság 2008. január 30-i 271/2008/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló 794/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 82., 2008.3.25., 1. o.).

102

(103)  A Bizottság közleménye – A tagállamokat a jogellenes és összeegyeztethetetlen állami támogatások visszafizettetésére felszólító bizottsági határozatok hatékony végrehajtásáról (HL C 272., 2007.11.15., 4. o.).

103

---

Helyesbítések

| 25.3.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 80/128 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 80/128

---

Helyesbítés az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Grúzia között létrejött társulási megállapodáshoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 261., 2014. augusztus 30.
  )

A 145. oldalon található szöveg helyébe a következő szöveg lép:

„Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

Image

For the European Union

Pour l’Union européenne

Za Europsku uniju

Per l’Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen”

---